text:
 Tärkeä oikeudellinen huomautus
 |
 52004PC0746
 Ehdotus neuvoston asetus yhteisön aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2005 ja 2006 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2347/2002 muuttamisesta /* KOM/2004/0746 lopull. */
 Bryssel 29.11.2004KOM(2004) 746 lopullinenEhdotusNEUVOSTON ASETUSyhteisön aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2005 ja 2006 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2347/2002 muuttamisesta(komission esittämä)PERUSTELUTSyvänmeren kannat ovat kalakantoja, joita pyydetään mannerjalustojen pääasiallisten kalastusalueiden ulkopuolelta. Ne jakautuvat mannerjalustojen rinteille tai liittyvät merenalaisiin vuoriin. Lajit ovat hidaskasvuisia ja erityisen herkkiä liikakalastukselle.Väliaikaisia hallinnointitoimenpiteitä otettiin käyttöön syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2003 ja 2004 16 päivänä joulukuuta 2002 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2340/2002[1] ja syvänmeren kantojen kalastukseen sovellettavista kalastusmahdollisuuksien saamista koskevista erityisistä vaatimuksista ja niihin liittyvistä edellytyksistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2347/2002[2]. Nyt on tarpeen vahvistaa tieteellisten lausuntojen perusteella kalastusmahdollisuudet vuosiksi 2005 ja 2006 ja tehdä niitä vastaavat muutokset kalastusmahdollisuuksien saamista koskeviin erityisvaatimuksiin mukauttamalla syvänmeren kalastuslaivastojen teho ja kapasiteetti käytettävissä oleviin kalastusmahdollisuuksiin.ICESin uudet tieteelliset lausunnot osoittavat, että eniten hyödynnettyjen syvänmeren lajien kalastus ei ole kestävää, ja ICES on suositellut vähentämään nykyistä syvänmeren kalastusta viipymättä, ellei sen voida osoittaa olevan kestävällä pohjalla. Mikään syvänmeren kalastus ei tällä hetkellä ole kestävällä pohjalla.ICESin lausunnon mukaan parhaiten kyseessä oleville lajeille sopisivat pyyntiponnistuksen rajoittamiseen ja vähentämiseen perustuvat säilyttämistoimenpiteet. Saaliiden rajoittamista kalastuskiintiöitä hallinnoimalla voidaan kuitenkin pitää säilyttämistoimenpiteiden soveltamisessa hyödyllisenä lisäaskeleena.Koska näiden lajien säilyttäminen vaatii kiireellisiä toimenpiteitä, on suotavaa, että nämä toimenpiteet pannaan täytäntöön yksipuolisesti samalla kun asianomaisen alueellisen kalastusjärjestön (NEAFC:n eli Koillis-Atlantin kalastuskomission) kanssa pyritään edelleen pääsemään sopimukseen yhdenmukaisista toimenpiteistä. Kalastusmahdollisuuksista päättäminen ja niiden jakaminen kuuluvat yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Yhteisön elollisten vesiluonnonvarojen kestävää hyödyntämistä koskevat velvollisuudet perustuvat 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002[3] 2 artiklassa vahvistettuihin velvollisuuksiin. Kalastusmahdollisuuksien olisi oltava sopusoinnussa kansainvälisten, ennalta varautuvaa kalakantojen hoitoa ja kalavarojen kestävää käyttöä koskevien sopimusten kanssa; tällainen sopimus on muun muassa YK:n sopimus hajallaan olevien ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämisestä ja hoidosta.Tämä ehdotus on laadittu kalastusmahdollisuuksien myöntämiseksi tieteellisten lausuntojen mukaisesti.Kaikkia tähän esitykseen sisältyviä kantoja koskevat käytettävissä olevat tiedot ovat liian puutteellisia osoittamaan kalastuksen olevan kestävällä pohjalla. Uusista kantojen biologisista seurantaohjelmista ei ole vielä saatu tarvittavia tuloksia, joten varovaisuusperiaatteen mukaisesti useimmissa tapauksissa on aiheellista vähentää kalastusmahdollisuuksia, kunnes voidaan osoittaa niiden olevan kestävällä pohjalla Tämän ehdotuksen valmistelussa on noudatettu seuraavaa lähestymistapaa:- Jos tieteelliset lausunnot osoittavat, että pyyntiponnistusta tai saaliita olisi vähennettävä jokin tietty määrä, tätä määrää on käytetty uusia kalastusmahdollisuuksia laskettaessa. Sosiaalisten ja taloudellisten seurausten lieventämiseksi yhteisön kiintiöiden leikkaukset on kuitenkin rajoitettu enintään 50 prosenttiin vuoden 2003 kiintiöihin verrattuna.- Jos tieteelliset lausunnot edellyttävät pyyntiponnistuksen tai saaliiden huomattavaa vähentämistä täsmentämättä määrää tarkemmin, kalastusmahdollisuuksia on ehdotettu vähennettävän 30 prosenttia.- Yhteisön vuosien 2005 ja 2006 kiintiöitä laskettaessa vertailupohjana vähennyksille on pidetty vuoden 2003 saalisraportteja silloin kun vuonna 2002 oli vahvistettu kiintiö. Näissä tapauksissa jäsenvaltioiden kiintiöiden väliset suhteet on pidetty ennallaan. Jos vahvistettua kiintiötä ei ollut, käytettiin vuosien 2001, 2002 ja 2003 kansainvälisille järjestöille ilmoitettuja keskimääräisiä saaliita, jos niitä koskevat tiedot olivat käytettävissä. Muissa tapauksissa vertailu tehtiin tuoreimpiin asiaa koskeviin tietoihin.- Jos kiintiöt olivat hyvin pieniä (50 tonnin luokkaa ja tarkoitettu kattamaan sivusaaliit), vähennyksiä ei ehdotettu, ettei syntyisi velvollisuutta heittää saaliita pois.- Koska keltaroussin hyödyntäminen ICES-alueella VII on tieteellisen lausunnon mukaan aivan liian suurta, sen kiintiötä ehdotetaan alennettavaksi 50 prosenttia ja samalla ehdotetaan sitä koskevaa kalastuskieltoaluetta ICES-alueelle VI (missä kanta on vähentynyt voimakkaasti). Koillis-Atlantin kalastuskomissiossa on tarkoitus keskustella myös muiden kalastuskieltoalueiden perustamisesta kansainvälisille vesialueille.Grönlanninpallaksen osalta komissio ehdottaa, että ICES-alueilla II a (EY:n vedet), IV ja VI (EY:n vedet ja kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvat vedet) vahvistettaisiin saaliiden enimmäistaso kannan koko levinneisyysalueelle. Enimmäistaso vastaa 30 prosentin vähennystä saaliisiin vuosiin 2001–2003 verrattuna. Missään tapauksessa tälle alueelle ehdotetut saalisrajoitukset eivät vaaranna saavutettua kannan suhteellista vakautta Grönlannin vesillä.Tämä ehdotus noudattaa Euroopan talousyhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välisessä kalastusta koskevassa sopimuksessa tarkoitettua kalastusta koskevista edellytyksistä tehdyn neljännen pöytäkirjan[4] 1 artiklaa, jossa määrätään, että kiintiöt on vahvistettava vuosittain saatavilla olevien tieteellisten tietojen perusteella.Rinnan kiintiöiden kokonaisvähennysten kanssa ehdotetaan syvänmeren lajien purkamiseen oikeutetun laivaston pyyntiponnistukseen 30 prosentin vähennystä, joka on yhdenmukainen näihin lajeihin kohdistuvan pyyntiponnistuksen vähentämistä koskevien tieteellisten lausuntojen kanssa.EhdotusNEUVOSTON ASETUSyhteisön aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2005 ja 2006 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2347/2002 muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002[5] ja erityisesti sen 20 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto vahvistaa asetuksen (EY) N:o 2371/2002 4 artiklan mukaisesti tarvittavat vesialueille pääsyä ja vesiluonnonvarojen käyttöoikeutta sekä kestävän kalastustoiminnan harjoittamista koskevat toimenpiteet ottaen huomioon käytettävissä olevat tieteelliset lausunnot.