type: other

text:
Zobraziť sekciu: 9. deň rokovania, 26. 10. 2010 :: SayIt
 Vážené poslankyne, vážení poslanci, poprosím vás dostaviť sa do rokovacej sály, budeme pokračovať deviatym dňom 7. schôdze Národnej rady.
 Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, otváram deviaty rokovací deň 7. schôdze Národnej rady.
 Na dnešnom rokovacom dni o ospravedlnenie svojej neúčasti písomne požiadali poslanci Zoltán Horváth, Ľubica Rošková, Igor Štefanov, Jana Vaľová. Na zahraničnej pracovnej ceste sú poslanci Andrej Kolesík, Peter Osuský, Ivan Štefanec a Jozef Viskupič.
 správe o lesnom hospodárstve v Slovenskej republiky za rok 2009.
 Správa vlády má parlamentnú tlač 83 a správa výboru má parlamentnú tlač 83a.
 Správu uvedie minister pôdohospodárstva, životného prostredia a regionálneho rozvoja Zsolt Simon. Poprosím ho, aby sa ujal slova.
 Poprosím spravodajcu poslanca Ľuboša Martináka, aby zaujal miesto pre spravodajcov.
 Zsolt Simon, minister pôdohospodárstva, životného prostredia a regionálneho rozvoja SR
 Ďakujem pekne. Vážený pán predseda, vážené poslankyne, vážení poslanci, predkladám správu o lesnom hospodárstve Slovenskej republiky za rok 2009, je to štatistický materiál, ktorý hovorí o stave lesného hospodárstva za predchádzajúci rok: Výmera lesných pozemkov dosiahla v minulom roku 2,009 mil. hektárov. V porovnaní s rokom 2008 vzrástla o 1 823 hektárov. Výmera porastovej pôdy vzrástla o 4 094 hektárov a dosiahla 1,938 mil. hektárov. Lesnatosť ako podiel výmery lesných pozemkov k celkovej výmere Slovenska je 41 %. Celková výmera chránených území v roku 2009 bola 1,103 mil. hektárov. Lesnatosť chránených území je približne 72 %. A plocha týchto území v pomere k výmere štátu i lesných pozemkov je nadpriemerná v porovnaní s väčšinou ostatných krajín Európskej únie. Objem ťažby v roku 2009 hospodárska kríza výrazným spôsobom neovplyvnila, pričom tu predstavovala objem približne 9,2 mil. metrov kubických, čo je v porovnaní s rokom 2008 menej iba o 219 000 metrov kubických. Na celkovej ťažbe dreva v roku 2009 mala výrazný podiel náhodná ťažba, ktorá predstavovala objem 5,5 mil. kubíkov, čo je približne 60 % z celkovej ťažby. V roku 2008 predstavovala podiel náhodnej ťažby 64,5 %. V rámci náhodnej ťažby išlo najmä o spracovanie podkôrnikovej kalamity v ihličnatých porastoch.
 Hospodársky výsledok, zisk lesného hospodárstva predstavoval v roku 2009 hodnotu 13,49 mil. eur, čo je v porovnaní s rokom 2008 menej o 17,75 mil. eur. Hrubý domáci produkt lesného hospodárstva klesol v roku 2009 o 0,08 mld. eur. Podiel lesného hospodárstva na celkovom hrubom domácom produkte Slovenska klesol o 0,1 %, z čoho vyplýva, že negatívny dopad hospodárskej krízy sa vo väčšej miere prejavil v lesnom hospodárstve ako v celom národnom hospodárstve. V roku 2009 predstavovala podpora z verejných zdrojov do lesného hospodárstva 13,88 mil. eur.
 Prosím spravodajcu z výboru pre pôdohospodárstvo a životné prostredie poslanca Ľuboša Martináka, aby informoval Národnú radu o výsledku prerokovania správy vo výbore.
 Vážený pán predseda, pán minister, panie poslankyne, páni poslanci, správu o lesnom hospodárstve v Slovenskej republike za rok 2009 pridelil predseda Národnej rady Slovenskej republiky rozhodnutím č. 67 zo 14. septembra 2010 Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo a životné prostredie. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo a životné prostredie uvedenú správu prerokoval v určenej lehote. Výbor predmetnú správu uznesením č. 16 z 12. októbra 2010 vzal na vedomie a odporučil ju Národnej rade Slovenskej republiky vziať na vedomie.
 Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo a životné prostredie uznesením č. 18 z 12. októbra 2010 schválil správu o výsledku prerokovania správy o lesnom hospodárstve v Slovenskej republike za rok 2009 vrátane uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky k uvedenej správe.
 Poveril ma ako člena výboru predložiť a predniesť na schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky túto správu výboru a návrh na uznesenie Národnej rady Slovenskej republiky, ktorý je prílohou tejto správy.
 Otváram rozpravu. Do rozpravy som nedostal žiadnu písomnú prihlášku. Pýtam sa, či sa niekto chce prihlásiť ústne. Nie, nechce.
 Chce k rozprave zaujať stanovisko navrhovateľ? Nie.
 Spravodajca? Nie.
 správa o poľnohospodárstve a potravinárstve v Slovenskej republike za rok 2009.
 Správa vlády je pod tlačou 84, správa výboru má tlač 84a.
 Správu uvedie opäť Zsolt Simon. Nech sa páči.
 Ďakujem pekne. Vážený pán predseda, vážení poslanci, poslankyne, dámy a páni, je to opäť štatistický materiál o výsledkoch v pôdohospodárstve za obdobie roku 2009. Všetky tieto údaje odzrkadľujú, ako predchádzajúca vláda skutočne sa správala a stavala k pôdohospodárstvu a vidieku ako takému.
 Zámerom zelenej správy je informovať o situácii v poľnohospodárstve, potravinárstve aj u nás, ako aj vo svete v medziročnom vývoji rokov 2008 a 2009: Podľa predbežných údajov Štatistického úradu za rok 2009 hrubá poľnohospodárska produkcia vzrástla len v stálych cenách o 2,5 %, ale v bežných cenách klesla o vyše 20 %. Subjekty v pôdohospodárskej prvovýrobe podľa predbežných údajov Štatistického úradu dosiahli v roku 2009 záporný hospodársky výsledok pred zdanením vo výške 103,5 mil. eur, ktorý v porovnaní s rokom 2008 klesol o 158,2 mil. eur. Napriek zvýšenej celkovej podpore z Európskej únie oproti predchádzajúcemu roku prepad výsledku hospodárenia bol najmä vplyvom zníženia cien poľnohospodárskych výrobkov. Je to prvýkrát od nášho vstupu do Európskej únie, že pôdohospodárstvo dosiahlo takýto vysoký negatívny hospodársky výsledok. V roku 2009 podľa metodiky štvrťročného výkazníctva Štatistického úradu pracovalo v tomto sektore 81 500 ľudí, čo bolo o 9,5 % menej ako rok predtým. V mzdovom vývoji v poľnohospodárstve však mzdová disparita medzi poľnohospodárstvom a národným hospodárstvom pretrváva, keď priemerná mzda v pôdohospodárstve dosahuje len 79,9 % úrovne miezd v národnom hospodárstve. Ceny komodít rastlinnej výroby klesli o 30,6 %, a to najmä, ako už bolo spomenuté, pri olejninách a obilninách. Podľa výsledkov živočíšnej výroby situácia v chove hovädzieho dobytka opäť sa zhoršila. Medziročne sa znížil počet kusov hovädzieho dobytka na 472 000, čo bolo o vyše 16 000 kusov menej ako rok predtým. Počet kráv tiež klesol o vyše 3 %. Výroba kravského mlieka medziročne klesla o 10 %. V chove ošípaných sa spomalil nepriaznivý vývoj, ale pokles bol tiež o 7 600 kusov.
 Pokiaľ by sme tieto údaje porovnávali vo vzťahu k roku 2005, tak dosť vidíme ešte alarmujúcejšie výsledky. Je to pokles pri chove ošípaných o 33 %, pri hovädzom dobytku o 19 %, pri produkcii mlieka, pokiaľ by sme to stiahli aj na rok 2010, o 20 %. Jediný teda pozitívny nárast nastal len v chove oviec a v chove hovädzieho dobytka bez trhovej produkcie mlieka. Saldo zahraničného obchodu sa prepadlo tiež. A to v porovnaní vo vzťahu k roku 2005, čo je meritórne, je pokles teda agrosalda o 284,4 mil. eur, čo je 7,5 mld. korún. Výsledok predchádzajúcej vlády za štvorročné obdobie spôsobil prepad v salde agropotravinárskych komodít o 7,5 mld. korún.
 Potravinársky priemysel dosiahol v minulom roku zisk medziročne 196,2 mil. eur, ktorý sa zvýšil medziročne o 33 %. Teda vidíme, ako nesprávne je nastavená táto politika, pretože je v pôdohospodárskej prvovýrobe strata mínus 103 mil. eur a v potravinárskom priemysle, jeho spracovateľskej časti, je to plus 192 mil. Je evidentné, že ten systém je nastavený v neprospech poľnohospodárskej prvovýroby a bude treba sa s tým vysporiadať. Pokračoval pokles podielu potravinárstva na celkovej zamestnanosti, a to o 0,07 percentuálneho bodu. Výdavky do poľnohospodárstva a potravinárstva v roku 2009 dosiahli objem 946,8 mil. eur, medziročne vzrástli o 25,4 mil., najväčší podiel na celkových výdavkoch v roku 2009, vyše 46 %, mali platby na rozvoj vidieka.
 Pán predseda, skončil som. Ďakujem pekne.
 Prosím spravodajkyňu z výboru pre pôdohospodárstvo a životné prostredie poslankyňu Jarmilu Tkáčovú, aby informovala Národnú radu o výsledku prerokovania správy vo výbore. Nech sa páči.
 Ďakujem za slovo, pán predseda. Vážené dámy, vážení páni, ako poverená spravodajkyňa gestorského výboru vám predkladám správu Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo a životné prostredie o výsledku prerokovania tejto správy.
 Správa vo výbore bola prerokovaná, bola predložená iba výboru pre pôdohospodárstvo a životné prostredie. Výbor správu prerokoval v určenej lehote, vzal ju na vedomie a odporučil ju Národnej rade Slovenskej republiky vziať na vedomie.
 Gestorská správa bola schválená uznesením č. 17 z 12. októbra.
 Výbor ma zároveň poveril predložiť ju vám v pléne Národnej rade Slovenskej republiky a zároveň predložiť návrh uznesenia, ktorý je prílohou správy. A všetci ju máte v laviciach.
 Otváram rozpravu. Do rozpravy som nedostal žiadnu písomnú prihlášku. Pýtam sa, či sa niekto chce prihlásiť ústne. Nie.
 návrhu na ukončenie pôsobenia príslušníkov ozbrojených síl Slovenskej republiky vo vojenskej operácii KFOR v Kosove.
 Návrh má tlač 131, správa výborov má tlač 131a.
 Návrh uvedie minister obrany Ľubomír Galko. Nech sa páči. Prosím, aby sa ujal slova.
 A poprosím aj spoločného spravodajcu Jaroslava Bašku, aby zaujal miesto pre spravodajcu.
 Ľubomír Galko, minister obrany SR
 Vážený pán predseda Národnej rady, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, predkladám vám materiál: návrh na ukončenie pôsobenia príslušníkov ozbrojených síl Slovenskej republiky vo vojenskej operácii KFOR v Kosove.
 Ozbrojené sily Slovenskej republiky pôsobia v Kosove od roku 1999, pričom aktuálne platný mandát je pre pôsobenie 140 profesionálnych vojakov. Bezpečnostná situácia v Kosove je v súčasnosti hodnotená ako stabilná.
 V zmysle Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky plánujeme kvalitatívne posilniť pôsobenie ozbrojených síl Slovenskej republiky v operácii ISAF v Afganistane, čo bude vytvárať ďalšie požiadavky na už dnes obmedzené personálne a hlavne finančné možnosti našich ozbrojených síl. Z tohto dôvodu navrhujeme ukončiť pôsobenie príslušníkov ozbrojených síl Slovenskej republiky v operácii KFOR v Kosove.
 V Kosove budú naďalej pokračovať v plnení úloh slovenskí policajti v misii EÚ EULEX. Región západného Balkánu aj naďalej zostáva jednou z priorít zahraničnej politiky Slovenskej republiky, preto ozbrojené sily Slovenskej republiky budú naďalej pôsobiť v tomto regióne, a to v operácii EÚ ALTHEA v Bosne a Hercegovine.
 Finančné zabezpečenie stiahnutia príslušníkov ozbrojených síl Slovenskej republiky, materiálu a techniky z Kosova na Slovensko bude kryté z rozpočtovej kapitoly Ministerstva obrany Slovenskej republiky.
 Materiál bol schválený na rokovaní vlády Slovenskej republiky 29. septembra 2010.
 A následne bol prerokovaný v Zahraničnom výbore Národnej rady Slovenskej republiky a vo Výbore Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť.
 Vážený pán predseda Národnej rady, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, týmto si vás dovoľujem požiadať o schválenie predkladaného materiálu.
 Poprosím spoločného spravodajcu pán poslanca Bašku, aby podal správu o výsledku prerokovania návrhu vo výboroch.
 Ďakujem za slovo. Vážený pán predseda, vážený pán minister, vážené panie poslankyne, páni poslanci, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť ako gestorský výbor k návrhu na ukončenie pôsobenia príslušníkov ozbrojených síl Slovenskej republiky vo vojenskej operácii KFOR v Kosove (parlamentná tlač 131) podáva Národnej rade Slovenskej republiky túto správu.
