text:
 |
 52011PC0554
 /* KOM/2011/0554 lõplik - 2011/0237 (NLE) */ Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning laiendatakse seda Taist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taist pärinevatena või mitte
 SELETUSKIRI1) ETTEPANEKU TAUST- Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordile kehtiva dumpinguvastase tollimaksu aegumise läbivaatamise menetluses.- Üldine taustKäesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.- Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidLõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestati Hiina Rahvavabariigist pärit, CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 alla kuuluvate kaubaaluste käsivedukite ja nende olulistele osade impordile määrusega (EÜ) nr 1174/2005 (ELT L 189, 21.7.2005, lk 1), mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 684/2008 (ELT L 182, 19.7.2008, lk 1).- Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata.2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE- Konsulteerimine huvitatud isikutegaMenetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.- Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineVälisekspertide arvamusi ei ole olnud vaja kasutada.- Mõju hindamineKäesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid selles on esitatud põhjalik loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata.3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG- Kavandatud meetmete kokkuvõte20. juulil 2010. aastal algatas komisjon kahe liidu tootja põhjendatud taotluse alusel Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordile kehtiva dumpinguvastase tollimaksu aegumise läbivaatamise.Uurimine tõi ilmsiks jätkuva dumpingu, mis tooks dumpinguvastaste meetmete lõpetamise korral kaasa liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise. Peale selle tehti kindlaks, et meetmete aegumine ei oleks liidu huvides.Sellepärast soovitakse, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku kehtivate meetmete pikendamise kohta; ettepanek tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 19. oktoobriks 2011.- Õiguslik alusNõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed.- Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.- Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja riigi tasandil otsustamist ei võimaldata.Ei kohaldata nõuet, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga.- Õigusakti valikKavandatud õigusakt(id): määrus.Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el:algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi.4) MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ELi eelarvet.2011/0237 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning laiendatakse seda Taist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taist pärinevatena või mitteEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. MENETLUS1. Kehtivad meetmed2. Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1174/2005[2] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit, CN-koodide ex 8427 90 00 ja 8431 20 00 alla kuuluvate kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordile (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Võetud meede oli väärtuseline tollimaks vahemikus 7,6 % kuni 46,7 %.3. Nõukogu täpsustas pärast tootevaliku ametikohustuslikku vahepealset läbivaatamist määrusega (EÜ) nr 684/2008[3] esialgse uurimisega kindlaks tehtud tootevalikut.4. Pärast dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise ametikohustuslikku uurimist laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 499/2009[4] kõikide teiste äriühingute suhtes määrusega (EÜ) nr 1174/2005 kohaldatavat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Taist pärit kaubaaluste käsivedukitele ja nende olulistele osadele, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taist pärinevatena või mitte.5. Taotlus aegumise läbivaatamiseks6. Pärast seda, kui avaldati teade[5] lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, sai komisjon 21. aprillil 2010 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitasid kaks Euroopa Liidu tootjat: edaspidi „taotluse esitajad”), kelle toodang moodustab valdava osa, käesoleval juhul peaaegu 100 % liidus toodetavate kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade toodangust.7. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.8. Meetmete aegumise läbivaatamise algatamine9. Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 20. juulil 2010 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates[6] (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.10. Uurimine11. Uurimisperiood12. Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2009 kuni 30. juulini 2010 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).13. Uurimisega seotud isikud14. Komisjon teavitas taotluse esitajaid, teadaolevalt asjaga seotud eksportivaid tootjaid, importijaid ja kasutajaid ning eksportivate riikide esindajaid ametlikult aegumise läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.15. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.16. Arvestades sõltumatute importijate suurt arvu, peeti vajalikuks kontrollida, kas tuleks teostada väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valim moodustada, paluti vastavalt algmääruse artiklile 17 eespool nimetatud isikutel 15 päeva jooksul pärast läbivaatamiste algatamist endast teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Ükski sõltumatu importija ei avaldanud soovi koostööd teha. Seetõttu ei peetud valimi moodustamist vajalikuks.17. Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused laekusid kahelt liidu tootjate kontsernilt, kes olid taotluse esitajad. Hiina Rahvavabariigi teadaolevatest eksportivatest tootjatest ei teinud ükski läbivaatamise ajal koostööd. Ükski importija ei vastanud küsimustikule ning ükski muu importija ega kasutaja ei andnud uurimise käigus komisjonile mingit teavet ega andnud endast teada.18. Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:Euroopa Liidu tootjad:- Lifter SRL, Casole d'Elsa, Itaalia;- BT Products AB, Mjölby, Rootsi.B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE19. Käesoleva läbivaatamise vaatlusalune toode on sama, mis esialgses uurimises ja mida täpsustati tootevaliku vahepealses läbivaatamises: Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukid ja nende olulised osad, nagu šassii ja hüdraulikaseadmed, mis kuuluvad CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 alla. Käesoleva määruse kohaldamisel on kaubaaluste käsivedukid määratletud kui ratastega ja kaubaaluste käitlemiseks ette nähtud tõstekahvlitega seadmed, mis on ette nähtud liigendkäepideme abil käsitsi lükkamiseks, tõmbamiseks ja juhtimiseks siledal, tasasel ja kõval pinnal. Kaubaaluste käsivedukid on ette nähtud koorma tõstmiseks (käepideme pumpamise teel) üksnes transportimiseks vajalikule kõrgusele ning neil puuduvad lisafunktsioonid ja -kasutusalad, nagu näiteks i) koormate teisaldamine ja tõstmine koormate kõrgemale paigutamiseks või koormate ladustamise hõlbustamiseks, ii) ühe kaubaaluse paigutamine teise peale (virnastajad), iii) koorma tõstmine töötasapinnale (käärkahveltõstukid) ja iv) koormate tõstmine ja kaalumine (kaaluga kahveltõstukid).20. Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ning Hiina Rahvavabariigis toodetud ja omamaisel turul müüdud tooted ning liidu tootjate toodetud ja ELis müüdud tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS21. Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.22. Sissejuhatavad märkused23. Seoses algatamisega võeti ühendust 19 teadaoleva Hiina eksportiva tootjaga. Esialgu teatas endast ja nõustus valimisse kaasamisega ainult üks äriühing (Crown Equipment (Suzhou)), kuid seejärel ta loobus koostööst. Seega ei teinud uurimises koostööd mitte ükski Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja ning järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tuli teha kättesaadavate faktide põhjal, eelkõige taotluse esitajatelt saadud teabe, sealhulgas läbivaatamise taotluses sisaldunud teabe, Eurostati andmete ja Hiina Rahvavabariigi ametliku statistika põhjal.24. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil25. Võrdlusriik26. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku normaalväärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal.27. Esialgses uurimises kasutati normaalväärtuse määramisel võrdlusriigina Kanadat. Kuna Kanadas enam selliseid tooteid ei valmistata, teatati käesoleva läbivaatamise algatamisteates, et võrdlusriigiks on valitud Brasiilia. Kuid ükski teadaolev Brasiilia tootja ei olnud nõus koostööd tegema. Teise võimalusena otsiti koostöö tegijaid 27 India tootja ja kahe Taiwani tootja seast, kuid ka neist ei olnud ükski nõus koostööd tegema. Huvitatud isikud ei teinud teisi ettepanekuid võrdlusriigi valikuks.28. Üks koostööst keeldunud eksportija väitis, et komisjon ei ole näidanud, et võrdlusriigi andmeid ei ole käesoleval juhul võimalik kasutada. Äriühingu tehtud ettepanekuid uuriti. Mõnel juhul ilmnes, et koostööst keeldunud eksportija osutatud äriühingud ei tooda vaatlusalust toodet. Kõnealune äriühing soovitas kasutada võrdlusriigina Vietnami. Vietnami ei saa aga käsitleda kui võrdlusriiki, sest Vietnam ei ole turumajanduslik riik. Nagu nenditud põhjendustes 17 ja 18, võttis komisjon ühendust paljude äriühingutega kolmes võimalikus võrdlusriigis: Brasiilias, Indias ja Taiwanis. Vaatamata nendele jõupingutustele koostööd ei tehtud. Kuna koostööd teinud võrdlusriiki ei leidunud, tuli algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt leida normaalväärtus kas Euroopa Liidus samalaadse toote eest tegelikult makstud või makstava hinna järgi ja kui vaja, korrigeerida seda mõistliku kasumimarginaali lisamisega. Seega lükati see vastuväide tagasi.29. Normaalväärtus30. Kuna käesoleva läbivaatamise käigus ei leidunud võrdlusriigis koostöö tegijaid, võeti normaalväärtuse määramise aluseks liidus samasuguse toote eest tegelikult makstud või makstav hind, mida vastavalt vajadusele nõuetekohaselt kohandati, et juurde arvata põhjendatud kasumimarginaal. Ühesugust metoodikat kasutati nii selliste äriühingute puhul, kelle suhtes rakendati esialgses uurimises turumajanduslikku kohtlemist, kui ka selliste puhul, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei rakendatud.31. Ekspordihind32. Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, määrati ekspordihind kättesaadavate andmete põhjal. Ekspordihinna määramiseks kasutati mitmesuguseid allikaid: Eurostati andmeid, taotluse esitajatelt saadud Hiina eksportivate tootjate pakkumusi ja liikmesriikide tolliasutustelt saadud ekspordiarveid.33. Võrdlus34. Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil. Et tagada õiglane võrdlus, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate tegurite erinevusi. Kohandusi tehti seoses mereveoga ja kodumaise veoga eksportivas riigis ning kindlustuskuludega.35. Dumpingumarginaal36. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määrati dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdlemise teel. Võrdlus näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil leidis aset märkimisväärne dumping vahemikus 97 % kuni 224 %. Dumpingumarginaalide suur vahe on tingitud ekspordihinna määramisel kasutatud andmete lahknevusest.37. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral38. Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist, uuriti dumpingu jätkumise tõenäosust. Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud käesoleva uurimise käigus koostööd, tehti kooskõlas algmääruse artikliga 18 allpool esitatud järeldused kättesaadavatele andmetele toetudes, täpsemalt läbivaatamise taotluses esitatud andmete, taotlejatelt saadud andmete ning Eurostatilt ja Hiina Rahvavabariigi ametlikust ekspordistatistikast saadud andmete põhjal.39. Siinkohal analüüsiti järgmisi elemente: Hiina Rahvavabariigist pärit impordi areng, eksportijate kasutamata tootmisvõimsus ja liidu turu köitvus, Hiina omamaised hinnad ja hinnad kolmandatesse riikidesse ekspordil.40. Hiinast pärit impordi areng41. Hiina eksportivad tootjad tarnisid ELi turule märkimisväärse koguse kaubaaluste käsivedukeid ka pärast meetmete kehtestamist 2005. aastal. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ületas Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht Euroopa Liitu (ligikaudu 400 000 tükki ehk 99 % kogu Euroopa Liidu impordimahust) märkimisväärselt meetmete kehtestamisele eelnenud impordi taset, mis ulatus 118 000 tükist 2000. aastal kuni 280 000 tükini esialgsel uurimisperioodil.42. Eksportijate kasutamata tootmisvõimsus43. Et puudusid muud teabeallikad Hiina Rahvavabariigi tootmise ja tootmisvõimsuse kohta, lähtuti analüüsimisel kooskõlas algmääruse artikliga 18 taotluse esitajatelt saadud teabest. Läbivaatamise taotlusest saadud turuteabest, mida huvitatud isikud ei ole vaidlustanud, ilmneb, et Hiina Rahvavabariigis on suured tootmisvõimsused. Juba 2008. ja 2009. aasta toodangutase, mis on vastavalt 1,5 miljonit ja 800 000 tükki, on rohkem kui kaks korda suurem kogu Euroopa Liidu turu mahust. Hiina toodangust müüdi omamaisel turul üksnes väike osa – 14 % aastal 2008 ja 23 % aastal 2009.44. Toodangutase viitab selgelt järeldusele, et meetmete puudumise korral suunataks Hiinast liidu turule täiendav kogus kaubaaluste käsivedukeid.45. Liidu turu köitvus, Hiina omamaised hinnad ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad46. Liidu turg on oma hindade tõttu Hiina eksportivatele tootjatele huvipakkuv. Hiina Rahvavabariigist pärit import saabub ELi ligikaudu kolm korda väiksema hinnaga kui on liidu tootmisharu hinnatase müügil sõltumatutele ELi tarbijatele.47. Hiina ekspordistatistika näitab, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suunati liitu 40 % Hiina kaubaaluste käsivedukite ekspordist. Suuruselt teine Hiina kaubaaluste käsivedukite eksporditurg on USA, kuhu läheb 20 % kogu Hiina ekspordist, ülejäänu jaguneb mitme sihtkoha vahel.48. Hiina ekspordihinnad Euroopa Liitu järgivad üldjoontes Hiina ekspordihindasid kolmandatesse riikidesse, välja arvatud eksport USAsse. Võib teha järelduse, et vähemalt osa Hiina kolmandatesse riikidesse suunduvast ekspordist, mis ei lähe Euroopa Liitu või USAsse ja mis moodustab 40 %, võidakse meetmete tühistamise korral suunata Euroopa Liitu. Sellise arengu tõenäosus tuleneb mitte üksnes kõrgema hinna saamise võimalusest, vaid ka sellest, et kolmandate riikide eksporditurg on killustatud. Arvestades ELi turu tähtsust ja seda, et turustamiskanalid on juba sisse töötatud, oleks eksporti mitme sihtriigi asemel kergem suunata ühte sihtkohta.49. Hiina ekspordihinnad ELi eksportimisel on tunduvalt kõrgemad kui USAsse eksportimisel (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 17 % kõrgemad). Kuna Hiina eksportijad ei teinud koostööd, ei saanud kindlaks teha, kui suur osa hinnaerinevusest on tingitud tootevaliku erinevusest. Kuid kättesaadavate ekspordiandmete põhjal otsustades ei saa välistada seda, et USAsse madalama hinnaga eksporditavaid kaubaaluste käsivedukeid ei võidaks (osaliselt) suunata ELi turule, kui meetmed tunnistataks kehtetuks. Sellise arengu selgituseks on põhjused esitatud põhjenduses 31.50. Eespool toodud hinnavõrdlusest ilmneb, et EL jääb Hiina eksportivatele tootjatele endiselt huvipakkuvaks turuks ja tõenäoliselt jätkuks madala hinnaga kaubaaluste käsivedukite eksport suures mahus.51. Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta52. Eespool esitatud analüüs näitab, et Hiina impordi sisenemine ELi turule on jätkunud väga kõrge marginaaliga dumpinguhinnaga. Arvestades eelkõige ELi ja muude kolmandate riikide turgude hinnatasemete analüüsi, samuti olemasolevat vaba tootmisvõimsust Hiinas, võib järeldada, et meetmete lõpetamise korral oleks dumpingu jätkumine tõenäoline.D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS53. ELi toodang54. Liidus valmistatakse samasugust toodet kahes kontsernis, kes on taotluse esitajad, ja lisaks neile on liidus veel kolmas kaubaaluste