(2) Neuvosto vahvistaa asetuksen (EY) N:o 2371/2002 20 artiklan mukaisesti kalastusmahdollisuudet kalastus- tai kalastusryhmäkohtaisesti ja jakaa ne määrättyjä perusteita noudattaen.(3) Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) viimeisin tiettyjä syvänmeren kalakantoja koskeva lausunto osoittaa, että näiden kantojen kalastus ei ole kestävällä pohjalla ja että niiden kalastusmahdollisuuksia olisi kestävän kehityksen turvaamiseksi vähennettävä.(4) ICESin lausunnossa todetaan myös, että keltaroussin hyödyntämistaso ICES-alueella VII on aivan liian korkea. Tieteellisestä, lausunnosta käy myös ilmi, että keltaroussi on vähentynyt voimakkaasti ICES-alueella VI ja siellä on havaittu lajin herkästi vahingoittuvia keskittymäalueita. Sen vuoksi on aiheellista kieltää keltaroussin kalastus noilla alueilla.(5) Yhteisö on sopimuspuolena Koillis-Atlantilla harjoitettavaa kalastusta koskevassa yleissopimuksessa, jossa suositellaan rajoituksia eräisiin syvänmeren lajeihin kohdistuvaan pyyntiponnistukseen. Yhteisön olisi sen vuoksi pantava tämä suositus täytäntöön.(6) Kiintiöiden tehokkaan hallinnoinnin varmistamiseksi olisi vahvistettava kalastustoimintaa koskevat erityisedellytykset.(7) Lajien, joihin syvänmerenkalastuksen erityisedellytyksiä sovelletaan, olisi oltava samat kuin ne, joihin sovelletaan syvänmeren lajien saalisrajoituksia. Grönlanninpallas olisi sen vuoksi sisällytettävä lajeihin, joita saavat pyytää ainoastaan erityiskalastusluvan saaneet alukset.(8) TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta 6 päivänä toukokuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96(4) [6] 2 artiklan mukaisesti on välttämätöntä osoittaa, mihin kantoihin siinä vahvistettuja toimenpiteitä sovelletaan.(9) ICESin useimpia syvänmeren lajeja koskeva tieteellinen lausunto osoittaa, että pyyntiponnistusta olisi vähennettävä. Koska syvänmeren lajeja kalastavien alusten kalastustoimintaan ei kohdistu rajoittavia erityistoimenpiteitä, on aiheellista mukauttaa käytettävissä olevaa pyyntiponnistusta mukauttamalla kalastuslaivaston konetehoa ja kapasiteettia tieteellisen lausunnon mukaisesti.(10) Tässä asetuksessa säädettävät toimenpiteet olisi vahvistettava suhteessa kansainvälisen merentutkimusneuvoston ICES- alueisiin, jotka on määritelty Koillis-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden saaliiden määriä koskevien tilastojen toimittamisesta 17 päivänä joulukuuta 1991 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3880/91[7], sekä Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitean CECAF-alueisiin, jotka on määritelty muualla kuin Pohjois-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden nimellissaaliiden määriä koskevien tilastojen toimittamisesta 23 päivänä lokakuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2597/95[8].(11) Kalastusmahdollisuudet olisi käytettävä yhteisön asiaa koskevan yhteisön lainsäädännön ja erityisesti seuraavien asetusten mukaisesti: kalastusalusten merkitsemistä ja asiakirjoilla todistamista koskevista yksityiskohtaisista erityissäännöistä 20 päivänä toukokuuta 1987 annettu komission asetus (ETY) N:o 1381/87[9], jäsenvaltioiden kalansaalistietojen kirjaamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä syyskuuta 1983 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2807/83[10], yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2847/93[11], tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 18 päivänä joulukuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 88/98[12], erityiskalastuslupia koskevista yleisistä säännöistä 27 päivänä kesäkuuta 1994 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1627/94[13] ja kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla 30 päivänä maaliskuuta 1998 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 850/98[14],ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla KohdeTässä asetuksessa vahvistetaan yhteisön kalastusaluksille syvänmeren lajien kantojen vuosittaiset kalastusmahdollisuudet vuodeksi 2005 ja 2006 yhteisön vesillä sijaitsevilla ja eräillä muilla kuin yhteisön vesillä sijaitsevilla kalastusalueilla, joilla tarvitaan saalisrajoituksia, sekä kalastusmahdollisuuksien käyttöön sovellettavat erityisedellytykset.2 artiklaMääritelmät1. Tässä asetuksessa ’syvänmeren kalastusluvalla’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 2347/2002 3 artiklassa tarkoitettua kalastuslupaa.2. Kansainvälisen merentutkimusneuvoston ICES-alueet määritellään asetuksessa (EY) N:o 3880/91 ja Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitean CECAF-alueet asetuksessa (EY) N:o 2597/95.3 artiklaKalastusmahdollisuuksien vahvistaminenYhteisön kalastusalusten syvänmeren lajien kantojen kalastusmahdollisuudet vahvistetaan liitteessä I.4 artiklaKalastusmahdollisuuksien jakaminen jäsenvaltioiden keskenLiitteessä I vahvistettu kalastusmahdollisuuksien jakaminen jäsenvaltioiden kesken ei rajoita seuraavien soveltamista:a) asetuksen (EY) N:o 2371/2002 20 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehtävät vaihdot;b) asetuksen (EY) N:o 2847/93 21 artiklan 4 kohdan ja 32 artiklan 2 kohdan sekä asetuksen (EY) N:o 2371/2002 23 artiklan 4 kohdan mukaisesti tehtävät kiintiöiden uudelleen jakamiset;c) asetuksen (EY) N:o 847/96[15] 3 artiklan mukaisesti sallitut saaliiden lisäpurkamiset;d) asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan nojalla pidätetyt määrät;e) asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 2371/2002 23 artiklan 4 kohdan mukaisesti tehdyt vähennykset.5 artiklaKiintiöitä koskeva joustoAsetusta (EY) N:o 847/96 sovellettaessa tämän asetuksen liitteessä I lueteltuja kiintiöitä pidetään analyyttisinä kiintiöinä.Asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohdassa säädettyjä rangaistuskertoimia ei mainittuihin kiintiöihin kuitenkaan sovelleta.6 artiklaSaaliiden ja sivusaaliiden aluksesta purkamista koskevat edellytyksetNiistä kalakannoista, joiden kalastusmahdollisuuksista säädetään tässä asetuksessa, peräisin olevia kaloja voidaan pitää aluksella ja purkaa