 Predseda Národnej rady Slovenskej republiky svojím rozhodnutím č. 116 z 29. septembra 2010 pridelil návrh na ukončenie pôsobenia príslušníkov ozbrojených síl Slovenskej republiky vo vojenskej operácii KFOR v Kosove (tlač 131) na prerokovanie Zahraničnému výboru Národnej rady Slovenskej republiky a Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť. Oba výbory Národnej rady Slovenskej republiky prerokovali návrh na ukončenie pôsobenia príslušníkov ozbrojených síl Slovenskej republiky vo vojenskej operácii KFOR v Kosove (tlač 131) v určenej lehote a odporučili Národnej rade Slovenskej republiky podľa čl. 86 písm. k) Ústavy Slovenskej republiky a § 12 ods. 6 zákona č. 321/2002 Z. z. o ozbrojených silách Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov vysloviť súhlas s ukončením pôsobenia príslušníkov ozbrojených síl Slovenskej republiky vo vojenskej operácii KFOR v Kosove.
 Prílohou tejto správy je aj návrh na uznesenie Národnej rady Slovenskej republiky.
 Pán predsedajúci, prosím, otvorte rozpravu k tomuto materiálu a zároveň sa hlásim do rozpravy ako prvý. Ďakujem.
 Otváram rozpravu. Nedostal som žiadnu písomnú prihlášku do rozpravy. Máme ústne prihlásených troch rečníkov, a to pána poslanca Bašku, pána poslanca Suju a pána poslanca Laurenčíka. Uzatváram možnosť prihlásiť sa do rozpravy.
 Nech sa páči, pán Baška, máte slovo.
 Ďakujem za slovo. Pri tomto materiáli by som veľmi rád, a patrí sa to aj na pôde Národnej rady Slovenskej republiky, vždy keď sa končí určitá operácia pôsobenia našich vojakov vonku v zahraničí, v krátkosti zhodnotiť, a poďakovať našim vojakom, ktorí pôsobili v tej-ktorej operácii, a som veľmi rád, že aj Severoatlantická aliancia rozhodla o prechode vlastne tejto misie KFOR v Kosove na tzv. deterrence presence, odstrašujúcu prítomnosť. Si myslím, že pri tej situácii, ktorá je v Kosove, môže byť takýmto spôsobom vedená ďalej táto operácia, čiže s nižším počtom vojakov. Sme tam mali len donedávna nejakých 16 000 vojakov. V súčasnosti tá odstrašujúca prítomnosť by mala dosiahnuť nejakých 2 500 vojakov. A skôr teda keď aj Slovenská republika neuznala doteraz nezávislosť Kosova, tak naši vojaci tam nemali toľko práce a nemohli sa podieľať napr. na budovaní kosovských bezpečnostných zložiek. A si myslím, že aj to rozhodnutie Slovenskej republiky je správne, keď sťahujeme našich vojakov z tejto misie v Kosove.
 Ja si myslím, že aj v budúcnosti, aj v súčasnosti by mala prebrať viac zodpovednosti misia Európskej únie, misia EULEX, kde máme tiež, ako tu už bolo spomenuté, našu prítomnosť v podobe našich policajtov z Policajného zboru Slovenskej republiky.
 My sme tento materiál preberali aj na výbore pre obranu a bezpečnosť. Ja som sa aj pána ministra pýtal na dve také veci.
 Tá prvá vec. Pretože vlastne Kosovo je určitou tranzitnou krajinou, malo by byť aj v našom záujme, Slovenskej republiky, mať určité informácie z tohto regiónu západného Balkánu a obzvlášť teda z Kosova. Náš plán bol v minulosti nechať tam určité spravodajské bunky, spravodajcov. Som sa pýtal pána ministra, ako to je zabezpečené. Vraví, že to má zabezpečené iným spôsobom. Je dôležité mať tieto informácie z Kosova, pretože je to tranzitná krajina, nielen teda pre obchod s drogami, obchodovanie s bielym mäsom alebo obchod so zbraňami. A Slovenská republika by mala mať tieto informácie. Možnože by som sa spýtal aj tu pána ministra, ako je to zabezpečené, aby sme tieto informácie my z Kosova ako Slovenská republika mali.
 Druhá vec. Vždy keď sa sťahujú vojaci z niektorých misií zo zahraničia, tak býva takým zvykom aj dohodou medzi partnermi, či už členských krajín Severoatlantickej aliancie alebo Európskej únie, že keď sa stiahnu vojaci z jednej misie, tak sa dohodne, aby sa navŕšili vojaci v niektorej z iných misií. Ten náš záväzok, ktorý sme mali v minulosti, bol, že teda stiahneme našich vojakov z Kosova, v poriadku, ale zároveň posilníme našu misiu v Afganistane. Ja pevne verím, že po stiahnutí našich vojakov z Kosova a po schválení tohto materiálu príde nový návrh na posilnenie našej prítomnosti v misii ISAF v Afganistane, ktorá je kľúčovou a prioritnou misiou v boji proti terorizmu v Severoatlantickej aliancii.
 Chcem na záver poďakovať všetkým vojakom ozbrojených síl Slovenskej republiky, ktorí pôsobili v misii KFOR v Kosove na západnom Balkáne. Táto misia trvala viac ako 11 rokov, tuším v septembri tohto roku sme si pripomenuli 11 rokov pôsobenia našich vojakov na západnom Balkáne. A misia KFOR vojde do pamäti nás, všetkých občanov Slovenskej republiky, aj tým, že 19. januára 2006 sa stala tá tragická nehoda, kedy nám pri návrate domov z Kosova zahynulo takmer na slovensko-maďarskej hranici 42 príslušníkov ozbrojených síl, zamestnancov Ministerstva obrany Slovenskej republiky. Vzdajme im hold a pripomeňme si vlastne aj túto tragickú udalosť pri prerokúvaní tohto materiálu. Myslím si, že naši vojaci si to zaslúžia. Tieto životy neboli stratené nadarmo, ale každý vojak, ktorý pôsobil počas tých 11 rokov v Kosove, tak pomohol k lepšiemu životu, k mieru a bezpečnosti na západnom Balkáne.
 Skončil som. Ďakujem veľmi pekne, pán predsedajúci.
 S faktickými poznámkami sa neprihlásil nikto, slovo má pán poslanec Suja.
 Vážený pán predseda Národnej rady, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, ďakujem za slovo. V súvislosti so stiahnutím príspevku ozbrojených síl Slovenskej republiky z operácie NATO KFOR v Kosove považujem za potrebné upriamiť pozornosť pánov poslancov a paní poslankýň na operáciu ISAF v Afganistane. Táto operácia sa stala zahraničnopolitickou a bezpečnostnopolitickou prioritou všetkých členských štátov NATO. A príspevok do nej zo strany Slovenskej republiky je nielen naším významným spojeneckým záväzkom, ale aj príspevkom v boji proti terorizmu, ale aj výrazom podpory Afganistanu zo strany Slovenskej republiky.
 Podotýkam, že až dvojnásobné navýšenie prítomnosti ozbrojených síl Slovenskej republiky v operácii ISAF bolo prezentované predchádzajúcim premiérom Slovenskej republiky počas jeho návštevy v Londýne v novembri 2009 bez vízie konkrétneho plánu finančného zabezpečenia. Posilnenie príspevku ozbrojených síl Slovenskej republiky ako také bolo taktiež niekoľkokrát verejne prezentované bývalým ministrom obrany a zahrnuté do materiálu Vyhodnotenie pôsobenia ozbrojených síl Slovenskej republiky v rámci plnenia úloh krízového manažmentu mimo územia Slovenskej republiky za rok 2009 s výhľadom na roky 2010 až 2012, ktorý bol schválený predchádzajúcou vládou. Taktiež boli v rezorte Ministerstva obrany Slovenskej republiky začaté čiastočné procesy plánovania navýšenia a rozbehnutá aj medzinárodná spolupráca v tejto záležitosti. Medzinárodní partneri v NATO boli podobne ako v prípade stiahnutia jednotky ozbrojených síl Slovenskej republiky z Kosova na rôznych civilných a vojenských úrovniach vopred informovaní o týchto plánoch rezortu Ministerstva obrany Slovenskej republiky. Vzhľadom na dôležitosť operácie ISAF sa súčasná vládna koalícia prihlásila k zahraničnopolitickému záväzku predchádzajúcej vlády o navýšení príspevku Slovenskej republiky do tejto operácie, čo je vyjadrené aj v texte programového vyhlásenia vlády, kde sa uvádza: „Vláda prehodnotí mieru zapojenia ozbrojených síl Slovenskej republiky do operácií medzinárodného krízového manažmentu s cieľom ďalšieho posilnenia ich príspevku do operácie ISAF v Afganistane v súlade so stratégiou medzinárodného spoločenstva postupného odovzdávania zodpovednosti afganským inštitúciám.“ Práve prehodnotenie predchádzajúcich plánov a stiahnutie celej jednotky ozbrojených síl Slovenskej republiky z operácie KFOR nám z finančného hľadiska uľahčí naplnenie zámeru zvýšenej našej prítomnosti v Afganistane.
 Z uvedených dôvodov jednoznačne podporujem ukončenie pôsobenia ozbrojených síl Slovenskej republiky v operácii KFOR. Ďakujem za pozornosť.
 Nedostal som žiadnu prihlášku na faktickú poznámku.
 Pán Laurenčík, nech sa páči.
 Ďakujem za slovo. Vážený pán predseda Národnej rady, vážený pán minister, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte mi na úvod vás požiadať, aby sme sa na stiahnutie celého kontingentu ozbrojených síl Slovenskej republiky pozreli aj v kontexte finančnej situácie, v ktorej sa Ministerstvo obrany Slovenskej republiky nachádza. Rozpočet rezortu Ministerstva obrany má dlhodobú klesajúcu tendenciu z pohľadu percentuálneho vyjadrenia voči hrubému domácemu produktu Slovenskej republiky. Na rok 2011 je to tesne nad hranicou 1 % HDP. Pripomínam, že odporúčaná hodnota výdavkov na obranu pre člena NATO je na úrovni 2 % HDP. V takejto situácii všetci stojíme pred nutnosťou stanovovať si jednoznačné priority. Z finančného hľadiska je pre Slovenskú republiku z môjho pohľadu jednoznačne lepšou možnosťou ukončiť naše pôsobenie v Kosove do konca roku 2010, a teda nepokračovať v tejto operácii vôbec v porovnaní s predchádzajúcou vládou naplánovanou možnosťou pokračovať v nej iba s malým počtom spravodajských dôstojníkov s obmedzeným pólom pôsobnosti a limitovaným výstupom. Ušetrené finančné prostriedky by mali pomôcť ministerstvu obrany posilniť príspevok do operácie ISAF v Afganistane a umožniť našu ďalšiu účasť v operácii ALTHEA v Bosne a Hercegovine. Z uvedeného dôvodu pokladám za správne a podporujem ukončenie pôsobenia ozbrojených síl Slovenskej republiky v operácii KFOR v Kosove. Ďakujem vám za pozornosť.
 Nie je žiadna prihláška do faktických poznámok. Vyhlasujem rozpravu za skončenú.
 Chce k rozprave zaujať stanovisko navrhovateľ? Áno. Nech sa páči.
 Ďakujem pekne. Vážený pán predseda Národnej rady, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, pár vetami by som sa ešte vrátil k tomu, čo tu bolo povedané.
 Hlavným dôvodom, prečo sťahujeme všetkých vojakov z Kosova včítane aj tých plánovaných šiestich príslušníkov spravodajských služieb ozbrojených síl Slovenskej republiky je to, že prvoradou úlohou spravodajských dôstojníkov v rámci operácie KFOR bola spravodajská podpora slovenského kontingentu KFOR. Ukončením účasti ozbrojených síl Slovenskej republiky v operácii KFOR pod vedením NATO sa už skončila uvedená primárna úloha spravodajského zabezpečenia kontingentu ozbrojených síl v priestore Kosova.
 Ďalším z dôvodov je postupné stabilizovanie bezpečnostnej situácie v Kosove. Bezpečnostná situácia v Kosove, ale aj v iných nestabilných oblastiach regiónu západný Balkán sa v pravidelných intervaloch prehodnocuje. Hlavné bezpečnostné hrozby, ktoré v Kosove v minulosti boli, sú potlačené na minimálnu mieru, o čom svedčia aj súčasné hodnotenia NATO. Súčasná bezpečnostná situácia v Kosove a z nej vyplývajúce hrozby voči Slovenskej republike majú charakter tzv. asymetrickosti. To znamená, sú to bezpečnostné hrozby asymetrického charakteru. Kosovo v súčasnosti nepredstavuje voči Slovenskej republike bezpečnostnú hrozbu klasického symetrického charakteru, vo vojenskej oblasti konvenčného charakteru. Vážnymi problémami v Kosove sú v súčasnosti organizovaný zločin a jeho prepojenie na najvyššie politické štruktúry, ilegálna migrácia, nevyhovujúca ekonomická a sociálna situácia obyvateľstva, environmentálne hrozby a podobne. Uvedené hrozby však primárne negatívne ovplyvňujú vnútropolitickú situáciu Kosova. Tieto hrozby sú sledované na strategickej úrovni a toto sa dá zabezpečiť sledovaním otvorených zdrojov, činnosťou úradov pridelencov obrany a medzinárodnou spoluprácou s relevantnými partnerskými organizáciami v rámci NATO a Európskej únie. V minulosti bol najzávažnejší problém potenciálna možnosť vzniku rozsiahlych medzietnických nepokojov s možnými negatívnymi dosahmi aj na záujmy Slovenskej republiky, napr. v podobe migračných vĺn, utečencov a podobne. V súčasnosti však nie je predpoklad ich opätovného vzniku, najmä v súvislosti postupnej integrácie regiónu západného Balkánu do Európskej únie a NATO. Na základe hodnotenia bezpečnostnej situácie v Kosove a tohto pozitívneho trendu sa existujúce materiálne aj personálne zdroje presúvajú do iných geografických oblastí, kde je to potrebné, podľa možností v takej forme, ako je to od nás aj očakávané.