käsivedukite tootja. Nende äriühingute toodang moodustab liidu tootmisharu samasuguse toote kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.55. Liidu tootmisharu56. Et need tootjad toodavad kogu liidu kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade toodangu, moodustavad need tootjad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”.57. Üks koostööst keeldunud eksportija väitis, et komisjon ei ole liidu tootmisharu mõistet täpselt käsitlenud, kuna koostööst keeldunud liidu tootja on loetud liidu tootmisharusse kuuluvaks ja temaga on arvestatud ka kahju analüüsi tegemisel. Ta väitis, et sellega seoses on rikutud algmääruse artikli 5 lõiget 4. Kuid algmääruse artikli 4 lõike 1 järgi kujutab liidu tootmisharu endast kõiki liidu samasuguse toote tootjaid kokku. Seega algmääruse mõistes kuulub koostööst keeldunud tootja liidu tootmisharusse. Nagu selgitatud põhjenduses 42, kasutati koostööst keeldunud liidu tootja andmeid ainult selleks, et analüüsida müüki sõltumatutele tarbijatele ja liidu tootmisharu turuosa. Märgitakse, et koostööst keeldunud liidu tootja andmete kõrvaldamine analüüsist ei oleks muutnud uurimise järeldusi.E. OLUKORD LIIDU TURUL58. Sissejuhatav märkus59. Arvesse võttes seda, et uurimises ei teinud koostööd mitte ükski Hiina eksportiv tootja, põhineb teave Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „vaatlusalune riik”) pärit vaatlusaluse toote impordi kohta Euroopa Liitu Eurostati andmetel.60. Tarbimine liidu turul61. Liidu tarbimine arvutati liidu tootmisharu liidu turul aset leidnud müügi ja Eurostati impordiandmete põhjal.62. 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine 40 %, kusjuures suurim langus toimus 2008. aasta ja 2009. aasta vahel.Tabel 12007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |ELi kogutarbimine (tk) | 783 330 | 654 843 | 385 410 | 468 557 |Indeks (2007=100) | 100 | 84 | 49 | 60 |63. Hiinast pärit impordi maht, turuosa ja hinnad64. Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht kahanes vaatlusalusel perioodil 37 % ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tasemele 387 907 tükki. Sel ajal kui nõudlus liidus kahanes oluliselt, suurenes Hiina impordi turuosa vaatlusalusel perioodil, kuna Hiina import ei kahanenud samal määral kui liidu tarbimine. Vaatlusalusest riigist pärit impordi turuosa kasvas seetõttu 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel tunduvalt, saavutades 83 % taseme. Hiina impordi keskmine hind on vaatlusalusel perioodil veidi kõikunud.Tabel 22007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Vaatlusalusest riigist pärit impordi maht (tk) * | 612 222 | 522 573 | 300 222 | 387 907 |Indeks (2007=100) | 100 | 85 | 49 | 63 |Vaatlusalusest riigist pärit impordi turuosa * | 78 % | 80 % | 78 % | 83 % |Vaatlusalusest riigist pärit impordi hind (eurot/tk) * | 96 | 92 | 100 | 97 |Indeks (2007=100) | 100 | 96 | 104 | 101 |* Eurostati andmed. Aastatel 2007 ja 2008 deklareeriti Hiinast pärit tooted pärinevana Taist, kuni Taist pärit impordi suhtes kehtestati 2008. aastal kõrvalehoidmise vastased meetmed. Seega lisati selline Taist pärit import vaatlusalusest riigist pärit impordile, mis mõjutas veidi eespool tabelis 2 esitatud 2007. ja 2008. aasta andmeid.65. ELi tootmisharu majanduslik olukord66. Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid. Konfidentsiaalsuse tõttu (läbivaatamisega tegi koostööd ainult kaks tootjat – taotluse esitajad) esitatakse selliste andmete kohta ainult indeksid. Et andmed ELi müügi kohta sõltumatutele tarbijatele ning liidu tootmisharu turuosa kohta, mis on esitatud tabelites 6 ja 7, oleksid kooskõlas tabelitega 1 ja 2 (vastavalt tarbimine ja Hiina turuosa), on võetud arvesse kõigi kolme liidu tootja andmed, sealhulgas kaks taotluse esitanud kontserni ja kolmas tootja, kes ei teinud läbivaatamise käigus koostööd (kolmanda tootja müügimahu andmed põhinevad taotluse esitajalt saadud andmetel).67. Tootmine68. 