aluksesta ainoastaan, jos ne on pyydetty sellaisen jäsenvaltion aluksella, jolle on myönnetty kiintiö, jota ei ole vielä käytetty loppuun. Kaikki puretut saaliit luetaan kyseiseen kiintiöön.Ensimmäistä kohtaa ei sovelleta saaliisiin, jotka on pyydetty asetuksen (EY) N:o 850/98 mukaisten tieteellisten tutkimusten kuluessa ja joita ei lueta kiintiöön.7 artiklaPyyntiponnistuksen rajoittaminenJäsenvaltioiden on varmistettava, ettei niiden lipun alla purjehtivien alusten asetuksen (EY) N:o 2347/2002 liitteessä IV kuvatulla menetelmällä laskettu syvänmeren lajeihin kohdistuva pyyntiponnistus ole vuonna 2005 eikä vuonna 2006 enempää kuin 70 prosenttia vuosien 2003 ja 2004 keskimääräisestä, samalla menetelmällä lasketusta pyyntiponnistuksesta.8 artiklaKeltaroussi1. Keltaroussin suojelualueet määritellään seuraavasti:a) seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien rajoittama merialue:57°00' N, 11°00' W57°00' N, 8°30' W55°00' N, 8°30' W55°00' N, 11°00' W57°00' N, 11°00' Wb) 40 meripeninkulman sisällä mistä tahansa pisteiden 54°10' N, 11°30' W ja 54°30' N, 11°30' W välisen loksodromin pisteestä sijaitseva merialue;c) 40 meripeninkulman sisällä pisteestä 54°00' N, 13°00' W sijaitseva merialue;c) 40 meripeninkulman sisällä pisteestä 53°00' N, 15°00' W sijaitseva merialue;e) 40 meripeninkulman sisällä mistä tahansa pisteiden 52°00' N, 15°00' W ja 52°30' N, 15°00' W välisen loksodromin pisteestä sijaitseva merialue;f) 40 meripeninkulman sisällä mistä tahansa pisteiden 51°00' N, 15°00' W ja 51°43' N, 15°00' W välisen loksodromin pisteestä sijaitseva merialue.Mainitut sijaintipisteet ja vastaavat loksodromit sekä alusten sijainnit on mitattava standardin WGS84 mukaisesti.2. Aluksilla, joilla on syvänmeren kalastuslupa ja jotka ovat saapuneet keltaroussin suojelualueelle, ei saa olla eivätkä ne saa jälleenlaivata minkäänlaista määrää keltaroussia eivätkä ne saa purkaa minkäänlaista määrää keltaroussia minkään sellaisen kalastusmatkan päätteeksi, jonka aikana alus on saapunut 1 kohdassa kuvatulle merialueelle.9 artiklaAsetuksen (EY) N:o 2347/2002 muuttaminenMuutetaan asetus (EY) N:o 2347/2002 seuraavasti:1. Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:”1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden lipun alla purjehtivilta tai niissä rekisteröidyiltä aluksilta vaaditaan syvänmeren kalastuslupa silloin, kun ne harjoittavat kalastustoimintaa, joka johtaa syvänmeren lajien ja grönlanninpaltaan yli 10 tonnin saaliin pyytämiseen ja aluksella pitämiseen kunakin kalenterivuonna.On kuitenkin kiellettyä yhdellä merimatkalla pyytää ja pitää aluksella, jälleenlaivata tai purkaa yhteensä yli 100 kilogramman määrää syvänmeren lajeja ja grönlanninpallasta, jollei kyseisellä aluksella ole syvänmeren kalastuslupaa.”2. Korvataan 4 artikla seuraavasti:”4 artiklaJäsenvaltioiden on laskettava syvänmeren lajeihin kohdistuva pyyntiponnistus vuosien 2003 ja 2004 osalta liitteessä IV kuvattua menetelmää käyttäen.”3. Lisätään tämän asetuksen liite II liitteeksi IV.10 artiklaVoimaantuloTämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITE I1 osaLajien ja lajiryhmien määrittelyKunkin alueen kalakannat mainitaan lajin latinankielisen nimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Seuraavassa esitetään tämän asetuksen soveltamiseksi suomenkielisten nimien ja latinankielisten nimien vastaavuustaulukko:+++++ TABLE +++++Kun viitataan syvänmeren haihin, sillä tarkoitetaan viittausta seuraavan lajiluettelon haihin: syvännepiikkihai ( Centroscymnus coelolepis ), piikkihailaji ( Centrophorus squamosus ), hailaji ( Deania calceus ), piikkihailaji ( Dalatias licha ), hailaji ( Etmopterus princeps ), pikkuhai ( Etmopterus spinax ), hailaji ( Centroscyllium fabricii ), piikkihailaji ( Centrophorus granulosus ), rengashai ( Galeus melastomus ), hailaji ( Galeus murinus ), hailaji ( Apristurus spp. ).2 osaYhteisön aluksiin sellaisilla vesillä, joilla on pyyntirajoituksia, sovellettavat vuosittaiset kalastusmahdollisuudet lajeittain ja alueittain (tonneina elopainoa)Kaikki alueet ovat ICES-alueita, ellei toisin mainita.+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++LIITE IIPyyntiponnistuksen laskeminen1. Jäsenvaltioiden on määritettävä jokaisen sen lipun alla purjehtivan aluksen, jolla on kyseisenä vuonna ollut syvänmeren kalastuslupa, asennettu kokonaiskoneteho kilowatteina kalastusalusten ominaisuuksista 22 päivänä syyskuuta 1986 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2930/86[16] mukaisesti mitattuna. Jäsenvaltioiden on myös määritettävä kunkin vuoden osalta niiden päivien lukumäärä, joina aluksella on ollut neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2347/2002 tarkoitettu syvänmeren kalastuslupa.2. Kunkin aluksen syvänmeren lajeihin kohdistunut pyyntiponnistus on laskettava siten, että niiden päivien lukumäärä, joina aluksella oli syvänmeren kalastuslupa, kerrotaan aluksen kilowatteina ilmaistulla kokonaiskoneteholla.3. Kunkin jäsenvaltion syvänmeren lajeihin kohdistunut pyyntiponnistus on laskettava laskemalla yhteen kaikkien kyseisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivien alusten syvänmeren lajeihin kohdistunut pyyntiponnistus[1] EYVL L 356, 31.12.2002, s. 1.[2] EYVL L 351, 28.12.2002, s. 6.[3] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.[4] EUVL L 237, 8.7.2004, s. 3.[5] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.[6] EYVL L 115, 9.5.1996, s. 3.[7] EYVL L 365, 31.12.1991, s. 1.[8] EYVL L 270, 13.11.1995, s. 1.[9] EYVL L 132, 21.5.1987, s. 9.[10] EYVL 276, 10.10.1983, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1965/2001 (EYVL L 268, 9.10.2001, s. 23).[11] EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).[12] EYVL L 9, 15.1.1998, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) ...[13] EYVL L 171, 6.7.1994, s. 7.[14] EYVL L 125, 27.4.1998, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) ...[15] EYVL L 115, 9.5.1996, s. 3.[16] EYVL L 274, 25.9.1986, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 3259/94 (EYVL L 339, 29.12.1994, s. 11).


type: wikipedia

text:
Göteborgs centralstation är centrum för den spårburna kollektivtrafiken i Västra Götalandsregionen. Göteborgs pendeltåg, regionaltåg samt fjärrtåg till stora delar av Sverige utgår härifrån, varje år passerar här över 27 miljoner resenärer och det är runt 250 avgångar och 250 ankomster med tåg varje dag. Centralens stationssignatur är G eftersom den var den första statsbanestationen som började på bokstaven G. Centralstationen ägs och förvaltas av statliga Jernhusen.