 Ubezpečujem vás, že situácia v Kosove je naďalej monitorovaná a je aj pravidelne hodnotená. Avšak na monitoring bezpečnostnej situácie v Kosove nie je vzhľadom na predpokladané bezpečnostné hrozby potrebné udržiavať v Kosove do šesť príslušníkov ozbrojených síl Slovenskej republiky, ako sa to pôvodne zamýšľalo. Toto rozhodnutie je založené na odbornej diskusii všetkých relevantných zložiek vrátane Generálneho štábu ozbrojených síl Slovenskej republiky, vrátane Vojenského spravodajstva, vrátane Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky.
 Na základe týchto odborných argumentov vás ubezpečujem, že výstupy, ktoré potrebujeme na túto našu činnosť, vieme dostať z tejto oblasti aj inými spôsobmi ako ponechaním šiestich dôstojníkov na základni. Náklady na jeden rok pôsobenia týchto šiestich dôstojníkov aj s relevantným technickým zabezpečením na ich činnosť by boli vo výške 0,5 mil. eur. A tieto peniaze vieme využiť aj efektívnejšie. Chcem spomenúť ešte, že naši spojenci v aliancii sú o tomto kroku už dlhšie informovaní. Ja som o tomto hovoril aj s generálnym tajomníkom NATO na mojej oficiálnej návšteve v Bruseli. A ubezpečujem vás, že to nespôsobilo žiadne problémy ani žiadne otvorené otázky.
 Čo sa týka navýšenia nášho príspevku do operácie ISAF v Afganistane, sme viackrát deklarovali, že operácia ISAF je top prioritou vlády Slovenskej republiky. My budeme mierne navyšovať počet našich vojakov v operácii ISAF. A tento návrh bude predložený do pléna Národnej rady v blízkej budúcnosti. Samozrejme, by som potvrdil to, čo tu povedal pán poslanec Suja, že tento prísľub bude navŕšený v takej miere, akú budeme schopní kryť z nášho obmedzeného rozpočtu, pretože nie je nič jednoduchšie, ako sľúbiť dvojnásobný počet alebo sľúbiť nejaké vysoké navýšenie vojakov a nemať ho kryté rozpočtovými zdrojmi. Teda navyšovať budeme, ale budeme navyšovať mierne a budeme navyšovať tak, aby sme boli schopní to aj, ľudovo povedané, zaplatiť z toho, čo máme k dispozícii.
 Ďakujem za pozornosť, pán predseda, skončil som.
 Chce sa k rozprave vyjadriť spoločný spravodajca? Nie.
 návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Vladimíra Jánoša na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 241/1993 Z. z. o štátnych sviatkoch, dňoch pracovného pokoja a pamätných dňoch v znení neskorších predpisov.
 Návrh zákona má parlamentnú tlač 64, spoločná správa výborov má tlač 64a.
 Dávam slovo poslancovi Vladimírovi Jánošovi, aby návrh zákona predniesol.
 Poprosím spoločného spravodajcu Jána Senka, aby zaujal miesto pre spravodajcu.
 Ďakujem pekne. Pán predseda, pani poslankyne, páni poslanci, zhruba pred dvomi týždňami sme s napätím sledovali televízne obrazovky, kde sme mali možnosť vidieť záchrannú akciu záchranárov v Chile, ktorá dopadla úspešne, a 33 baníkov, ktorí boli veľmi dlhý čas uväznení v podzemí, sa podarilo zachrániť takmer bez akejkoľvek ujmy na zdraví. Žiaľ, musím skonštatovať, že toto sa nepodarilo v Bani Handlová 10. augusta 2009.
 Cieľom predkladaného návrhu novely zákona o štátnych sviatkoch, dňoch pracovného pokoja a pamätných dňoch je rozšíriť pamätné dni Slovenskej republiky o ďalší pamätný deň „Deň obetí banských nešťastí“.
 Zámerom návrhu zákona je predovšetkým dôstojným spôsobom si uctiť pamiatku zosnulých baníkov, ktorí tragicky zahynuli pri výkone svojho povolania. Návrhom zákona sa reaguje najmä na bezpochyby najväčšiu banskú tragédiu v dejinách slovenského uhoľného baníctva, ktorá sa udiala 10. augusta 2009 v Bani Handlová, kde zahynulo všetkých 20 baníkov.
 V súčasnosti, ale aj v minulosti dochádzalo k podobným tragédiám na celom svete, Slovensko, žiaľ, nevynímajúc. Je nesporné, že banícka činnosť zastáva v slovenskej histórii významné postavenie. Korene slovenského baníctva siahajú hlboko do minulosti. A historické pramene prinášajú dôkazy o tom, že to bolo práve baníctvo, ktorého vysoká úroveň priniesla slávu a zviditeľnila vo svete územia terajšieho Slovenska. Naše súčasné mestá, ktoré boli kedysi banské, a mnohé z nich ešte ten prívlastok banské majú doteraz, Banská Bystrica, Banská Štiavnica, Kremnica, Pezinok, Rožňava, ale aj ďalšie, ktoré zásobovali drahými kovmi takmer celý svet, sa dostali do povedomia širokej verejnosti. Z hľadiska historického sa nositeľmi dávnych tradícií stali napokon aj uhoľní baníci v slovenských mestách Handlová, Prievidza, Nováky a Veľký Krtíš.
 Chcel by som, vážené dámy, vážení páni, pripomenúť, že v histórii to nebola iba Handlová, tá spomenutá tragédia v Handlovej, predtým dva roky v Novákoch. Ale keď sa pozrieme do hlbšej histórie, tak pramene, historické záznamy nám ukazujú, že v roku 1879 v bani v Hodruši vznikol požiar, následne výbuch. A pri tejto tragédii zahynulo 174 baníkov. Ďalej v bani v Rudňanoch, kde sa ťažila železná ruda, do roku 1992 máme zmapovaných 83 obetí.
 Chcel by som pripomenúť, že pri tejto smutnej udalosti bol banícky cintorín a banícky pomník na handlovskom cintoríne od 18. septembra zaradený ako národný kultúrny pamätník.
 Chcel by som pripomenúť, vážené dámy, vážení páni, že je tu veľmi silná iniciatíva jednak z hornej Nitry, ale aj ďalších baníckych spolkov na to, aby tento banícky cintorín bol zaradený ako Národný banícky cintorín v Slovenskej republike. Tento predkladaný návrh zákona podporujú predovšetkým Združenie baníckych spolkov a cechov Slovenska, ktoré zastrešuje 14 stavovských združení, Slovenská banská komora, Slovenská banská obchodná spoločnosť, Odborový zväz pracovníkov baní, geológie a naftového priemyslu, ako aj banské mestá Handlová, Prievidza, Pezinok, Banská Štiavnica, Spišská Nová Ves, Rožňava a Veľký Krtíš.
 V závere, vážené dámy, vážení páni, mi dovoľte poprosiť vás o podporu predloženého návrhu zákona. Ďakujem pekne.
 Dávam slovo spoločnému spravodajcovi poslancovi Jánovi Senkovi, aby informoval o výsledku rokovania výborov. Nech sa páči.
 Ďakujem za slovo, pán predseda. Vážené kolegyne, vážení kolegovia, ctení hostia, ako spravodajca, za ktorého ma určil gestorsky výbor pre tento návrh, Výbor pre kultúru a médiá Národnej rady Slovenskej republiky, podávam spoločnú správu výborov Národnej rady Slovenskej republiky o prerokúvaní návrhu poslanca Vladimíra Jánoša na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 241/1993 Z. z. o štátnych sviatkoch, dňoch pracovného pokoja a pamätných dňoch v znení neskorších predpisov, ktorý prejednávame ako tlač č. 64 v druhom čítaní.
 Národná rada Slovenskej republiky pridelila tento poslanecký návrh zákona Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu a Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre kultúru a médiá.
 Predmetný poslanecký návrh zákona odporučili schváliť so zmenami a doplnkami Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu, ako aj Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre kultúru a médiá. Predmetné výbory Národnej rady Slovenskej republiky, ktoré poslanecký návrh zákona prerokovali, prijali dva pozmeňujúce návrhy, ktoré sú uvedené v bode IV spoločnej správy.
 Gestorský výbor na základe stanovísk výborov odporúča Národnej rade Slovenskej republiky uvedený návrh zákona schváliť.
 O pozmeňujúcich návrhoch uvedených v IV. časti tejto spoločnej správy gestorský výbor odporúča hlasovať spoločne, o bodoch 1 a 2, s návrhom schváliť ich.
 Gestorský výbor ma určil za spoločného spravodajcu a poveril ma, aby som podal správu o výsledkoch prerokovania návrhu zákona vo výboroch Národnej rady Slovenskej republiky.
 Spoločná správa výborov Národnej rady Slovenskej republiky bola schválená uznesením Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre kultúru a médiá č. 34 z 12. októbra 2010.
 Otváram rozpravu. Do rozpravy som nedostal žiadnu písomnú prihlášku. Pýtam sa, či sa chce niekto prihlásiť ústne. Dvaja rečníci. Uzatváram možnosť sa prihlásiť do rozpravy.
 Nech sa páči, pán poslanec Oravec má slovo.
 Ďakujem za slovo. Vážený pán predseda, vážené panie poslankyne, páni poslanci, v mene 15 poslancov predkladám pozmeňujúci návrh k návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Vladimíra Jánoša na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 241/1993 Z. z. o štátnych sviatkoch, dňoch pracovného pokoja a pamätných dňoch v znení neskorších predpisov (tlač 64).
 V § 3 ods. 1 sa za písmeno b) vkladá nové písmeno c), ktoré znie: „1. máj – Deň pristúpenia Slovenskej republiky k Európskej únii“. Doterajšie písmená c) až r) sa označujú ako písmená d) až s).
 Do zoznamu pamätných dní sa pridáva 1. máj – Deň pristúpenia Slovenskej republiky k Európskej únii. Dňa 1. mája 2004 pristúpila Slovenská republika spolu s ďalšími deviatimi krajinami k Európskej únii. Zavŕšila tak proces, ktorý sa začal demokratickými zmenami po 17. novembri 1989 a vznikom samostatnej Slovenskej republiky v roku 1993. Rozumné želanie, ale aj hlboká túžba občanov Slovenska stať sa plnohodnotným členom nielen politických, sociálno-ekonomických a kultúrnych štruktúr v Európskej únii, ale aj širšieho európskeho priestoru bola hlavným činiteľom politického vývoja na Slovensku takmer v celom poslednom desaťročí. A 1. mája 2004 sa tieto predstavy stali realitou a miesto Slovenska v Európe, kam nepochybne vždy patrilo a patrí, bolo potvrdené.
 V prístupovom procese sa občania Slovenska aj dosiaľ v jedinom platnom referende v jeho histórii zreteľne vyjadrili, že hodnoty, ktoré spoločenstvo európskych krajín vyznáva, sú aj ich hodnotami a že ich chcú napĺňať, chrániť a prehlbovať, hodnoty slobody, demokracie a mieru. Občania Slovenska dali jasne najavo, že pravidlá, ktorými sa európske krajiny riadia, sú pravidlami, ktoré sú životaschopné, užitočné a hodné nasledovania a takisto že slovenskí občania chcú byť ich spolutvorcami a chcú za svoje rozhodnutia niesť aj svoj podiel zodpovednosti.
 Preto navrhujeme, aby bol 1. máj pamätný deň, 1. máj – Deň pristúpenia Slovenskej republiky k Európskej únii. Spomedzi pamätných dní sa totiž ani jeden celkom a otvorene nehlási k Európe, k európskeho hodnotovému priestoru, v ktorom občania Slovenska žijú svoj každodenný život, pretože sa tak sami rozhodli.
 Vôľa ustanoviť 1. máj za Deň pristúpenia Slovenskej republiky k Európskej únii by v tomto období bola zo strany Národnej rady Slovenskej republiky signálom európskym štruktúram o našom úprimnom postoji k myšlienke európskej integrácie, napriek ráznemu postoju k nezodpovednej politike Grécka, ktorý mnohí predstavitelia Európskej únie interpretujú ako nízku lojalitu Slovenska k jej inštitúciám.
 Týmto návrhom sa neoslabuje, ale naopak, rozširuje tradícia 1. mája ako Sviatku práce. Práve náš vstup do Európskej únie bol impulzom pre rýchly rast pracovných príležitostí pre občanov Slovenska. Ďakujem pekne za slovo.
 S faktickou poznámkou chcú reagovať dvaja poslanci. Uzatváram možnosť sa prihlásiť.
 Nech sa páči, pán Kaník.
 Ja len takú malú poznámku. Ja podporujem v prípade, že obidve tieto dôležité veci budú zahrnuté do tohto zákona, aby sme prijali túto normu, len ma zaujali na tom zdôvodnení, čo práve kolega predniesol, slová „lojalita k európskym inštitúciám“. No myslím si, že nie je našou úlohou byť lojálnymi k európskym inštitúciám, nech sú európske inštitúcie lojálne k našej krajine a nech sa takto aj správame. Ale to je len malá poznámka na okraj.
 Pán poslanec, viem, že ste v minulom volebnom období neboli súčasťou tohto parlamentu. Možno aj práve preto ste dostali za úlohu, aby ste predmetný pozmeňujúci návrh na pôde Národnej rady Slovenskej republiky predniesli a zdôvodnili.
 Ja by som len chcel pripomenúť úprimný vzťah SDKÚ k Európskej únii aj na základe postojov v predchádzajúcom období. Ja by som chcel napr. upozorniť na jednu záležitosť, keď Slovensko vstupovalo do Európskej únie a bolo vypísané referendum, vtedy opozičné strany, medzi ktorými bola aj strana SMER – sociálna demokracia, referendum podporili a nebojkotovali. Vyzývali svojich voličov, svojich sympatizantov, svojich priaznivcov, aby sa referenda zúčastnili. Postoj SDKÚ v minulom volebnom období bol v súvislosti s Lisabonskou zmluvou úplne iný. Bol taký, že bojkotovala Lisabonskú zmluvu na pôde tohto parlamentu. Takže ten úprimný vzťah k Európskej únii, o ktorom ste hovorili vo svojom vystúpení, je istým spôsobom zo strany SDKÚ trošku kompromitujúcim vzhľadom na to, že využívate európsku tému podľa toho, ako vám vyhovuje. To je jednoducho taký postoj vašej strany. Žiaľbohu, je to tak. V žiadnom prípade ale nespochybňujem tento váš poslanecký návrh. Ďakujem za pozornosť.