 Historia
 På 1830- och 1840-talen började järnvägar byggas i en del länder i Europa, men i Sverige tvekade man inför kostnaderna. I början av 1850-talet beslutade dock staten att anlägga några huvudbanor, bland annat Göteborg–Stockholm. Denna järnvägs första sträcka var Göteborg–Jonsered som invigdes den 1 december 1856, en av de första i Sverige.
 Mellan Göta älv och den gamla landsvägen, byggdes det första stationshuset — provisoriskt till att börja med — och hit flyttade 1855 en tillförordnad stationschef, en maskiningenjör, en tillförordnad bokförare, en biljettförsäljare samt en tillförordnad konduktör. I ett hus vid Lilla Bommen inrättades "JernvägsBureaun" med chefen, överste Nils Ericson samt två ingenjörer, en kamrer, en materialförvaltare, en ritare, två bokhållare och en vaktmästare. I Hypoteksföreningens hus vid Gustaf Adolfs torg inhystes kassören, det juridiska ombudet samt läkaren. Sammanlagt sexton personer, fördelade på tre byggnader. Två spår ledde in till bangården och ett spår var utdraget till Lilla Bommens hamn.
 Stationshuset är byggt på resterna av bastionen Johannes Rex och ravelinen Prins Fredrik, utanverk till den tidigare stadsmuren. Det gamla kvartersnamnet var Kvarteret 9 Nye Port, och det nuvarande är kvarteret Drottningtorget. Centralstationen hette ända in på 1900-talet Statens järnvägsstation, för att kunna skilja den från Göteborgs tre övriga järnvägsstationer. På centralstationens plats stod tidigare Blomster-Jöran, det var namnet i folkmun på den skampåle som fanns utanför det dåvarande länshäktet.
 Byggnaden uppfördes för Västra stambanan 1856–1857, efter ritningar av Adolf Wilhelm Edelsvärd, känd som chefsarkitekt för Statens Järnvägars arkitektkontor 1855–1895. Från början fanns det i stationsbyggnadens bottenvåning en stor vestibul och två väntsalar samt restauranger; en för första och andra klass och en för tredje klass. Här fanns även rum för polis samt ett diligenskontor. I den norra delen av stationsbyggnaden var det en banhall där tågen körde in och passerade ut på den nuvarande Nils Ericsonsplatsen. Norrut fanns det verkstäder och godsmagasin samt ytterligare spår. Av byggnadens utsmyckningar togs mycket bort på 1870-talet då huvudbyggnadens tak ändrades och fick sin nuvarande branta form.
 År 1923 byggdes stationen om och utökades. Arkitekt var Folke Zettervall, som då blivit SJ:s arkitekt. Vestibulen mot Drottningtorget blev då biljetthall och den stora banhallen inreddes som vänthall. Den 14 mars 1923 eldhärjades Centralstationen svårt och stora skador uppstod, vilket var extra olyckligt eftersom byggnaderna renoverats inför mottagandet av alla resande till Jubileumsutställningen i Göteborg som öppnade den 8 maj samma år. Byggnadens taxeringsvärde 1889 var 500 000 kronor.
 De första åren användes stationen bara av den statliga Västra stambanan. 1909 leddes trafiken på Bohusbanan dit, då dess bro över Göta älv var klar. År 1930 tillkom persontrafiken för Bergslagsbanan, Boråsbanan och Västkustbanan, vilka dittills hade använt Bergslagsbanans station. Det var vid anslutandet av dessa banor 1930 som stationen blev en centralstation. Mellan 1928 och 1930 utvidgades centralstationen för att den nya trafiken skulle få plats. Bland annat uppfördes en tvärställd byggnad, den så kallade Yttre Hallen, vänd mot järnvägsspåren, ritad av Zettervall. Ut mot perrongerna dekorerades väggarna med målningar av Filip Månsson som föreställer järnvägslinjer som utgick från Göteborg. Efter 1930 gjordes flera ändringar och en restaurang har byggts ut mot Drottningtorget. År 1993 restaurerades Centralstationen och 2000 började Centralhuset att uppföras, vilket var klart 2003.
 Tidigare fanns det även ett lokstall vid stationen, detta är numera borta och lokstationen ligger istället i Sävenäs. Under 1800-talet passerade över en miljon svenskar byggnaden på sin väg till hamnen och vidare till Amerika.
 I centralsstationsområdets sydöstra del ligger före detta Västgötabanans stationshus (uppfört 1931), ett fyravåningshus i gult tegel. Cirka 300 meter norr om centralstationen ligger det tidigare stationshuset för Bergslagsbanan (uppfört 1881).
 Bevarande
 Centralstationens äldre del ingår i Göteborgs kommuns Bevaringsprogram 1975 och 1987 samt är utpekad som riksintresse för kulturmiljövården enligt de bestämmelser om numera återfinns i 3 kap 6 § miljöbalken . Stationen är byggnadsminne sedan 1 januari 2001 med fastighetsbeteckningen Gullbergsvass 17:3. Den var tidigare statligt byggnadsminne sedan 21 augusti 1986.
 Idag
 Tåg från centralstationen avgår och ankommer från fem olika banor:
 Norrifrån på Bohusbanan
 Norrifrån på Norge/Vänerbanan
 Österifrån på Västra stambanan
 Söderifrån på Västkustbanan och
 Från sydost på Kust till kust-banan
 Tidigare har även den smalspåriga Västgötabanan ankommit och avgått härifrån.
 Idag har Göteborgs centralstation 16 spår som slutar vid stationshuset, en så kallad säckstation, detta innebär att alla tåg som ska vidare måste vända efter att de stannat i Göteborg. För att slippa detta ska Trafikverket genomföra det stora järnvägsprojektet Västlänken.
 Spåren tillåter olika längd på tågen. Spår 1-2 har 280 meter, spår 3-4 380 m, spår 5 280 m, spår 6 320 m, spår 7-8 420 m, spår 9-10 230 m, spår 11 190 m, spår 12-14 170 m och spår 15-16 230 m.
 Valet av spår för de olika tågen beror mest på vilken bana tåget kommer ifrån eller ska gå till. På så sätt undviker man att tåg till olika banor korsar varandras väg. Följande princip gäller: Alingsåspendeln, spår 1-2. Tåg mot Västra stambanan, spår 3-7. Tåg mot Bohusbanan och Norge/Vänerbanan, spår 8-9,11-12. Alependeln, spår 10. Tåg mot Västkustbanan och Kust till kust-banan, spår 12-14. Kungsbackapendeln, spår 15-16. Detta är tumregler, och kan avvika.
 Namnet Centralstationen används vanligen om den ursprungliga järnvägsstationen medan benämningen Centralhuset används för att beskriva centralstationen och den hotellbyggnad som blev klar 2003. Ägarna till de olika byggnaderna runt Göteborgs centralstation har gått samman och kallar dem med ett gemensamt namn för Resecentrum Göteborg. I närheten av stationen finns affärscentrumet Nordstan och en större knutpunkt för spårvägen; Drottningtorget.
 Drottningtorget passeras av de flesta av stadens spårvägslinjer och några busslinjer. Här vänder även Lisebergslinjen.
 Olika planer under åren
 Diskussioner har förts om att flytta eller bygga om dagens centralstation. På 1930-talet fördes diskussioner om att bygga en ny centralstation på den gamla obebyggda tomten intill Gårda, kallad Tegelbruksängen, efter det tegelbruk som legat där fram till 1850. Meningen var redan då att bygga bort säckstationen och få genomgående trafik mellan Västra stambanan och Västkustbanan vidare skulle närbelägna Boråsbanan (nuvarande del av Kust till kust-banan) och Bohusbanan ansluta hit. Men av järnvägsbyggande på denna plats blev det ingenting, istället byggde man senare en stor idrottsarena på denna plats, Ullevi.
 På 1940-talet fanns det långtgångna planer på totalrivning av stationen. Alternativet var då ett femvånings funkisbygge i anslutning till ett hotell med 15 våningar. När Bergslagernas Järnvägar förstatligades 1947 utlovades ett hotell vid centralstationen, och i samband med dessa planer diskuterades en rivning av den yttre hallen från 1930. En proteststorm satte dock stopp för detta. Anledningen var de fem stycken 30 kvadratmeter stora målningar, föreställande de fem samlokaliserade järnvägarna från Göteborg. De var målade av Filip Månsson direkt på väggen och gick endast att rädda genom att hallen fick stå kvar.
 Resecentrum Göteborg
 Resecentrum Göteborg utgörs, förutom Centralstationen, av flera platser: Nils Ericsonterminalen som är en bussterminal som ligger i anslutning till Göteborgs centralstation för järnvägstrafik och Centralhuset, Göteborg. Från terminalbyggnaden avgår Västtrafiks bussar till olika delar av länet utanför Göteborgs stad, inkl flygbussar, och numera även fjärrbussar. Härifrån avgår bussar till hela Sverige och övriga Europa med bussbolagen Nettbuss, Flixbus med flera. Det går omkring 1 000 avgångar per dag. Åkareplatsen resecentrum nära Centralstationen byggdes 2018 och har vissa regionbusslinjer.
 Drottningtorget ligger precis framför Centralens huvudentré. Här finns Pressbyrån och Västtrafiks kundservice. Torget trafikeras av ett flertal spårvagnslinjer och bussar. Centralhuset är ett byggnadskomplex som byggts samman med centralstationen. Här finns flera butiker, restauranger, hotellet First Hotel G, huvudkontoret för klädkedjan Lindex och diverse service. NCC som anförtroddes byggnationen av Centralhuset utlyste en internationell arkitekttävling, och det vinnande förslaget kom från arkitektkontoret Kari Nissen Brodtkorb A/S från Oslo. Projektet kostade över 600 miljoner kronor och 2008 arbetade ungefär 500 personer här. Byggnadens totala storlek är 34 000 m2.
 Linjesträckning
 Göteborgs centralstation är navet i Västsverige. I tabellen nedan anges alla de linjer som har Göteborgs central som slutstation.
 Framtid
 En ny underjordisk station håller på att byggas något norr om dagens stationsbyggnad, i samband med byggandet av tunneln Västlänken, klar cirka år 2024. Västlänken kommer dock att vara klar 2026 och mellan 2024 och 2026 nås de nya spåren endast österifrån. Den nya stationen kommer att ha fyra spår och trafikeras av pendeltåg och vissa regionaltåg. Dagens station kommer att behållas för regionaltåg och fjärrtåg.
 Skälet för byggandet av Västlänken är dels ökad kapacitet, alltså fler tåg, och dels att kunna få två nya stationer med snabba byten till spårvagn, Haga och Korsvägen. Fjärrtåg står länge vid ändstationer eftersom de ska städas och personal behöver matpaus. De tar därför mycket plats på sådana stationer och många av dagens spår kommer fortsatt att behövas.
 Källor
 Noter
 Webbkällor
 Göteborgs centralstation, karta från Lantmäteriet. Läst 10 juli 2014.
 “Göteborgs centralstation”, Bebyggelseregistret, Riksantikvarieämbetet. Läst 10 juli 2014.
 Tryckta källor
 100 utmärkta hus i Göteborg, Manne Ekman & Margareta Rydbo, Göteborgs Stadsmuseum, Alfa Print AB, Sundbyberg 2007 s. 114-115
 Göteborg, Richard Holmström/Stig Roth 1960
 Göteborg förr och nu, Göteborgs Hembygdsförbund 1962
 Göteborg berättar mer, Bengt A. Öhnander 1990
 Vidare läsning
 Externa länkar
 Resecentrum Göteborg
 Centralstationens historia
 Göteborgs bangårdar 1932
 Jernhusen
 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation.
 Byggnader i Göteborg
 Gullbergsvass
 Stationer vid Västkustbanan
 Järnvägsstationer i Västra Götalands län
 Järnvägsstationer invigda 1858
 Byggnader uppförda av NCC
 Byggnadsminnen i Göteborgs kommun
 Arkitektur i Göteborg
 Göteborgs historia
 Byggnader ritade av Adolf W. Edelsvärd
 Byggnader ritade av Folke Zettervall
 1858 i Sverige
 Bränder 1923


text:
Is é is dúnmharú nó murdar ann ná marú duine le mailís réamhcheaptha. An duine a mharóidh duine eile agus fearg air, is dócha nach mbeidh dúnmharú déanta aige ach dúnorgain. Má bhí rún nó plean ag an marfóir roimh ré an duine áirithe sin a mharú, nó má rinneadh an marú ar dhóigh chruálach - agus an marfóir, abair, ag céasadh an íobartaigh agus ag baint suilt as - is é an dúnmharú a rinne sé. I dtíortha an Dlí Choitinn, áfach, glacfar leis an dúnbhású tionóisceach mar dhúnmharú, mas féidir a rá go ndearna an ciontóir neamhshuim ghlan den dainséar a tharraing sé ar na daoine eile. Mar shampla, má bhíonn tú ag láimhseáil tréanphléascáin gan aird ar bith a thabhairt ar na rialúcháin slándála, is dócha go gcúiseofar i ndúnmharú thú má mharaíonn do chuid pléascán duine éigin.
 I ndlínsí an Dlí Choitinn, is iad comharthaí sóirt an dúnmharaithe ná:
 marú an duine, is é sin, an gníomh féin (actus reus, mar a deir an Laidin), agus
 toil an mharfóra (mens rea), an mhailís réamhcheaptha - is é sin, bhí an ciontóir meáite dírithe ar an duine áirithe seo a mharú d'aon ogham, nó - i sampla na dtréanphléascán - ní raibh an ciontóir ag iarraidh an duine áirithe seo a mharú, ach bhí sé chomh siléigeach i leith na slándála is gur mailís réamhcheaptha de chineál eile a bhí ann.
 Is iad na fir a dhéanann an chuid is mó (nócha faoin gcéad) de na dúnmharuithe ar fud an domhain, go háirithe na fir óga (17-30 bliain d'aois). Tá Éire, an Íoslainn agus an tSeapáin ar na tíortha is lú dúnmharuithe. Cé gur gnách leis na meáin chumarsáide an-challán a tharraingt faoi gach dúnmharú, is iad na tíortha forbartha an chuid is sábháilte ar domhan ó thaobh na ndúnmharuithe de. Tá an Bhrasaíl (agus Meiriceá Theas go ginearálta), an Rúis agus an Afraic Theas ar na tíortha is mó dúnmharuithe amuigh.