 Do rozpravy sa prihlásil pán Matovič. Nech sa páči.
 Vážení páni poslanci, pani poslankyne, pán predseda Národnej rady, ja by som pri tejto príležitosti chcel iba pripomenúť hyenizmus a pokrytectvo strany SMER alebo bývalej Ficovej vlády, a to z toho dôvodu, že tento príklad práve tej tragédie v Handlovej bol exemplárny príklad toho, ako niekto zneužíva situáciu a doslova hyenisticky sa správa. A mám na mysli konkrétne situáciu, kedy v momente, ako táto tragédia nastala a keď sa začali búriť manželky baníkov, ktorí zahynuli v bani, a začali hovoriť o tom, že za pochybných okolností a že pravdepodobne nie všetko bolo v súlade s technickými nejakými podmienkami práce v bani, tak vtedy pán Robert Fico, bývalý premiér tejto vlády, prišiel a rýchlo vlastne všetkým príbuzným týchto baníkov zatvoril ústa jednomiliónovým odškodným. Na druhej strane vôbec takto nepristupoval pri ostatných obetiach banských nešťastí, hoci pár mesiacov predtým trebárs vo vedľajšej bani zahynul takisto baník. Manželke tohto baníka nedal Robert Fico ani korunu odškodného. Takisto žiadnym iným baníkom, ktorí pri individuálnych tragédiách v bani zahynuli, nedal ani korunu odškodného. Podľa mňa jednoznačne týmto iba dokázal, že zneužil situáciu, z peňazí nás všetkých odškodnil iba určitú skupinu ľudí. A napriek tomu, že každý rok na Slovensku zahynie asi 100 ľudí pri pracovných úrazoch, na všetkých ostatných sa vysoko vykašľal, lebo vtedy pri tých ostatných tragédiách neboli prítomné kamery a nemohol si robiť takto volebnú kampaň. Napriek tomu tento návrh zákona podporím, lebo si myslím, že táto tragédia naozaj bola vážna a je hodna toho, aby tento deň bol pamätným dňom obetí banských nešťastí. Takisto nezávidím všetkým príbuzným týchto obetí, že to miliónové odškodné dostali, ale myslím si, že rovnako si od predošlej vlády zaslúžili to odškodné aj všetci ostatní príbuzní ostatných obetí pracovných úrazov. Miesto toho však predošlá vláda peniaze rozkradla, rozflákala a robila si iba reklamu konkrétne v tomto jednom jedinom prípade. Ďakujem.
 S faktickými poznámkami sa prihlásili traja páni poslanci. Uzatváram možnosť prihlásiť sa s faktickou poznámkou.
 Dávam slovo pánovi poslancovi Jasaňovi.
 Vážený pán kolega, skúste už povedať niečo normálne a prestaňte urážať. Nemáte nič v ústach, len urážate minulú vládu. Ja vám poviem iný príklad. Za prvej vlády Mikuláša Dzurindu sa stala veľká tragédia, keď občania niekoľkých obcí išli na púť, vyvrátil sa autobus a len z jednej obce tam zahynulo 7 ľudí, z toho 1 malé dieťa. Nikto okrem starostky tej obce týmto ľuďom nepomohol ani nevyjadril sústrasť. Takže prestaňte už, prosím vás, urážať Roberta Fica a skúste už povedať aj niečo normálne, pretože naozaj to už preháňate. To, čo vy tu stvárate, tak to už nemá v tomto parlamente obdobu. Ďakujem.
 Slovo má pán poslanec Čaplovič.
 Pán poslanec, vážte slová. Chovajte sa konečne v tomto parlamente ako poslanec Národnej rady Slovenskej republiky. Neurážajte, nekompilujte a nevytvárajte tu nenávisť. Tú nenávisť ste sem doniesli predovšetkým vy, pán poslanec. A myslím si, že hovorí to staré české príslovie: „Komu není zhůry dáno, tomu není souzeno.“ Ďakujem.
 Pán poslanec Baška.
 Pán poslanec Matovič, hovorili ste o odškodnení bývalou vládou tých pozostalých po tomto banskom nešťastí. Ja si myslím, že ste zabudli na ďalšie problémy, ktoré musela riešiť bývalá vláda pána predsedu Roberta Fica. Bol to napr. výbuch vo Vojenskom opravárenskom podniku Nováky. A nebolo to pred voľbami, nebola to žiadna predvolebná kampaň, bolo to 2. marca v roku 2007, keď bol ministrom obrany môj predchodca. Vtedy tiež vláda rozhodla o odškodnení pozostalých po týchto obetiach. A si myslím, že nie je na tom nič zlé, keď vláda takýmto spôsobom pomôže jednak tou morálnou podporou a jednak aj určitou finančnou podporou. Nevidím na tom nič zlé.
 A tie vaše slová, ktoré ste hovorili, že my sme si na tom robili takýmto spôsobom kampaň, to je úplný nezmysel a nonsens.
 Na faktické poznámky chce reagovať pán poslanec Matovič.
 Pán Jasaň, neviem, či si teraz správne pamätám, ale myslím, že to ste vy taký ten veľký pán poslanec s červenou kravatou. A ešte s inou som vás nevidel. A myslím si, že preto ani nebudem na vás ani reagovať, lebo odzrkadľuje, myslím si, tá červená kravata tú vašu myseľ.
 Pán Čaplovič, ja by som to trošičku pozmenil. U nás sa v Trnave hovorí: „Komu není zhůry dáno, v apatyce nekoupí.“ Takže to zase je môj odkaz smerom k vám.
 Chce k rozprave zaujať stanovisko navrhovateľ? Nech sa páči.
 Ďakujem pekne. Pán predseda, pani poslankyne, páni poslanci, zareagujem v rámci rozpravy k obidvom, ktorí vystúpili, k obidvom pánom poslancom.
 Pán poslanec, samozrejme, mám rád Európsku úniu, mám rád 1. máj, ale najradšej mám baníkov, ale budem hlasovať takisto aj za tento pozmeňujúci návrh.
 Pán Matovič, ešte parkujete na prechode pre chodcov? Preto sa pýtam, že to bola hlúposť, ale toto, čo ste previedli, to bolo neslušné. Keď došlo k tragédii v Bani Handlová, bol som tam asi do 20 minút a zhruba do 25 minút tam bol predseda vlády Slovenskej republiky, vtedajší predseda vlády Slovenskej republiky, vzápätí na to minister vnútra a ďalší ministri, hospodárstva, zdravotníctva, takmer celá vláda bola v pohotovosti. A hľadali sme možnosti a nejakým spôsobom technické riešenia, ako by sme tých 20 ľudí dostali z toho podzemia. Komunikovali sme priamo so záchrannými čatami aj so zdravotníkmi, myslím, banskými záchranármi, ktorí priamo po zhruba polhodine boli v tom epicentre alebo v blízkosti toho epicentra výbuchu. A, bohužiaľ, konštatovali, že to prostredie, ktoré tam je, je zrejme nezlučiteľné so životom. I napriek tomu vtedajší predseda vlády Slovenskej republiky trval na tom, aby sa záchranné zložky opätovne a opätovne pokúšali dostať na tento úsek, aj keď sme zrejme predpokladali, že to bude veľmi ťažké a až nemožné. V žiadnom prípade sa nepripúšťali úvahy o tom, že by sa daný úsek zabetónoval, zamuroval, pretože hrozili ďalšie výbuchy. Tá situácia bola veľmi, veľmi vážna. A, pán Matovič, uisťujem vás, že nikto z nás, ktorí sme tam vtedy boli, neuvažoval nad tým, že si niekto bude robiť P. R., tak ako to robíte vy z hlúposti, ako je prechod pre chodcov, ako je pečené kura a podobné debiliny, prepáčte mi za výrazy. Tá situácia bola vážna, manželky, rodinní príslušníci, ale takmer celá horná Nitra volala, kontaktovala nás, akým spôsobom by v danej situácii mohli pomôcť. To, že tam boli televízne štáby, no to je prirodzené, predsa sa niečo dialo a oni potrebujú z niečoho žiť a potrebujú prinášať aktuality, aj keď sú mnoho razy veľmi smutné a a dramatické.
 Chcem podotknúť, že to, čo ste povedali, sú úplné nezmysly. Pán Matovič, treba si overiť, ak vystúpim v rozprave, tak musím vystúpiť k určitým faktom a musím mať preverené dané fakty a situáciu a nemôžem len tak tlieskať do vetra. Toto je Národná rada Slovenskej republiky, pán Matovič. Toto nie je diskusný klub v nejakom bare alebo niečo podobné. Tam to môžeme robiť, ale toto je o niečom inom. Robiť si P. R. na takejto závažnej udalosti, ktorá sa udiala v roku 2009, je hyenizmus. Toto je hyenizmus, pán Matovič, ale nie náš a ani premiérov, ani nikoho. Verte, že ani ja, ktorý predkladám tento návrh zákona, si na tom nerobím P. R. Ja som bol o to požiadaný 14 baníckymi spolkami, banskými mestami, banskými obchodnými spoločnosťami, Konfederáciou odborových zväzov. Takže vážte trošku slová.
 Čo sa týka tej finančnej pomoci, tak o tom by som vám vedel niečo porozprávať, pretože som predsedom Občianskeho združenia na pomoc sirotám a vdovám, ktoré vtedy priamo kontaktovalo vdovy a rodinných príslušníkov. A viem, kto prispieval do tohto občianskeho združenia, viem, kto doň neprispieval. Vy ste doň neprispeli, Robert Fico, áno. A z týchto peňazí sme pomáhali vdovám a sirotám a aj naďalej im pomáhame. Nie je pravda vôbec, že ten jeden prípad toho zraneného a následne aj zomretého baníka, ktorý pochádzal z jednej obce v okrese Prievidza, sme neriešili, áno, riešili sme ho, ale musíte rozdeľovať, pán Matovič, toto bol iný prípad, v jeden deň takmer v jednu minútu zahynulo 20 ľudí. Samozrejme, riešime všetky takéto prípady, aj do histórie ideme, pomáhame sirotám alebo polosirotám. Čo vy o tom viete, pán Matovič? Čo vy o tom viete, keď si dovolíte i napriek tomu osočovať či už Roba Fica alebo kohokoľvek, že si robí na takýchto veciach P. R.? Nikdy sme to nerobili a nikdy to ani nebudeme robiť.
 Čo sa týka vyšetrovania, toto rieši Hlavný banský úrad. Navyše to rieši polícia. Kto do takýchto vecí môže nejakým spôsobom zasahovať? Nikto. Na to sú orgány činné v trestnom konaní a navyše Hlavný banský úrad Slovenskej republiky. To sú inštitúcie, ktoré jediné môžu vyriecť, kto a v akej miere bol vinný. Ďakujem pekne.
 Pán spravodajca, chcete sa vyjadriť? Nech sa páči.
 Ďakujem za slovo. Vo faktickej poznámke som sa vyjadril k predkladateľovi doplňujúceho návrhu, alebo k predkladateľom.
 V súvislosti s druhým vystúpením by som len chcel upozorniť, že pán poslanec zrejme nie je znalý záležitostí predkladania zákona, pretože tu nejde o nejaký opozičný alebo vládny návrh. Je to návrh konkrétneho poslanca, pána poslanca Jánoša, v súvislosti aj s iniciatívou banských organizácií, tak ako to bolo povedané. Takže v súvislosti s tým by bolo dobré, keby si aj prítomní poslanci, aj verejnosť, ktorá je na balkóne, urobili názor na vystúpenie dotyčného pána poslanca, ktorý aj na takýchto udalostiach si robí hyenistickým spôsobom politickú kampaň. Ďakujem za pozornosť.
 Ďakujem pánovi navrhovateľovi a spravodajcovi.
 A poprosím teraz pána podpredsedu vlády Slovenskej republiky Rudolfa Chmela, aby Národnej rade predniesol
 správu o štátnej politike starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí a o poskytnutej štátnej podpore Slovákom žijúcim v zahraničí za rok 2009 spolu s návrhom programu štátnej politiky starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí na rok 2011.
 Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, pán podpredseda Národnej rady, vážené panie poslankyne, páni poslanci, predkladám na rokovanie Národnej rady správu o štátnej politike starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí na základe § 3 ods. 2 zákona č. 474/2005 Z. z. o Slovákoch žijúcich v zahraničí a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý ukladá vláde každoročne predkladať Národnej rade Slovenskej republiky správu za predchádzajúci kalendárny rok o štátnej politike starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí a o poskytnutej štátnej podpore Slovákom žijúcim v zahraničí spolu s návrhom programu štátnej politiky starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí na ďalší rok.
 Vláda Slovenskej republiky správu prerokovala na svojom zasadnutí 27. augusta 2010 a schválila ju uznesením č. 565.
 Správu o štátnej politike vypracoval Úrad pre Slovákov žijúcich v zahraničí v súčinnosti so zainteresovanými ministerstvami a ostatnými orgánmi štátnej správy, ktoré sa v rozsahu svojej pôsobnosti takisto podieľajú na výkone štátnej politiky starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí, ako aj s organizáciami slovenských menšín a komunít v zahraničí.