 Féach freisin
 Catagóir:Dúnmharfóirí
 Catagóir:Dúnmharuithe
 Sraithmharfóir
 Dúnorgain
 Téarmaí dlí
 Coireanna
 Bás
 Foréigean


text:
Harold Henry "Bev" Beverage (North Haven, 14 de outubro de 1893 — Port Jefferson, 27 de janeiro de 1993) foi um engenheiro eletrônico estadunidense.
 Lista de patentes
 Patente EUA 1381089, 7 de junho de 1921: Radio Receiving System - the Beverage antenna
 Patente EUA 1434984, 7 de novembro de 1922: Radio Receiving System - the bidirectional Beverage antenna
 Patente EUA 1434985, 7 de novembro de 1922: Radio Receiving System - using a Beverage antenna with multiple receivers
 Patente EUA 1434986, 7 de novembro de 1922: Radio Receiving System - a Beverage antenna with selective circuits to eliminate interference from adjacent wavelengths
 Patente EUA 1487308, 18 de março de 1924: Radio Receiving System - improvements to the directivity of the Beverage Antenna
 Patente EUA 1697945, 8 de janeiro de 1929: Artificial transmission lines for phasing multiple antennas
 5 de agosto de 1931: Means for testing recorded sound -- automatic check film
 18 de agosto de 1931: H.H.B. % H.O. Peterson --Means for eliminating fading on high frequencies (filed1/2/26)
 15 de março de 1932: Frequency modulate or mark/space for AGC (automatic gain control)
 30 de agosto de 1932: Acoustic combining system - mix reflections
 30 de agosto de 1932: Method for eliminating fading -- basic rectifier telegraph
 15 de novembro de 1932: Differential volume control for diversity artificial line
 11 de julho de 1933: H.H.B. & H.O. Peterson -- Rotating switch, diversity
 11 de julho de 1933: H.H.B. & H.O. Peterson -- Artificial line pickup delay, diversity
 Patente EUA 1962169, 12 de junho de 1934: Device for reducing the effects of static or fading
 Patente EUA 1967604, 24 de julho de 1934: Aerial System - to be used adjacent to local noise sources
 15 de janeiro de 1935: H.H.B. & H.O. Peterson -- Means for elimination of fading on short wavelengths
 Patente EUA 1989965, 5 de fevereiro de 1935: Method of testing recorded sound
 17 de setembro de 1935: Remote control system for relay stations
 10 de dezembro de 1935: Aerial system -- balanced bridge to reduce engine ignition noise of aircraft
 24 de dezembro de 1935: Multiplex signaling -- commutator and frequency change for multiplex
 28 de janeiro de 1936: Receiving system-rectifier high frequency for C.W. Hansell electrolytic recorder
 24 de março de 1936: Radio telegraph repeater -- electronic, no relays
 12 de janeiro de 1937: Radio communication -- frequency diversity
 9 de fevereiro de 1937: H.H.B. & H.O. Peterson -- Fading eliminator -- different beat notes
 6 de fevereiro de 1937: Multiplex cable code with diversity receivers
 6 de abril de 1937: Crystal oscillator monitor for centralized control
 25 de maio de 1937: Television system -- AGC based on density of film
 22 de junho de 1937: System for radio spectography, horizontal sync on oscillograph
 5 de outubro de 1937: Signaling-space between carrier and sidebands, phone
 Patente EUA 2106806, 1 de fevereiro de 1938: Relay system - Ultra short radio waves
 5 de agosto de 1938: Centralized control relay stations
 Patente EUA 2138134, 29 de novembro de 1938: Phasing and spacing antennas to eliminate undesired reflected rays
 17 de janeiro de 1939: Electrical energy measuring system frequency modulation
 7 de fevereiro de 1939: Warren Knotts & H.H.B. -- Frequency assignments for relay stations
 19 de setembro de 1939: Amplitude modulation reception -- change to phase modulation
 Patente EUA 2247743, 1 de julho de 1941: Broadband Uni-directional Shortwave Antenna
 9 de setembro de 1941: System for noise reduction - noise random, signal in phase
 3 de fevereiro de 1942: Ultra short wave noise elimination -- balance local noise vertical suppressor
 Patente EUA 2405991, 20 de agosto de 1946: Secrecy system for multiplex telegraphy
 Patente EUA 2416791, 4 de março de 1947: Radio receiver system for UHF frequencies that removes unintentional frequency modulation from a received signal
 Patente EUA 2487513, 8 de novembro de 1949: Radio Relaying System - frequency selection for a chain of relay stations
 Ligações externas
 Biography with Lamme Gold Medal
 Adventures in Cybersound - Harold Henry Beverage, Dr. 1893-1993
 IEEE History Center, Legacies, Harold H Beverage 1893-1993
 Harold Beverage Interview July 1, 1968
 Harold Beverage Interview March 16-17 1992
 Harold Henry Beverage - Explorer of the Wavelengths
 Radio Pioneer Harold Beverage 2BML
 A Letter from Harold Beverage
 Photos of Beverage and his Ham Station
 AA3PX -Several Photos of Harold Beverage
 AA3PX - List of Patents
 Rootsweb WorldConnect Project, Beverage and Extended Family, Barry Beverage
 Spotlight on a Radio Pioneer, Harold H Beverage 1893-1993, Long Island Wireless Historical Society (reprint of an article by J Marshall Etter W2ER in Proceedings of The Radio Club of America Inc.)
 The Wave Antenna, A New Type of Highly Directive Antenna, Proceedings of the AIEE, February 1923
 Beverage antenna projects
 Medalha Lamme IEEE
 Engenheiros eletricistas
 Inventores dos Estados Unidos
 Engenheiros dos Estados Unidos


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 6.2.2007
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 32/135
 BESLUIT nr. 2/2006
 van het Comité, ingesteld bij de Overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en de Zwitserse Bondsstaat inzake wederzijdse erkenning van 13 december 2006
 met betrekking tot de opname van een overeenstemmingsbeoordelingsorgaan in het sectorhoofdstuk betreffende persoonlijke beschermingsmiddelen
 (2007/63/EG)
 HET COMITÉ,
 Gelet op de overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en de Zwitserse Bondsstaat inzake wederzijdse erkenning van de overeenstemmingsbeoordeling, en met name op artikel 10, lid 4, onder a), en artikel 11,
 Overwegende dat het comité een besluit dient te nemen tot de opname van een of meer overeenstemmingsbeoordelingsorganen in een sectorhoofdstuk van bijlage 1 van de overeenkomst,
 BESLUIT:
 1.
 Het in aanhangsel A genoemde overeenstemmingsbeoordelingsorgaan wordt opgenomen in de lijst van Zwitserse overeenstemmingsbeoordelingsorganen in het sectorhoofdstuk betreffende persoonlijke beschermingsmiddelen in bijlage 1 van de overeenkomst.
 2.
 De specifieke reikwijdte, wat de producten en overeenstemmingsbeoordelingsprocedures betreft, van het in aanhangsel A vermelde overeenstemmingsbeoordelingsorgaan, is door de partijen overeengekomen en zal door hen worden gehandhaafd.
 Dit besluit, opgemaakt in twee exemplaren, wordt ondertekend door vertegenwoordigers van het comité die gemachtigd zijn de overeenkomst namens de partijen te wijzigen. Dit besluit treedt in werking op de datum waarop de laatste van deze handtekeningen is aangebracht.
 Ondertekend te Bern, 22 november 2006.
 Namens de Zwitserse Bondsstaat
 Heins HERTIG
 Ondertekend te Brussel, 13 december 2006.