 Správa pozostávajúca z dvoch častí poskytuje prehľad výkonu štátnej politiky starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí za rok 2009 a návrh programu pre túto oblasť na rok 2011. Obe časti sú rozdelené podľa vykonávateľa štátnej politiky. Prvá časť informuje o konkrétnych krokoch a opatreniach konkrétnych rezortov a ostatných subjektov zameraných na výkon štátnej politiky v oblasti zahraničnopolitickej, výchovno-vzdelávacej, vedecko-výskumnej, kultúrno-spoločenskej a mediálno-informačnej. Rozsahom dominujú aktivity Úradu pre Slovákov žijúcich v zahraničí, ktorého primárnou úlohou je zabezpečovať proces tvorby a výkonu štátnej politiky starostlivosti o krajanov. Druhá časť správy obsahuje návrh programu starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí na rok 2011. Vychádza z prijatej Koncepcie štátnej politiky starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí do roku 2015. Definuje konkrétne úlohy pre všetky relevantné orgány a inštitúcie na rok 2011.
 Predkladaný materiál je v súlade so zahraničnopolitickými cieľmi Slovenskej republiky v oblasti vzťahov s príbuzenskou menšinou. Vychádza z potrieb zachovania a rozvoja jazykovej, kultúrnej a náboženskej identity Slovákov žijúcich v zahraničí.
 Princíp podpory krajanov je zakotvený v článku 7a Ústavy Slovenskej republiky a tiež vyjadrený v Deklarácii Národnej rady Slovenskej republiky zo dňa 6. júla 1999. Pán predsedajúci, ďakujem.
 Ďakujem, pán podpredseda vlády, za uvedenie správy. Prosím, zaujmite miesto pre navrhovateľov.
 A poprosím pána poslanca Juraja Drobu, aby z poverenia výboru zahraničného informoval Národnú radu o stanovisku výboru k predkladanému návrhu. Nech sa páči, pán poslanec.
 Vážený pán predsedajúci, kolegyne a kolegovia, dovoľte, aby som predniesol spoločnú správu výborov Národnej rady Slovenskej republiky o prerokovaní správy o štátnej politike starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí a o poskytnutej štátnej podpore Slovákom žijúcim v zahraničí za rok 2009 spolu s návrhom programu štátnej politiky starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí na rok 2011 (tlač 70) vo výboroch Národnej rady Slovenskej republiky.
 Správu pridelil predseda Národnej rady Slovenskej republiky svojím rozhodnutím č. 60 zo 7. septembra 2010 na prerokovanie Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre kultúru a médiá, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre ľudské práva a národnostné menšiny a Zahraničnému výboru Národnej rady Slovenskej republiky. Za gestorský výbor určil Zahraničný výbor Národnej rady Slovenskej republiky.
 Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre ľudské práva a národnostné menšiny uznesením z 5. októbra 2010 č. 18, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre kultúru a médiá uznesením z 5. októbra 2010 č. 29 a Zahraničný výbor Národnej rady Slovenskej republiky uznesením z 11. októbra 2010 č. 20 odporučili Národnej rade Slovenskej republiky zobrať na vedomie správu o štátnej politike starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí a o poskytnutej štátnej podpore Slovákom žijúcim v zahraničí za rok 2009 spolu s návrhom programu štátnej politiky starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí na rok 2011.
 Z uznesení výborov Národnej rady Slovenskej republiky vyplynul jeden pozmeňujúci a doplňujúci návrh Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre ľudské práva a národnostné menšiny, ktorý je uvedený v spoločnej správe s odporúčaním gestorského výboru neschváliť ho.
 Gestorský výbor na základe stanovísk výborov vyjadrených v ich uzneseniach a stanovísk poslancov gestorského výboru vyjadrených v rozprave k tejto správe odporúča Národnej rade Slovenskej republiky správu zobrať na vedomie.
 Spoločná správa výborov Národnej rady Slovenskej republiky o prerokovaní správy o štátnej politike starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí a o poskytnutej štátnej podpore Slovákom žijúcim v zahraničí za rok 2009 spolu s návrhom programu štátnej politiky starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí na rok 2011 (tlač 70a) bola schválená uznesením Zahraničného výboru Národnej rady Slovenskej republiky z 11. októbra 2010 č. 21.
 Týmto uznesením ma výbor zároveň poveril plniť úlohy spoločného spravodajcu.
 Toľko, pán predsedajúci, spoločná správa. A prosím, aby ste otvorili rozpravu k tomuto bodu.
 Ďakujem pekne, pán poslanec. Prosím, zaujmite miesto pre spravodajcov.
 Otváram rozpravu. Písomne som nedostal žiadne prihlášky do rozpravy, preto sa pýtam, či sa chce niekto prihlásiť do rozpravy ústne. Pán poslanec Čaplovič. Končím možnosť ďalších prihlášok do rozpravy. Nech sa páči, pán poslanec Čaplovič.
 Vážený pán podpredseda Národnej rady, vážený pán podpredseda vlády, dámy a páni, vážená Národná rada, ja skutočne chcem len niektoré veci ďalšie zvýrazniť, pretože tie roky 2006 až 2010 boli pre Slovákov žijúcich v zahraničí veľmi dôležité, pretože viaceré opatrenia prijala vláda Slovenskej republiky, ktorá výrazne pomohla najmä Slovákom, ktorí sa nachádzajú v stredoeurópskom priestore, ale, samozrejme, vytvorila veľmi silný grantový systém, ktorý v minulosti do roku 2006 bol delený. A išli 3 mil. Sk, ak by som to vyčíslil presne, v tom období z Úradu pre Slovákov žijúcich v zahraničí a 7 mil. až 10 mil. z ministerstva kultúry. Vytvoril sa spoločný grantový systém, ktorý mal celkovú výšku 40 mil. Sk. A, samozrejme, tento systém veľmi výrazne pomáhal na rozvoj predovšetkým slovenskej identity v zahraničí, kultúry, vzdelávania, šírenia písaného a hovoreného slova.
 Chcel by som, samozrejme, zvýrazniť aj štyri také významné projekty, ktoré sa urobili a ktoré boli schválené nad rámec týchto dohôd. Existuje projekt, ktorý ide pre Maďarskú republiku vo výške 3 mil. korún každoročne na podporu nadácie LIPA. Tu plníme isté záväzky, ktoré boli uzavreté v rokoch 2004, 2005. A potom sú to projekty veľké, ktoré pomáhali Slovákom v susedných štátoch. Je to predovšetkým v Maďarsku spoločný projekt slovensko-maďarský, keď išlo 10 mil. v hodnote slovenských korún z maďarskej strany, 10 mil. Sk zo slovenskej strany do obnovy Slovenského domu v Mlynkoch. Ďalšie zdroje predovšetkým z veľkej časti išli na podporu gymnázia v Petrovci, na jeho rekonštrukciu a obnovu. Vieme, že gymnázium v Báčskom Petrovci, teda v samotnej Vojvodine, zohráva veľmi dôležitú úlohu pre výchovu slovenskej inteligencie v Srbskej republike. Ďalšie zdroje išli pre základnú školu v Užhorode, slovenskú školu, ktorá by mala mať nielen význam pre vzdelávanie detí v Užhorode slovenských, ale aj pre kultúrne stredisko, ktorým napĺňame ciele a zámery slovenskej národnostnej menšiny na Zakarpatí. A, prirodzene, musím povedať, že aj peniaze, ktoré išli napr. na Slovenský kultúrny dom v Poľsku, ktorý sa pripravoval tak v spišskej časti Poľska, tam, kde žijú Slováci, ako aj v Oravskej Jablonke, vlastne pomáhali vyslovene vytvoriť ďalšie podmienky pre rozvoj slovenskej národnostnej menšiny v susednom Poľsku. Čiže je tu viacero projektov a viacero významných podujatí, ktoré sa realizovali, ktoré, samozrejme, sú uvedené v správe. A gestorský výbor Národnej rady ich iste dôsledne prerokoval.
 Ale treba naozaj povedať, že si musíme aj v tom ďalšom období držať palce, aby tie finančné zdroje boli primerané aj pre to ďalšie obdobie, a sústrediť sa nielen na tú staršiu generáciu Slovákov, ktorá žije v zahraničí, ale aj na mladú generáciu, ktorá odišla do zahraničia, po roku 1990 sa zamestnala. A tam treba vyvíjať veľké kontakty, aby sme nezabudli napr. na taký projekt ako vo vzťahu k mladým profesionálom v New Yorku, Spojených štátoch amerických, kde sú Slováci veľmi aktívni a vedia v budúcnosti veľmi pomáhať Slovensku, pretože takýmto spôsobom konkrétne Íri si vytvárali podmienky pre pozitívny lobing, pre ich Írsku republiku v Spojených štátoch amerických a takýmto spôsobom treba sa starať aj o našich Slovákov, ktorí sú v zahraničí, pretože sa raz dostanú do významných pozícií, netreba na nich zabúdať a budú veľmi dôležití pre pomoc Slovenskej republike či už v oblasti finančníctva, ekonomiky, výpočtových techník, informačných technológií, vzdelávania, vedy, výskumu a tento kontakt treba naďalej rozvíjať. Čiže toto je cieľ, ktorý by sme mali naďalej sledovať.
 A, samozrejme, dovolil som si povedať niekoľko poznámok na margo tejto správy, ktorá je predkladaná tak za rok 2009, ako aj na rok 2011. Myslím si, že nájdeme spoločnú cestu, ako vytvárať čo najlepšie podmienky Slovákom žijúcim v zahraničí. Je to veľmi významný fenomén, ktorý v Európskej komisii a v Európskej únii najmä po zasadnutí v Solúne v Grécku sa dostal do pozície, hovorí sa už o Európanoch žijúcich v zahraničí a hovorí sa nielen o domácich menšinách, ale aj o príbuzenských menšinách, a tie sú práve v zahraničí, o ktoré sa v budúcnosti treba starať a pre ktoré treba vytvárať čo najlepšie kontakty, nielen na úrovni ministerstva zahraničných vecí, ale aj na úrovni podpredsedu vlády, ktorý je zodpovedný za menšiny. Ďakujem vám veľmi pekne za pozornosť.
 S faktickými poznámkami na vystúpenie pána poslanca Čaploviča dvaja páni poslanci. Končím možnosť ďalších prihlášok.
 Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Dostali sme materiál, ktorý má 34 strán. A v tomto veľkom materiáli je uvedené, že aspoň raz sa dosiahlo to, že sa vyjasnil vzťah Slovenskej republiky k týmto menšinám, sa píše, že považujú sa títo krajania za integrálnu súčasť národa. To považujem za úspech. Za neúspech považujem to, že v halde toľkých písmen sa nenašli tie najpálčivejšie problémy menšín, najmä to, že takisto ako na Slovensku, napr. aj v Maďarsku bude teraz sčítanie ľudu. Toto síce je ako veľmi suchý fakt, ale veľmi asi najdôležitejší v živote menšín. Totiž všetky ďalšie dotácie podpory vychádzajú z tých čísiel, ktoré sa dosiahnu v sčítaní ľudu. A počas predchádzajúcej vlády ja aspoň som ani raz nezaznamenal nejakú podporu hlásenia sa občanov slovenskej národnosti k svojej národnosti, aby táto snaha bola nejakým spôsobom podporená alebo títo ľudia dostali nejakú pomoc aj v tom, že tá sféra ich národnosti alebo spolupatričnosť národov je aj zo strany Slovenska takýmto spôsobom posilnená.
 Takisto som nenašiel v tejto správe veľký problém, ktorý nastal ešte na konci vlády socialistov v Maďarsku, keď sa sprivatizovalo štátne vydavateľstvo, ktoré vydávalo 54 rokov vydávané Ľudové noviny, asi najkvalitnejší týždenník menšinových Slovákov. A potajomky, v tichosti sa muselo nejakým zvláštnym lobovaním vyriešiť to, aby tieto noviny mohli naďalej vychádzať. Takže toto považujem, najmä to sčítanie ľudu, za najdôležitejší...
 Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Ja len jednu krátku poznámku. Samozrejme, všetci dobre vieme, že tie prostriedky, ktoré máme a dávame na pomoc zahraničným Slovákom, sú nedostatočné. A ja hodnotím pozitívne tie mnohé akcie kultúrno-spoločenského charakteru. Ale predsa len rád by som upozornil aj na minulosť, ale aj do budúcnosti pre súčasného pána ministra, veľmi citlivý problém je zásobenie našich menšín literatúrou a učebnicami. A bol by som rád, keby v tomto sa čosi v budúcnosti urobilo. Ďakujem.
 Pán navrhovateľ pán podpredseda vlády chcete sa vyjadriť k rozprave?
 Ešte predtým chce pán poslanec Čaplovič reagovať na faktické poznámky pánov poslancov. Nech sa páči.
 Ja len chcem, samozrejme, potvrdiť to, čo hovorili predrečníci s faktickými poznámkami, ale chcem tiež uviesť aj to, že tá starostlivosť o slovenskú menšinu v Maďarsku bola pozitívna. Svedčia o tom aj tieto komunálne voľby v Maďarsku, pretože tam sa veľmi zaktivizovala slovenská národnostná menšina. Očakávali sme ďaleko horšie aktivity, keď si volili svojich zástupcov. A tam sa to odrazilo, a to veľmi pozitívne, čo sa týka voľby zástupcov v oblasti komunálnej politiky a v oblasti samosprávy.
 Čo sa týka Ľudových novín, tento problém je starý. My sme pravidelne po dva roky dávali zo Slovenska 1 mil. Sk na podporu jeho riešenia, aby sme ich zachovali. A na druhej strane sme žiadali aj istú reciprocitu zo strany Maďarska, pretože my na to dávame peniaze. A požadovali sme, aby aj maďarská vláda, a to je jedno, ktorá je to maďarská vláda, pamätala na to, aby tieto Ľudové noviny, ktoré sú už teraz len na internete, už nie sú ako printové médium, sa dostávali medzi ľudí, aby pôsobili.
 To, čo hovoril pán poslanec Fronc, považujem za správne.
 Ale aj na internete už vychádzajú. Toto je veľká výhoda, pretože pán šéfredaktor dáva to už aj na internet. A naozaj v oblasti školstva treba venovať pozornosť najmä na doťahovanie toho, aby boli kvalitné učebnice, prezentované najnovšie učebnice pre našich Slovákov žijúcich v zahraničí. A bolo by to potrebné dať do toho komplexného programu. A to aj podporujem. Ďakujem vám veľmi pekne.
 Pani poslankyne, páni poslanci, tá správa, samozrejme, obsahuje aj podrobnosti. Ja som hovoril, prirodzene, len tie najvšeobecnejšie, najuniverzálnejšie kontúry tej správy. V každom prípade aj tie pripomienky, ktoré odzneli, sa týkajú na jednej strane tzv., ak to chcete, autochtónnych menšín, na ktorých by nám tradične malo asi záležať najviacej. A to sú menšiny, ktoré sú predovšetkým sústredené v okolitých štátoch, plus, dajme tomu, špecifická menšina, ktorá je v Spojených štátoch a v Kanade. Ale, samozrejme, tie príbuzenské menšiny dnes sú už rozšírené takpovediac po celom svete, po celej Európe. Aj tým máme venovať starostlivosť.
 Pokiaľ hovoril pán poslanec Fronc o možnosti dotovať menšiny, predovšetkým zrejme mal na mysli tie menšiny, kde existuje aj nejaký minimálne školský systém pre menšiny, nejakým spôsobom, knihami, ale aj inými kultúrnymi artefaktmi, to je, samozrejme, večný problém takpovediac ešte od prednovembrových čias, keď sa dobre pamätám, že v tých školách menšinových keď som niektoré navštevoval v tom čase, tak som videl absolútne ležiaky v nepreberných exemplároch, ktoré sa ani doma nečítali. Ale my sme ich posielali našim Slovákom neviem ako aký pokrm. A takým istým spôsobom zrejme buď sa to robí i dnes, alebo sa to, keďže sú veci už trhové, nerieši vôbec, hoci na to by sa pravdepodobne našli aj, povedal by som, prostriedky netrhové, resp. našiel by sa spôsob, ktorým by aj jednotlivci, aj inštitúcie vedeli, myslím si, v tej veci konať.
 Toto všetko je aj úlohou úradu, ktorý sa má starať o Slovákov v zahraničí, samozrejme, v čo najkomplexnejšom rámci, ale nás, prirodzene, vždy budú, už či to chceme alebo nechceme, nejakým spôsobom psychologicky daným zaujímať tie menšiny, ktoré sú takpovediac historické, ktoré sú či v Maďarsku, či v Srbsku, či v Poľsku, či na Ukrajine, v Čechách alebo, dajme tomu, do istej miery aj v Rakúsku. Takže o tie menšiny by sme mali zrejme sa zaujímať diferencovanejším spôsobom. A o tie príbuzenské menšiny, resp. našich krajanov v zahraničí mimo týchto historických destinácií, samozrejme, sa nepochybne treba starať tiež, ale na nejakom recipročnejšom systéme, to znamená, povedal by som, na tom kennedyovskom, že nemáš sa starať len o to, čo vlasť pre teba urobí, ale aj o to, čo ty urobíš pre vlasť. A toto pre mnohých krajanov v tých nehistorických destináciách, myslím si, ešte nie je celkom taká výzva podľa mojej skúsenosti, ktorá nie je úplne neskromná, ktorí si viac uvedomujú, a nie sú na to odkázaní, ten kanadský princíp na základe toho, že vlasť má niečo pre nich dávať, vykonať, ako oni pre vlasť. Ale to už je, samozrejme problém, ktorý je takpovediac mimo tejto správy a mimo tejto rozpravy. Ďakujem pekne, pán predsedajúci.
 Ďakujem za aktívnu účasť pri prerokovávaní tohto bodu programu.
 Otváram teraz rokovanie o ďalšom bode programu, ktorým je
 návrh uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky k žiadosti Národnej rady Slovenskej republiky o podanie správy vlády Slovenskej republiky o možných dopadoch ekologickej katastrofy v Maďarskej republike na životné prostredie v Slovenskej republike,
 ktorý ste dostali ako tlač 139.
 V písomnom vyhotovení máte návrh uznesenia, ktorým navrhovatelia žiadajú, aby Národná rada požiadala vládu o podanie správy, v laviciach, každým individuálne.
 Nevidím dôvod na rozpravu, ale predsa len ak by navrhovateľ pán poslanec Rafaj chcel ešte niečo iné, ako je uvedené v písomnom návrhu, doplniť...
 Nie. Preto odporúčam, aby sme prerušili aj o tomto bode rokovanie a pristúpili k hlasovaniu o návrhu, ktorý predložila skupina poslancov v čase, ktorý bol určený na hlasovanie Národnej rady Slovenskej republiky.
 Panie poslankyne, páni poslanci, tým sme prerokovali všetky body zaradené na program rokovania 7. schôdze Národnej rady. Ostatné body, ktoré sú v programe, boli prerokované, o ktorých je potrebné už iba hlasovať. Myslím tým návrh na odvolanie troch členov Rozhlasovej rady, návrh na voľbu kandidátov na sudcov disciplinárneho súdu, vládny návrh ústavného zákona, zjednoduším to, týka sa to imunity, a návrh Trestného poriadku, znovu to zjednoduším, týka sa to priestupkovej imunity. Podľa odporúčania dohody, ktorú prijal pán predseda s predstaviteľmi predsedov poslaneckých klubov, budeme hlasovať o 11.30 hodine v určenom termíne.
 Pán predseda, želáte si, aby som v mene vás oznámil plénu nejaké iné vaše rozhodnutie?
 Reakcia predsedu Národnej rady.
 Pán predseda zvoláva poslanecké grémium na 11.00 hodinu, preto by som poprosil všetkých členov poslaneckého grémia, aby sa zúčastnili rokovania, kde okrem procesných otázok aj niektoré iné personálne otázky súvisiace s vytvorením medziparlamentných skupín spolupráce chce pán predseda odkonzultovať s predsedami poslaneckých klubov.
 Prerušujem rokovanie do 11.30 hodiny.
 Pokračovanie rokovania o 11.27 hodine.
 Vážené poslankyne, vážení poslanci, poprosím vás dostaviť sa do rokovacej sály, budeme pokračovať v rokovaní hlasovaním.
 Panie poslankyne, páni poslanci, poprosím, keby ste sa mohli usadiť, pokračujeme v prerušenom rokovaní hlasovaním.
 Poprosím poslanca Ľubomíra Vážneho, aby uviedol hlasovanie o
 návrhu uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky k žiadosti Národnej rady Slovenskej republiky o podanie správy vlády Slovenskej republiky o výstavbe diaľnic a rýchlostných ciest (tlač 135).
 Pán poslanec Vážny, máte slovo.
 Ďakujem. Vážený pán predseda Národnej rady Slovenskej republiky, dovolím si požiadať vás, aby sme hlasovali o...
 Prepáčte, pán Vážny. Poprosím pánov kolegov, panie kolegyne o kľud v miestnosti. Ďakujem.
 Dovolím si požiadať vás hlasovať o uznesení, ktoré ste všetci obdržali.
 Dobre. Takže, prosím, prezentujte sa a hlasujte.
 Prítomných 138 poslancov, hlasovalo za 66, proti 38, zdržalo sa 32, nehlasovali 2.
 Tento návrh uznesenia nebol schválený.
 Hlasujeme v prvom čítaní o
 návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Miroslava Beblavého, Martina Poliačika, Petra Osuského a Jany Žitňanskej na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
 Prosím spravodajcu z výboru pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport pána poslanca Vargovčáka, aby hlasovanie uviedol.
 Marek Vargovčák, poslanec NR SR
 Ďakujem za slovo. Vážený pán predseda, vážené kolegyne, kolegovia, v rozprave k tomuto bodu vystúpili štyria poslanci.
 Z nich pán poslanec Kolesík podal návrh podľa § 73 ods. 3 písm. b) rokovacieho poriadku, a to nepokračovať v rokovaní o tomto návrhu. Pán predseda, v súlade s § 97 a § 37 ods. 1 rokovacieho poriadku budeme najprv hlasovať o návrhu pána poslanca Kolesíka, a to nepokračovať v rokovaní o návrhu zákona.
 Takže hlasujeme o procedurálnom návrhu poslanca Kolesíka, ktorý znie nepokračovať v rokovaní o návrhu.
 Zo 139 prítomných poslancov hlasovalo 65 za, 71 proti, 2 sa zdržali, 1 nehlasoval.
 Pán predseda, v súlade s mojím odporúčaním dajte hlasovať o tom, že Národná rada prerokuje návrh zákona v druhom čítaní.
 Zo 138 prítomných poslancov hlasovalo 74 za, 60 bolo proti, 4 sa zdržali.
 Tento návrh zákon do druhého čítania je schválený.
 Pristúpime k hlasovaniu o pridelení návrhu výborom, o určení gestorského výboru a lehôt na jeho prerokovanie.
 Keďže sme rozhodli, že návrh zákona prerokujeme v druhom čítaní, odporúčam v súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady, aby návrh zákona bol pridelený na prerokovanie Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady, Výboru Národnej rady pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport. Za gestorský výbor je navrhnutý Výbor Národnej rady pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport. Návrh zákona majú prerokovať výbory, ktorým bol návrh zákona pridelený na prerokovanie, v lehote do 24. novembra 2010 a gestorský výbor v lehote do 26. novembra 2010. Pán predseda, dajte, prosím, o týchto návrhoch hlasovať. Ďakujem.
 Zo 139 prítomných poslancov hlasovalo 75 za, 1 proti, 63 sa zdržalo.
 Ďalej prosím spoločného spravodajcu z výboru pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu poslanca Jozefa Mikuša, aby uviedol hlasovanie v druhom čítaní o
 vládnom návrhu zákona o dotáciách na rozvoj bývania a o sociálnom bývaní (tlač 49).
 Ďakujem pekne, pán predseda. V rozprave vystúpili štyria poslanci. Každý z nich dal pozmeňujúci návrh, pán Janiš dva. A navrhol vyňať bod 14 spoločnej správy na osobitné hlasovanie. Pán poslanec Brocka podmienil svoj pozmeňujúci návrh v prípade, že neprejde bod 3 spoločnej správy.
 Takže najskôr budeme hlasovať o bodoch spoločnej správy 1, 2, 4 až 13 s odporúčaním gestorského výboru schváliť ich.
 Zo 137 prítomných poslancov hlasovalo 77 za, 3 proti, 56 sa zdržalo, 1 nehlasoval.
 Tento návrh zo spoločnej správy bol schválený.
 Teraz budeme hlasovať o bode 3 spoločnej správy s odporúčaním gestorského výboru neschváliť ho.
 Zo 138 prítomných poslancov hlasovalo 23 za, 53 proti, 61 sa zdržalo, 1 nehlasoval.
 Pán predseda, dajte hlasovať o bode 14 spoločnej správy s odporúčaním gestorského výboru schváliť ho. Tento bod rieši pozmeňujúci návrh poslanca Janiša.
 Zo 138 prítomných poslancov boli 2 za, 58 proti, 78 sa zdržalo.
 Teraz pristúpime k hlasovaniu o pozmeňujúcich návrhoch, ktoré odzneli v rozprave.
 Najskôr začneme pozmeňujúcim návrhom, ktorý predložil pán poslanec Brocka.
 Zo 139 prítomných poslancov hlasovalo za 73, proti 12, zdržalo sa 52, nehlasovali 2.
 Pán predseda, dajte hlasovať o pozmeňujúcom návrhu pána poslanca Beblavého.
 Zo 139 prítomných poslancov hlasovalo 74 za, 13 bolo proti, 52 sa zdržalo.
 Teraz budeme hlasovať o návrhu pani poslankyne Rosovej.
 Zo 139 prítomných poslancov bolo 74 za, 5 proti, 59 sa zdržalo, 1 nehlasoval.
 Teraz budeme hlasovať o prvom návrhu pána poslanca Janiša, ktorý sa týka predĺženia lehoty platnosti o 1 rok pre výmery bytov.
 Hlasujeme o tomto návrhu. Prosím, prezentujte sa a hlasujte.
 Prítomných 137 poslancov, hlasovalo za 78, proti 1, zdržalo sa 57, nehlasoval 1.
 Tento návrh je schválený.
 A ešte máme jeden pozmeňujúci návrh pána poslanca Janiša, ktorý sa týka dania do súladu zákona, o ktorom rokujeme, so zákonom o organizácii štátnej správy.
 Prítomných 139 poslancov, hlasovalo za 76, proti 1, zdržalo sa 60, nehlasovali 2.
 Hlasovali sme o všetkých pozmeňujúcich návrhoch zo spoločnej správy, aj o tých, ktoré odzneli v rozprave. Pán predseda, odporúčam hlasovať o tom, že predložený návrh zákona prerokujeme v treťom čítaní.
 Prosím, hlasujte o tom, či bude zákon prerokovaný v treťom čítaní.
 Prítomných 138 poslancov, hlasovalo za 74, proti bolo 11, zdržalo sa 53.
 Otváram rozpravu v rámci tretieho čítania a pýtam sa, či sa niekto hlási do rozpravy. Nikto.
 Pristúpime k hlasovaniu o návrhu zákona ako o celku...
 ... s odporúčaním gestorského výboru návrh schváliť.
 Prítomných 139 poslancov, hlasovalo za 74, proti 9, zdržalo sa 56.
 Konštatujem, že sme schválili vládny návrh zákona o dotáciách na rozvoj bývania a o sociálnom bývaní.
 vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 331/2005 Z. z. o orgánoch štátnej správy vo veciach drogových prekurzorov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 140/1998 Z. z. o liekoch a zdravotníckych pomôckach, o zmene zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 220/1996 Z. z. o reklame v znení neskorších predpisov.