 Namens de Europese Gemeenschap
 Andra KOKE
 AANHANGSEL A
 Zwitsers overeenstemmingsbeoordelingsorgaan dat wordt opgenomen in de lijst van overeenstemmingsbeoordelingsorganen in het sectorhoofdstuk betreffende persoonlijke beschermingsmiddelen in bijlage 1 van de overeenkomst.
 TESTEX
 Gotthardstrasse 61
 8027 Zürich
 Zwitserland
 De heer Adrian Meili
 Tel.: (41-44) 206 42 42
 Fax: (41-44) 206 42 30
 zuerich@testex.ch


type: caselaw

text:
22. 4. 95 pPT Jornal Oficial das Comunidades Europeias N? C 101 /5
 Pedido de decisão prejudicial apresentado por despacho do A Tariefcommissie solicita ao Tribunal de Justiça que se
 Finanzgericht des Landes Brandenburg, de 21 de Fevereiro pronuncie sobre a seguinte questão:
 de 1995 , no processo entre Konservenfabrik Lubella Fried
 rich Biiker GmbH & Co. KG e o Hauptzollamt Cottbus Como deve a Pauta Aduaneira Comum, na versão resultante
 (Processo C-64/95 ) do Regulamento ( CEE ) n? 2587/91 , ser interpretada no que
 respeita à classificação, na sua nomenclatura , dos aparelhos
 ( 95/C 101/11 )
 Xerox 3010 e Xerox 3010 Editor que vêm descritos na parte
 correspondente à matéria de facto (*)?
 Foi submetido ao Tribunal de Justiça das Comunidades
 Europeias um pedido de decisão prejudicial por despacho f 1 ) Os aparelhos Xerox 3010 e Xerox 3010 Editor servem para
 do Finanzgericht des Landes Brandenburg — Quarta Secção enviar fax e fazer fotocópias, enquanto que o aparelho referido
 —, de 21 de Fevereiro de 1 995 , no processo entre em último lugar também pode processar as imagens recebidas
 Konservenfabrik, Lubella Friedrich Biiker GmbH & Co . ( ampliar ou reduzir toda ou parte da imagem ). O processo de
 KG e o Hauptzollamt Cottbus, que deu entrada na cópia realiza-se mediante um scanner que lê os dados de um
 Secretaria do Tribunal em 10 de Março de 1995 . documento e os armazena digitalmente numa memória do
 aparelho, de onde é possível voltar a chamá-los para serem
 impressos de forma legível no papel.
 O Finanzgericht des Landes Brandenburg solicita ao Tribu
 nal de Justiça que se pronuncie sobre as seguintes ques
 tões :
 1 . O Regulamento ( CEE) n? 1932/93 da Comissão, na
 versão rectificada publicada no Jornal Oficial das Cancelamento do processo C-181/94 H
 Comunidades Europeias n? L 176, de 20 de Julho de
 1993 , página 29 , foi validamente aprovado ? ( 95/C 101 /13
 Por despacho de 13 de Fevereiro de 1995 , o Presidente do
 2 . Caso a resposta à primeira questão seja afirmativa , o
 Tribunal de Justiça das Comunidades Europeias ordenou o
 disposto no Regulamento ( CEE ) n? 1932/93 é também
 aplicável à importação de ginjas até 20 de Julho de 1993 , cancelamento, no registo do Tribunal, do processo C
 inclusive ? - 181 /94 : Comissão das Comunidades Europeias contra
 Grão-Ducado do Luxemburgo.
 3 . Caso a resposta à segunda questão seja afirmativa : (M JO n? C 218 de 6 . 8 . 1994 .
 a ) Em 1993 encontravam-se reunidos os pressupostos
 de adopção de uma medida de ordenação do
 mercado de ginjas ?
 b ) O regime do preço mínimo constitui uma medida
 admissível e adequada para afastar perturbações de Cancelamento do processo C-223/94 H
 mercado ? ( 95/C 101/14 )
 c ) O regime de preço mínimo é compatível com o Por despacho de 20 de Fevereiro de 1 995 , o Presidente do
 Acordo provisório entre a Comunidade Europeia e a Tribunal de Justiça das Comunidades Europeias ordenou o
 República da Polónia , a República da Hungria e a cancelamento, no registo do Tribunal do processo C
 República Federativa Checa e Eslovaca, de 25 de -223/94 : Comissão das Comunidades Europeias contra
 Fevereiro de 1992 ? Irlanda .
 f 1 ) JO n? C 275 de 1 . 10 . 1994 .
 Pedido de decisão prejudicial apresentado por despacho da
 Tariefcommissie, de 3 de Março de 1995 , no processo entre Cancelamento do processo C-265/94 (')
 Rank Xerox Manufacturing (Nederland ) BV e o Inspecteur
 der invoerrechten en accijnzen de Venlo ( 95/C 101/15 )
 ( Processo C-67/95 )
 Por despacho de 15 de Fevereiro de 1995 , o Presidente do
 ( 95/C 101 /12 ) Tribunal de Justiça das Comunidades Europeias ordenou o
 cancelamento, no registo do Tribunal, do processo C
 Foi submetido ao Tribunal de Justiça das Comunidades -265/94 : Comissão das Comunidades Europeias contra
 Europeias um pedido de decisão prejudicial por despacho da Reino de Espanha .
 Tariefcommissie, de 3 de Março de 1995 , no processo entre
 Rank Xerox Manufacturing (Nederland ) BV e o Inspecteur t 1 ) JO n? C 304 de 29 . 10 . 1994 .
 der invoerrechten en accijnzen de Venlo, que deu entrada na
 Secretaria do Tribunal em 13 de Março de 1995 .


text:
 21.6.2008
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 158/2
 Acórdão do Tribunal de Justiça (Segunda Secção) de 8 de Maio de 2008 (pedidos de decisão prejudicial do Finanzgericht Düsseldorf, Tribunal de grande instance de Nanterre — Alemanha, França) — Zuckerfabrik Jülich AG (anteriormente Jülich AG)/Hauptzollamt Aachen
 (Processos apensos C-5/06 e C-23/06 a C-36/06) (1)
 («Açúcar - Quotizações à produção - Normas de execução do regime de quotas - Determinação do excedente exportável - Determinação da perda média»)
 (2008/C 158/03)
 Línguas do processo: alemão e francês
 Órgão jurisdicional de reenvio
 Finanzgericht Düsseldorf, Tribunal de grande instance de Nanterre
 Partes no processo principal
 Recorrentes: Zuckerfabrik Jülich AG (anteriormente Jülich AG) (C-5/06) Saint Louis Sucre SNC (C-23/06), Société des Sucreries du Marquenterre SA (C-24/06), SA des Sucreries de Fontaine Le Dun, Bolbec, Auffray (SAFBA) (C-25/06), SA Lesaffre Frères (C-26/06), Tereos, venant aux droits des Sucreries, Distilleries des Hauts de France (C-27/06), SA Sucreries & Distilleries de Souppes — Ouvré fils (C-28/06), SA Sucreries de Toury et Usines Annexes (C-29/06), Tereos (C-30/06), Tereos, venant aux droits de la SAS Sucrerie du Littoral Groupe SDHF (C-31/06), Cristal Union (C-32/06), Sucrerie Bourdon (C-33/06), SA Sucrerie de Bourgogne (C-34/06), SAS Vermendoise Industries (C-35/06), SA Sucreries et Raffineries d'Erstein (C-36/06)
 Recorridos: Hauptzollamt Aachen (C-5/06), Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers (C-23/06 a C-36/06)
 Objecto
 Pedidos de decisão prejudicial — Finanzgericht Düsseldorf, Tribunal de grande instance de Nanterre — Intepretação do artigo 15.o do Regulamento (CE) n.o 1260/2001 do Conselho, de 19 de Junho de 2001, que estabelece a organização comum de mercado no sector do açúcar (JO L 178, p. 1) — Validade do artigo 6.o, n.o 4, do Regulamento (CE) n.o 314/2002 da Comissão, de 20 de Fevereiro de 2002, que estabelece as normas de execução do regime de quotas no sector do açúcar (JO L 50, p. 40), na redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n.o 1140/2003 da Comissão, de 27 de Junho de 2003, que altera, no sector do açúcar, os Regulamentos (CE) n.o 779/96 que estabelece normas de execução no que respeita às comunicações e (CE) n.o 314/2002 que estabelece as normas de execução do regime de quotas (JO L 160, p. 33) — Validade do Regulamento (CE) n.o 1775/2004 da Comissão, de 14 de Outubro de 2004, que fixa, para a campanha de comercialização de 2003/2004, os montantes das quotizações à produção no sector do açúcar (JO L 316, p. 64) — Consideração da totalidade das quantidades de açúcar, isoglucose e xarope de inulina para o cálculo do excedente exportável e apenas da quantidade que foi objecto de restituições à exportação para a determinação da perda média por tonelada de açúcar
 Parte decisória
 Por força do artigo 15.o, n.o 1, alínea c), do Regulamento (CE) n.o 1260/2001 do Conselho, de 19 de Junho de 2001, que estabelece a organização comum de mercado no sector do açúcar, para efeitos de cálculo do excedente exportável abrangido pelo âmbito de aplicação deste artigo, devem ser deduzidas do consumo todas as quantidades de produtos exportadas, quer tenham ou não sido efectivamente pagas restituições.
 O artigo 15.o, n.o 1, alínea d), do referido regulamento deve ser interpretado no sentido de que todas as quantidades de produtos exportadas, abrangidas pelo âmbito de aplicação deste artigo, devem ser tomadas em conta para a determinação tanto do excedente exportável como da perda média por tonelada de produto, quer tenham ou não sido efectivamente pagas restituições.
 Os Regulamentos (CE) n.o 1762/2003 da Comissão, de 7 de Outubro de 2003, que fixa, para a campanha de comercialização de 2002/2003, os montantes das quotizações à produção no sector do açúcar, e (CE) n.o 1775/2004 da Comissão, de 14 de Outubro de 2004, que fixa, para a campanha de comercialização de 2003/2004, os montantes das quotizações à produção no sector do açúcar, são inválidos.
 O exame do Regulamento (CE) n.o 1837/2002 da Comissão, de 15 de Outubro de 2002, que fixa, para a campanha de comercialização de 2001/2002, os montantes das quotizações à produção bem como o coeficiente da quotização complementar no sector do açúcar, não revelou a existência de elementos susceptíveis de afectar a sua validade.
 (1) JO C 74 de 25.3.2006.


text:
 22.2.2014
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 52/36
 Üldkohtu 13. jaanuari 2014. aasta otsus — LaserSoft Imaging versus Siseturu Ühtlustamise Amet — (WorkflowPilot)
 (Kohtuasi T-475/12) (1)
 (Ühenduse kaubamärk - Ühenduse sõnamärgi WorkflowPilot taotlus - Absoluutsed keeldumispõhjused - Kirjeldavus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b)
 2014/C 52/68
 Kohtumenetluse keel: saksa
 Pooled
 Hageja: LaserSoft Imaging AG (Kiel, Saksamaa) (esindaja: advokaat J. Hunnekuhl)
 Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: D. Walicka)
 Ese
 Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 6. augusti 2012. aasta (asi R 480/2012-4) otsuse peale, mis käsitleb sõnamärgi WorkflowPilot registreerimist ühenduse kaubamärgina.
 Resolutsioon
 1)
 Jätta hagi rahuldamata.
 2)
 Mõista kohtukulud välja LaserSoft Imaging AG-lt.
 (1) ELT C 9, 12.1.2013.


text:
N. L 50 / 8 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 28 . 2 . 86
 ACCORDO
 sotto forma di scambio di lettere tra la Comunità economica europea e la Turchia, che fissa, per il
 periodo 1° novembre 1985 — 28 febbraio 1986 , l'importo aggiuntivo da detrarre dal prelievo
 applicabile all'importazione nella Comunità di olio d'oliva non trattato originario della Turchia
 Lettera n . 1
 Signor ,
 l'allegato IV della decisione n . 1 / 77 del Consiglio di associazione CEE-Turchia , del 17 maggio
 1977 , relativa alle nuove concessioni all'importazione di prodotti agricoli turchi nella Comunità
 dispone , per quanto concerne l'olio d'oliva non trattato di cui alla sottovoce 15.07 AI della tariffa
 doganale comune , che , per tener conto di determinati fattori e considerate , le condizioni del
 mercato dell'olio d'oliva , l'importo da detrarre dall'ammontare del prelievo , ai sensi dell'articolo 2
 della decisione, possa essere maggiorato di un importo aggiuntivo alle stesse condizioni e secondo
 le stesse modalità previste per l'applicazione delle disposizioni sopra citate .
 Ho l'onore di comunicarLe che per il periodo il 1° novembre 1985 e il 28 febbraio 1986 la
 Comunità , basandosi sui criteri definiti nel summenzionato allegato , prenderà i provvedimenti
 necessari affinché l'importo aggiuntivo resti fissato a 10,88 ECU per 100 chilogrammi .
 Le sarei grato se Ella volesse accusare ricevuta della presente e confermare l'accordo del Suo
 governo su quanto precede .
 Voglia gradire , Signor , i sensi della mia più alta considerazione .
 A nome del Consiglio
 delle Comunità europee
 Lettera n . 2
 Signor ,
 ho l'onore di accusare ricevuta della Sua lettera in data odierna , redatta come segue :
 « L'allegato IV della decisione n . 1 / 77 del Consiglio di associazione CEE-Turchia , del
 17 maggio 1977 , relativa alle nuove concessioni all'importazione di prodotti agricoli turchi
 nella Comunità dispone , per quanto concerne l'olio d'oliva non trattato di cui alla sottovoce
 15.07 A I della tariffa doganale comune , che, per tener conto di determinati fattori e
 considerate le condizioni del mercato dell'olio d'oliva , l'importo da detrarre dall'ammontare del
 prelievo , ai sensi dell'articolo 2 della decisione, possa essere maggiorato di un importo
 aggiuntivo alle stesse condizioni e secondo le stesse modalità previste per l'applicazione delle
 disposizioni sopra citate .
 Ho l'onore di comunicarLe che per il periodo tra il 1° novembre 1985 e il 28 febbraio 1986 la
 Comunità , basandosi sui criteri definiti nel summenzionato allegato , prenderà i provvedimenti
 necessari affinché l'importo aggiuntivo resti fissato a 10,88 ECU per 100 chilogrammi .
 Le sarei grato se Ella volesse accusare ricevuta della presente e confermare l'accordo del Suo
 governo su quanto precede ».
 Mi pregio confermare l'accordo del mio governo su quanto precede .
 Voglia gradire , Signor , i sensi della mia più alta considerazione.
 Per il governo
 della Repubblica di Turchia