 Spoločným spravodajcom je člen výboru pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu poslanec Alojz Přidal. Prosím ho, aby hlasovanie uvádzal.
 Vážený pán predsedajúci, konštatujem, že v rozprave nevystúpil žiaden poslanec. Dajte preto, prosím, hlasovať o bodoch 1 až 8 zo spoločnej správy s odporúčaním gestorského výboru schváliť ich.
 Zo 139 prítomných poslancov bolo 137 za, 2 sa zdržali.
 Hlasovali sme o pozmeňujúcich návrhoch zo spoločnej správy, mám splnomocnenie gestorského výboru a odporúčam hlasovať o tom, že predložený návrh zákona prerokujeme v treťom čítaní ihneď.
 Zo 139 prítomných poslancov bolo 137 za, nikto nebol proti, 1 sa zdržal, 1 nehlasoval.
 Otváram rozpravu v rámci tretieho čítania a pýtam sa, či sa niekto prihlásil do rozpravy. Nie.
 Ukončujem rozpravu.
 Pán predsedajúci, dajte, prosím, hlasovať o zákone ako o celku s odporúčaním gestorského výboru schváliť ho.
 Zo 139 prítomných poslancov hlasovalo 138 za, nikto nebol proti, 1 sa zdržal.
 Konštatujem, že sme schválili vládny návrh novely zákona č. 331/2005 Z. z. o orgánoch štátnej správy vo veciach drogových prekurzorov a zákona č. 140/1998 Z. z. o liekoch a zdravotníckych pomôckach.
 Teraz prosím spoločného spravodajcu z výboru pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu poslanca Ľudovíta Jurčíka, aby uviedol hlasovanie o návrhu uznesenia k
 návrhu na vyslovenie súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky s ratifikáciou Dočasnej dohody o hospodárskom partnerstve medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a štátmi SADC – DHP na druhej strane, podpísanej v Bruseli dňa 4. 6. 2009 a v Mapute dňa 15. 6. 2009.
 Ďakujem. Vážený pán predsedajúci, pani poslankyne, páni poslanci, v rozprave k predmetnej dohode nevystúpil nikto, a preto prosím, pán predsedajúci, dajte hlasovať o uznesení Národnej rady Slovenskej republiky, ktoré tvorí prílohu spoločnej správy. Ďakujem.
 Zo 138 prítomných poslancov hlasovalo 130 za, nikto nebol proti, 7 sa zdržalo, 1 nehlasoval.
 Konštatujem, že Národná rada vyslovila súhlas s uvedenou dohodou.
 Teraz prosím členku výboru pre kultúru a médiá pani poslankyňu Kiššovú, aby postupne uvádzala hlasovanie o procedurálnych návrhoch, ktoré podali poslanci v rozprave k
 návrhu na odvolanie troch členov Rozhlasovej rady,
 ktorý máte ako tlač 78.
 Ďakujem pekne za slovo. Vážené dámy, vážení páni, v rozprave k tomuto bodu vystúpilo 8 poslancov a poslankýň. Z tejto rozpravy vyplynuli 2 procedurálne návrhy, konkrétne procedurálny návrh pána poslanca Madeja a pani poslankyne Zmajkovičovej. Ďalej z rozpravy vyplynul 1 pozmeňujúci návrh skupiny poslancov, ktorý predložil pán poslanec Jarjabek. Vzhľadom na to, že tento pozmeňujúci návrh bol podmienený výsledkom tajného hlasovania o odvolaní troch členov Rozhlasovej rady, tak navrhujem, aby tento bol preložený, resp. až po splnení tejto podmienky aby sa o tomto pozmeňujúcom návrhu hlasovalo až na najbližšej schôdzi.
 Vážený pán predsedajúci, dajte, prosím, hlasovať o procedurálnom návrhu pána poslanca Madeja tak, ako bol predložený. Pán Madej mal návrh, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla nepokračovať v rokovaní o tomto bode programu.
 Páni poslanci, prosím vás, hlasujte.
 Prítomných 139 poslancov, hlasovalo za 65, proti 72, zdržali sa 2.
 Vážený pán predsedajúci, dajte, prosím, hlasovať o procedurálnom návrhu pani poslankyne Zmajkovičovej, tak ako ho predniesla. Pani poslankyňa Zmajkovičová navrhla, aby tento bod programu bol vrátený na prerokovanie výboru pre kultúru a médiá.
 Zo 139 prítomných poslancov hlasovalo 65 za, 69 proti, 4 sa zdržali, 1 nehlasoval.
 Vážený pán predseda, dajte, prosím, v tajnom hlasovaní hlasovať o návrhu na odvolanie troch členov Rozhlasovej rady, tak ako bol predložený.
 Toto tajné hlasovanie o odvolaní členov Rozhlasovej rady vykonáme spolu s opakovanou voľbou disciplinárnych sudcov a po tajnom hlasovaní skončí schôdza a na schôdzi budúci týždeň budeme hlasovať o pozmeňujúcom návrhu pána poslanca Jarjabka. Ďakujem.
 vládnom návrhu zákona o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Ministerstva kultúry a cestovného ruchu Slovenskej republiky (tlač 53).
 Prosím spoločného spravodajcu z výboru pre kultúru a médiá poslanca Jána Senka, aby hlasovanie uvádzal.
 Ďakujem za slovo, pán predseda. Pán predseda, dajte, prosím, hlasovať spoločne o bodoch informácie 1 až 9, 11 až 21 a 23.
 Pán Senko, odporúčanie?
 Informácia je to.
 Tak, prosím, hlasujte teraz.
 Prítomných 138 poslancov, hlasovalo za 71, proti nebol nikto, zdržalo sa 65, nehlasovali 2.
 Pán predseda, teraz dajte, prosím, hlasovať o bode 10 informácie.
 Hlasujeme o bode 10 spoločnej informácie.
 Prítomných 137 poslancov, hlasovalo za 26, proti bolo 5, zdržalo sa 106.
 Teraz dajte hlasovať o bode 22 informácie.
 Prítomných 136 poslancov, hlasoval za 1, proti 38, zdržalo sa 97.
 Nie, nie, pán predseda, teraz ešte dajte hlasovať o pozmeňujúcom návrhu skupiny poslancov, ktorý predložil v pléne Národnej rady pán Dostál. Jedná sa o vyhodnocovanie žiadostí, zverejňovanie informácií.
 Prosím, hlasujte o pozmeňujúcom návrhu pána poslanca Dostála.
 Zo 138 prítomných poslancov hlasovalo 74 za, 12 bolo proti, 51 sa zdržalo, 1 nehlasoval.
 Tento pozmeňujúci návrh bol schválený.
 Pán predseda, navrhujem, aby sme pristúpili k tretiemu čítaniu ihneď.
 Otváram rozpravu v rámci tretieho čítania a pýtam sa, či sa niekto prihlásil do rozpravy ústne. Nie.
 Navrhujem, aby sme pristúpili k tretiemu čítaniu ihneď. To som už hovoril. Dajte hlasovať.
 Poprosím toto hlasovanie zrušiť.
 Dajte hlasovať, aby sme pristúpili k tretiemu čítaniu ihneď.
 Poprosím teraz hlasovať.
 125 poslancov prítomných, 72 hlasovalo za, 3 boli proti, 49 sa zdržalo, 1 nehlasoval.
 Sme v treťom čítaní zákona.
 Takže, prepáčte mi, teraz musíme ešte raz otvoriť rozpravu v treťom čítaní. Pýtam sa, či sa niekto prihlásil do rozpravy ústne. Nie. Tak teraz vyhlasujem rozpravu za skončenú.
 Nech sa páči, pán Senko.
 Takže, ešte raz, dajte hlasovať o návrhu zákona ako o celku.
 Prítomných 138 poslancov, hlasovalo za 74, proti boli 2, zdržalo sa 62.
 Konštatujem, že sme schválili vládny návrh zákona o poskytovaní dotácií v pôsobnosti ministerstva kultúry a cestovného ruchu.
 vládnom návrhu zákona o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Ministerstva obrany Slovenskej republiky (tlač 60).
 Spoločným spravodajcom je člen výboru pre obranu a bezpečnosť poslanec Gábor Gál. Prosím ho, aby uvádzal hlasovanie.
 Poprosím, pán predseda, aby ste dali hlasovať o pozmeňujúcich návrhoch, ktoré zazneli v pléne.
 Hlasovať by sme mali najprv o pozmeňujúcom návrhu pána poslanca Saloňa. Dal dva pozmeňujúce návrhy. O každom žiadal hlasovať samostatne.
 Čiže najprv hlasujeme o prvom pozmeňujúcom návrhu pána poslanca Saloňa.
 Hlasujeme o prvom pozmeňujúcom návrhu pána poslanca Saloňa.
 Prítomných 139 poslancov, hlasovalo za 134, proti nebol nikto, zdržali sa 4, nehlasoval 1.
 Prosím, dajte hlasovať o druhom pozmeňujúcom návrhu pána poslanca Saloňa.
 Prítomných 139 poslancov, hlasovalo za 65, proti 62, zdržalo sa 10, nehlasovali 2.
 Tento pozmeňujúci návrh nebol schválený.
 Poprosím, pán predseda, aby ste dali hlasovať o pozmeňujúcom návrhu pána poslanca Beblavého, o celom.
 Z prítomných 139 hlasovalo za 74, proti bolo 9, zdržalo sa 56.
 Pán predseda, prosím, dajte hlasovať o pozmeňujúcich návrhoch pána poslanca Somogyiho. Osobitne žiadal hlasovať o všetkých troch, najprv o prvom bode, ale keďže prvý bod bol schválený, bol totožný s návrhom pána poslanca Saloňa, ktorý sme schválili, takže o tom by sme nehlasovali.
 Prosím, dajte hlasovať o druhom pozmeňujúcom návrhu pána poslanca Somogyiho.
 Prosím, hlasujte o druhom pozmeňujúcom návrhu pána poslanca Somogyiho.
 Prítomných 137 poslancov, hlasovalo za 76, proti boli 4, zdržalo sa 57.
 Poprosím, dajte hlasovať o treťom pozmeňujúcom návrhu pána poslanca Somogyiho.
 Zo 138 prítomných poslancov bolo za 74, proti boli 3, zdržalo sa 61.
 Pán predseda, prosím, dajte hlasovať o tom, že tento návrh prerokujeme ihneď v treťom čítaní.
 Prosím, hlasujte o tom, či tento návrh zákona pôjde do tretieho čítania.
 Z prítomných 137 poslancov hlasovalo 75 za, 1 bol proti, 61 sa zdržalo.
 Otváram rozpravu v rámci tretieho čítania a pýtam sa, či sa niekto hlási do rozpravy. Nie.
 Pán predseda, prosím, dajte hlasovať o zákone ako celku s odporúčaním gestorského výboru návrh zákona schváliť.
 Prítomných 136 poslancov, hlasovalo za 72, proti bol 1, zdržalo sa 63.
 Konštatujem, že sme schválili vládny návrh zákona o poskytovaní dotácií v pôsobnosti ministerstva obrany.
 správe o lesnom hospodárstve v Slovenskej republike za rok 2009 (tlač 83).
 Prosím spoločného spravodajcu z výboru pre pôdohospodárstvo a životné prostredie pána poslanca Martináka, aby uviedol hlasovanie.
 Pán predseda, v rozprave nevystúpil nikto, a preto, prosím, dajte hlasovať, že Národná rada Slovenskej republiky berie na vedomie správu o lesnom hospodárstve v Slovenskej republike za rok 2009.
 Prítomných 135 poslancov, hlasovalo za 132, proti nebol nikto, zdržali sa 3.
 Národná rada schválila návrh uznesenia k správe o lesnom hospodárstve v Slovenskej republike za rok 2009.
 Teraz budeme hlasovať o návrhu uznesenia k
 správe o poľnohospodárstve a potravinárstve v Slovenskej republike za rok 2009 (tlač 84).
 Poprosím spoločnú spravodajkyňu pani Jarmilu Tkáčovú, aby uviedla hlasovanie.
 Ďakujem, za slovo, pán predseda. Keďže v rozprave nezazneli iné návrhy, prosím, dajte hlasovať o uznesení, ktoré je súčasťou spoločnej správy a ktorým Národná rada berie na vedomie predmetnú správu.
 Prítomných 134 poslancov, hlasovalo za 126, proti nebol nikto, zdržalo sa 8.
 Národná rada schválila návrh uznesenia k správe o poľnohospodárstve a potravinárstve v Slovenskej republike za rok 2009.
 Pristúpime k hlasovaniu o návrhu uznesenia k
 návrhu na ukončenie pôsobenia príslušníkov ozbrojených síl Slovenskej republiky vo vojenskej operácii KFOR v Kosove (tlač 131).
 Poprosím pána poslanca Jaroslava Bašku, aby hlasovanie uviedol.
 Pán predsedajúci, v rozprave vystúpili traja poslanci Národnej rady Slovenskej republiky. Z rozpravy nevyplynul žiaden doplňujúci návrh ani pozmeňujúci návrh na uznesenie, preto dajte hlasovať o návrhu uznesenia tak, ako bolo predložené do Národnej rady Slovenskej republiky.
 Zo 137 prítomných poslancov hlasovalo 136 za, nikto nebol proti, 1 sa zdržal.
 Konštatujem, že Národná rada schválila návrh uznesenia.
 Teraz prosím spoločného spravodajcu z výboru pre kultúru a médiá poslanca Jána Senka, aby uvádzal hlasovanie v druhom čítaní o
 Ďakujem za slovo. V rozprave vystúpili dvaja poslanci. Bol prednesený jeden návrh k predmetnému návrhu pána poslanca. Vzhľadom na to prosím, pán predseda, aby ste dali hlasovať o skrátení lehoty podľa § 83 ods. 4 rokovacieho poriadku.
 Prosím, páni poslanci, hlasujte teraz.
 Prítomných 137 poslancov, hlasovalo za 136, proti nebol nikto, zdržal sa 1.
 Návrh na skrátenie lehoty bol schválený.
 Pán predseda, prosím, dajte teraz hlasovať o bodoch 1 a 2 spoločnej správy s odporúčaním gestorského výboru schváliť ich.
 Páni poslanci, hlasujte.
 Prítomných 139, hlasovalo za 133, proti nebol nikto, zdržalo sa 5, nehlasoval 1.
 Pán predseda, teraz dajte hlasovať o pozmeňujúcom návrhu skupiny poslancov, ktorý predniesol pán poslanec Oravec a týka sa 1. mája ako Dňa pristúpenia Slovenskej republiky k Európskej únii.
 Prosím, hlasujte o tomto pozmeňujúcom návrhu.
 Prítomných 138 poslancov, hlasovalo za 134, proti nebol nikto, zdržali sa 4.
 Pán predseda, mám splnomocnenie gestorského výboru na to, aby ste dali hlasovať o pristúpení k tretiemu čítaniu ihneď.
 Prosím, hlasujte o pristúpení k tretiemu čítaniu ihneď.
 Prítomných 138 poslancov, hlasovalo za 135, proti nebol nikto, zdržali sa 2, nehlasoval 1.
 Návrh pristúpiť k tretiemu čítaniu ihneď sme schválili.
 Otváram rozpravu v rámci tretieho čítania. Pýtam sa, či sa niekto hlási do rozpravy ústne. Nie.
 Pán predseda, dajte teraz hlasovať o návrhu zákona ako o celku s odporúčaním gestorského výboru návrh pána poslanca Vladimíra Jánoša schváliť.
 Prítomných 137 poslancov, hlasovalo za 129, proti nebol nikto, zdržalo sa 7, nehlasoval 1.
 Konštatujem, že sme schválili návrh novely zákona č. 241/1993 Z. z. o štátnych sviatkoch, dňoch pracovného pokoja a pamätných dňoch.
 správe o štátnej politike starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí a o poskytnutej štátnej podpore Slovákom žijúcim v zahraničí za rok 2009 spolu s návrhom programu štátnej politiky starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí na rok 2011 (tlač 70).
 Spoločným spravodajcom je člen zahraničného výboru poslanec Juraj Droba. Prosím, aby uviedol hlasovanie.
 Prosím, hlasujte o pozmeňujúcom návrhu.
 Prítomných 136 poslancov, hlasovalo za 16, proti 61, zdržalo sa 57, nehlasovali 2.
 Prosím, hlasujte o tom návrhu teraz.
 Zo 137 prítomných poslancov hlasovalo 132 za, 1 bol proti, 4 sa zdržali.
 návrhu uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky k žiadosti Národnej rady Slovenskej republiky o podanie správy vlády Slovenskej republiky o možných dopadoch ekologickej katastrofy v Maďarskej republike na životné prostredie v Slovenskej republike,
 ktorý je rozdaný ako tlač 139.
 Poprosím vás, aby ste sa prezentovali a hlasovali.
 Prítomných 132 poslancov, hlasovalo za 108, nikto nebol proti, zdržalo sa 22, nehlasovali 2.
 Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, na 5. schôdzi Národnej rady sme prerušili rokovanie o
 vládnom návrhu ústavného zákona, ktorým sa mení Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. v znení neskorších predpisov.
 Inými slovami, ide o imunitu opäť raz.
 Dávam slovo spoločnému spravodajcovi predsedovi ústavnoprávneho výboru poslancovi Radoslavovi Procházkovi, aby návrh uviedol.
 Ďakujem pekne, pán predseda. Neboli v rozprave podané žiadne doplňujúce ani pozmeňujúce návrhy a procedurálne návrhy. Ktoré podané boli, o tých sa hlasovalo. Čiže z procesného hľadiska sme sa dostali do štádia, kedy ja nemôžem dať žiaden iný návrh ako návrh, aby ste dali hlasovať o návrhu ústavného zákona ako o celku.
 Tak poprosím pánov poslancov, panie poslankyne, aby hlasovali o vládnom návrhu ústavného zákona ako o celku.
 Pripomínam, je to návrh zákona o trestnoprávnej imunite a potrebných je 90 hlasov na jeho schválenie. Tak, páni, to je výzva pre vás.
 Z prítomných 136 poslancov hlasovalo 75 za, 59 bolo proti, 1 sa zdržal, 1 nehlasoval.
 Konštatujem, že tento vládny návrh ústavného zákona, ktorým sa mení Ústava Slovenskej republiky, sme neschválili.
 Ďalším bodom programu by malo byť hlasovanie o
 vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení zákon č. 301/2005 Z. z. Trestný poriadok v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení zákon Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov.
 To je zrušenie priestupkovej imunity, ktoré nadväzuje na to predošlé hlasovanie.
 A dostal som žiadosť od pani ministerky spravodlivosti Lucii Žitňanskej, v ktorej oznamuje, že tento návrh sťahuje.
 Nech sa páči, pán poslanec Poliačik s procedurálnym návrhom.
 Pán predsedajúci, žiadam uviesť do zápisu, mal som problémy s hlasovacím zariadením, nepodarilo sa mi v dostatočnom čase zahlasovať pri tom poslednom hlasovaní, bol som za návrh.
 Takže poprosím uviesť do zápisu, že aj pán poslanec Poliačik bol za zrušenie trestnoprávnej imunity.
 Panie poslankyne, páni poslanci, pristúpime k tajnému hlasovaniu o
 návrhu na odvolanie troch členov Rozhlasovej rady.
 Keďže tlač 140, ktorou je
 návrh na voľbu kandidátov na sudcov disciplinárneho súdu,
 opätovne prerokoval ústavnoprávny výbor, prosím povereného člena tohto výboru poslanca Martina Poliačika, aby informoval Národnú radu o stanovisku výboru.
 Poprosím, páni poslanci, keby ste mohli ešte zachovať minútku kľud a rozvahu. Pekne vás poprosím, keby ste si mohli sadnúť a počúvať pána poslanca Poliačika. Ďakujem, pán Jánoš, že aj vy teda ste sa rozhodli si sadnúť a počúvať pána poslanca.
 Nerozhodol sa.
 Ďakujem, pán predsedajúci. Chcel by som ako spravodajca uviesť na poriadok pár vecí, ktoré sa týkajú tohto bodu rokovania schôdze.
 Boli tu štyri procedurálne návrhy. Tri z nich to boli procedurálne návrhy pána poslanca Pašku, pána poslanca Fica a pána poslanca Kaliňáka. Boli v rozpore s volebným poriadkom. A takáto voľba by mohla byť spochybniteľná. Bol aj štvrtý procedurálny návrh, a to môj, aby sa v podstate celý bod vrátil na prerokovanie ústavnoprávnemu výboru. Ústavnoprávny výbor zasadol dnes a v súlade s volebným poriadkom zmenil poradie kandidátov do tajnej voľby a rozhodol o tom, že kandidáti budú zoradení abecedne.
 Chcel by som pripomenúť, že celý doterajší priebeh tajnej voľby sudcov disciplinárnych súdov prebiehal podľa volebného poriadku. A ak teda niekto z kolegov by mal problém s tým, že boli kandidáti zaradení podľa navrhovateľov, odporúčam si pozrieť volebný poriadok, a to konkrétne v čl. 5 bode 4, ktorý hovorí, že kandidáti v návrhu sa uvedú podľa možnosti buď v abecednom poradí, alebo podľa navrhovateľov, pričom za každým menom a priezviskom kandidáta sa uvedie, kto ho navrhuje. Takže aj pôvodný zoznam aj novo schválený zoznam v ústavnoprávnom výbore ide v súlade s volebným poriadkom.
 Ako jeden z overovateľov by som rád poprosil kolegov pri tajnej voľbe, aby dbali na to, aby dodržiavali volebný poriadok ešte v ďalších veciach.
 Tá prvá vec je neskladať hlasovacie lístky. Keďže prechádzajú automatickým sčítaním cez stroj, každý hlasovací lístok, ktorý je zložený, sa tam môže zaseknúť a týmto predlžuje proces a komplikuje prácu overovateľom.
 Druhá vec, ešte dôležitejšia. Ak ste overovateľmi vyzvaní na to, aby ste čiernou fixkou označili dané políčko a vy ho zakrúžkujete perom, tak potom ja nie som si úplne istý, či to dokladuje snahu každého poslanca dôstojne a poriadne vykonávať svoju prácu.
 A preto ak máme v tejto opakovanej voľbe zvoliť sudcov do disciplinárnych súdov, vyzývam kolegov poslancov, aby venovali dostatočnú pozornosť spôsobu, akým hlasujú v tajnej voľbe, a vyjadrili jednak svoju vôľu pri každom z kandidátov v jednom z troch políčok a aby zaznačovali podľa toho, ako majú doporučenie od jednotlivých overovateľov.
 Ďakujem, môžeme pristúpiť k tajnej voľbe.
 Zrejme hlad víťazí u pánov poslancov, ktorí nevydržali počkať dve minúty.
 Takže pristúpime teraz k tajnému hlasovaniu.
 Prosím vás, dbajte na to, aby pri každom mene bolo niečo zaznamenané, "za", "proti" alebo "zdržiavam sa". Platné sú tie hlasovacie lístky, v ktorých je políčko "za" zaškrtnuté najviac pri 12 kandidátoch. A všetky musia byť označené, ale maximálne 12 z nich smie mať zaškrtnuté políčko "za".
 Pýtam sa, či všetci poslanci a poslankyne využili svoje právo hlasovať, tí, ktorí aspoň to mali záujem spraviť.
 Áno, aj pani Laššáková dokonca. To je dobrá správa. Jozef, bol si hlasovať?
 Tak, prosím ťa, choď hlasovať, čoskoro sa ukončí možnosť hlasovať.
 Prosím overovateľov, aby sa ujali svojej funkcie.
 A dovtedy vyhlasujem prestávku.
 Vážené poslankyne, vážení poslanci, všetci traja
 , fakt len traja, tak toto je nový rekord...
 Počkaj, štyria, aj ty, aj...
 Tak piati potom. Tak zatiaľ je to všetko v poriadku.
 Prosím povereného overovateľa, aby oznámil výsledky tajného hlasovania, najskôr o návrhu na odvolanie troch členov Rozhlasovej rady.
 Ďakujem, pán predseda. Vážení kolegovia...
 Pridáte sa, pán podpredseda?
 Aha, áno.
 Šiesty poslanec vstúpil do...
 Na tajné hlasovanie o návrhu na odvolanie troch členov Rozhlasovej rady bolo vydaných a poslanci si osobne prevzali 138 hlasovacích lístkov, teda na voľbe bolo prítomných 138 poslancov.
 Po vykonaní tajného hlasovania overovatelia spočítali hlasy a zistili, že v tajnom hlasovaní o návrhu na odvolanie troch členov Rozhlasovej rady jeden poslanec neodovzdal hlasovací lístok a zo 137 odovzdaných hlasovacích lístkov boli 2 neplatné a 135 platných.
 Podľa platných hlasovacích lístkov overovatelia zistili, že za odvolanie Alexandra Koreňa hlasovalo 67, za odvolanie Stanislava Hábera 69 a za odvolanie Evy Jaššovej 69 poslancov.
 Keďže na odvolanie člena Rozhlasovej rady je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných poslancov, overovatelia konštatujú, že v tajnom hlasovaní nebol odvolaný ani jeden člen Rozhlasovej rady.
 Ďakujem pánovi poslancovi Poliačikovi.
 Konštatujem, že Národná rada neodvolala v tajnom hlasovaní Alexandra Koreňa, Stanislava Hábera a Evu Jaššovú z funkcií členov Rozhlasovej rady.
 Teraz vás prosím, pán overovateľ, o oznámenie výsledkov tajného hlasovania o návrhu na voľbu kandidátov na sudcov disciplinárneho súdu.
 Ďakujem, pán predseda. Na tajné hlasovanie o návrhu na voľbu kandidátov na sudcov disciplinárneho súdu bolo v opakovanej voľbe vydaných a poslanci si prevzali 138 hlasovacích lístkov, to znamená, v opakovanej voľbe bolo prítomných 138 poslancov.
 Po vykonaní tajného hlasovania overovatelia Národnej rady Slovenskej republiky spočítali hlasy a zistili, že v tajnom hlasovaní o návrhu na voľbu kandidátov na sudcov disciplinárneho súdu jeden poslanec neodovzdal hlasovací lístok.
 Zo 137 odovzdaných hlasovacích lístkov bolo 16 neplatných a 121 platných.
 Podľa platných hlasovacích lístkov overovatelia zistili, že za sudcu disciplinárneho súdu bol zvolený jeden sudca, a to Viliam Pohančeník, ktorý získal 112 hlasov "za", z ostatných kandidátov ani jeden nezískal hlasy nadpolovičnej väčšiny prítomných poslancov.
 Konštatujem, že Národná rada navrhuje Súdnej rade na sudcu disciplinárneho súdu zatiaľ jedného kandidáta zvoleného tajným hlasovaním, toho, ktorého uviedol navrhovateľ.
 Novú voľbu bude potrebné vykonať na najbližšej schôdzi.
 Tak to vidím aj ja.
 Takže, panie poslankyne, páni poslanci, ďakujem vám, že ste vydržali až do konca, a ukončujem 7. schôdzu Národnej rady. Pripomínam, že 8. schôdza Národnej rady začína v stredu 3. novembra o 9.00 hodine a začína neverejným rokovaním, lebo pán Mitrík prednesie správu SIS, a po tejto správe budeme pokračovať verejnou časťou rokovania. Ďakujem pekne.
 Rokovanie 7. schôdze NR SR sa skončilo o 13.41 hodine.
 « 8. deň rokovania, 22. 10. 2010 1. deň rokovania, 3. 11. 2010 »