2007. aastaga võrreldes kahanes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootmine 35 %.Tabel 32007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Toodang (tk) |Indeks (2007=100) | 100 | 84 | 55 | 65 |69. Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste70. Tootmisvõimsus oli 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel stabiilne. Tootmisvõimsuse rakendusaste oli madal juba 2007. aastal ning toodangu langus 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel alandas tootmisvõimsuse rakendusastet samal perioodil võrreldes 2007. aasta niigi madala tasemega veel 20 %.Tabel 42007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Tootmisvõimsus (tk) |Indeks (2007=100) | 100 | 100 | 100 | 100 |Tootmisvõimsuse rakendusaste |Indeks (2007=100) | 100 | 84 | 55 | 65 |71. Varud72. Liidu tootmisharu lõppvarude tase vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 56 % võrra.Tabel 52007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Lõppvarud (tk) |Indeks (2007=100) | 100 | 131 | 59 | 156 |73. Müügimaht74. Liidu tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 50 %, seejuures toimus suurim langus 2008. aasta ja 2009. aasta vahel.Tabel 62007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |ELi müük sõltumatutele tarbijatele (tk) |Indeks (2007=100) | 100 | 79 | 55 | 50 |75. Turuosa76. Liidu turuosa kahanes 2007. aasta madalalt tasemelt 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel veel 16 %. Esialgse uurimise ajal töötanud neljast liidu tootjast on kaks lõpetanud kaubaaluste käsivedukite tootmise. Mõlemat sündmust võib vaadata kui Hiina dumpinguhinnaga impordi survest põhjustatud arengut Euroopa Liidu turul, kuna surve liidu tootmisharule muutus eriti tuntavaks järsult vähenenud tarbimise tõttu.Tabel 72007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Liidu tootjate turuosa |Indeks (2007=100) | 100 | 95 | 111 | 84 |77. Kasv78. 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel kahanes liidu tarbimine peaaegu 40 %. Liidu tootmisharu turuosa vähenes 3,2 protsendipunkti, samal ajal kui vaatlusaluse impordi turuosa kasvas 5 protsendipunkti.79. Tööhõive80. Liidu tootmisharu tööhõive vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 17 %. See näitab, milliseid pingutusi tehti liidu tootmisharus toodangu ratsionaliseerimiseks tunduvalt vähenenud nõudluse tingimustes.Tabel 82007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Vaatlusaluse toote tootmisega seotud tööhõive (isikud) |Indeks (2007=100) | 100 | 84 | 76 | 83 |81. Tootlikkus82. Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, langes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 22 %.Tabel 92007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Tootlikkus (tk töötaja kohta) |Indeks (2007=100) | 100 | 103 | 74 | 78 |83. Müügihinnad ja omamaiseid hindu mõjutavad tegurid84. Liidu tootmisharu ühiku müügihind kasvas 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel 4 %.Tabel 102007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Tüki hind ELi turul (euro/tk) |Indeks (2007=100) | 100 | 101 | 103 | 104 |85. Töötasud86. Ajavahemikus 2007. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes töötajate keskmine palk 29 %. Ka see annab tunnistust liidu tootmisharu edukatest pingutustest vähendada kulusid järsult vähenenud toodangumahust tulenenud probleemidega seoses.Tabel 112007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Tööjõukulu töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes) |Indeks (2007=100) | 100 | 91 | 63 | 71 |87. Investeeringud88. Liidu tootmisharu poolt aastas vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute voog vähenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul tähelepanu pälviva 91 % võrra.Tabel 122007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Netoinvesteeringud (eurodes) |Indeks (2007=100) | 100 | 58 | 27 | 9 |89. Tulusus ja investeeringute tasuvus90. Liidu tootmisharu tulusus kahanes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 66 %.91. Ka investeeringutasuvus kahanes vaatlusalusel perioodil tunduvalt – 57 %.Tabel 132007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Netokasum ELi müügist sõltumatutele tarbijatele (% netomüügist) |Indeks (2007=100) | 100 | 68 | -2 | 34 |Investeeringute tasuvus (netokasum %-na investeeringute arvestuslikust netoväärtusest) |Indeks (2007=100) | 100 | 80 | -2 | 43 |92. Rahakäive ja kapitali kaasamise võime93. Äritegevuse puhaskäive on esitatud tabelis 14. Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; selle põhjuseks on asjaolu, et osa tootjatest on koondunud suurematesse kontsernidesse.Tabel 142007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Rahavoog (eurodes) |Indeks (2007=100) | 100 | 84 | 65 | 73 |94. Dumpingumarginaali suurusjärk95. Võttes arvesse Hiinast pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks.96. Taastumine varasema dumpingu mõjudest97. Eespool esitatud näitajatest ilmneb, et vaatamata 2005. aastal võetud dumpinguvastastele meetmetele on liidu tootmisharu majanduslik ja rahaline olukord jäänud väga ebakindlaks, sest Euroopa Liidu turul valitsevad odavad Hiina tooted. See niigi raske olukord on viinud selgelt kahjuliku seisukorrani 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, kui liidu tarbimisele avaldas kahjulikku mõju dumpinguhinnaga Hiina import. Sellel ajal kahanes liidu tootmine ja müügimaht kiiremini kui liidu tarbimine ja see viis turuosa järsule vähenemisele. Samal perioodil kasvas aga meetmetest hoolimata Hiina impordi turuosa, kusjuures Hiina tooteid imporditi jätkuvalt liidu tootmisharu hindadest madalama hinnaga. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal jätkus liidu tootmisharu kasumi kahanemine. Seepärast ei olnud liidu tootmisharu võimeline kosuma dumpingu kahjulikust mõjust ning olukord muutus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal veelgi raskemaks.98. Järeldused99. Dumpinguvastastest meetmetest hoolimata liikus mitme olulise näitaja areng 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel negatiivses suunas: tulusus kahanes 4,9 protsendipunkti, tootmis- ja müügimaht vähenesid vastavalt 35 % ja 50 %, tootmisvõimsuse rakendusaste langes 35 % ning seejärel vähenes ka tööhõive. Kuigi sellist negatiivset arengut saab osaliselt seletada tarbimise järsu vähenemisega (umbes 40 % vaatlusalusel perioodil), tuleb liidu tootmisharu turuosa olulise vähenemise (4 protsendipunkti 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel) põhjusi otsida ka Hiinast pärit impordi turuosa pidevas suurenemises dumpingust tuleneva surve tagajärjel. Et Hiina import on liidu turul saanud juba peaaegu ainuvalitsevaks, kahandaks Hiina impordi jätkuv suurenemine oma tunduvalt odavama hinna tõttu liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusastet ja viiks jätkusuutlikkuse kriitilisest piirist allapoole. Meenutagem põhjenduses 47 nenditud tõsiasja, et kaks liidu tootjat olid juba sunnitud lõpetama kaubaaluste käsivedukite tootmise vaatlusalusel perioodil.100. Hiina eksportiv tootja, kes esitas märkusi pärast järelduste teatavakstegemist, väitis, et teatavate näitajate puhul, nagu toodang, müügimaht, tulusus, tootmisvõimsuse rakendusaste, tööhõive, ei ole aga liidu tootmisharus tegelikult näha negatiivset arengut. Kõnealune äriühing oli vaadelnud ainult ajavahemikku 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, kuid selleks, et leida liidu tootmisharule tekitatud kahju, tuleb hinnata kogu vaatlusalust perioodi, seega ajavahemikku 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Nagu selgitatud eespool põhjendustes 43–49, toimus kõigi Hiina eksportija mainitud kahjunäitajate areng vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas.101. Veel väitis sama eksportija, et komisjon ei ole eristanud dumpinguhinnaga ekspordist põhjustatud kahjulikku mõju ja muude tegurite, eelkõige majanduskriisist tingitud nõudluse järsu kahanemise mõju. Tõepoolest, liidu tarbimine küll kahanes vaatlusalusel perioodil 40 %, kuid Hiina eksportijad suutsid samal ajal liidu tootmisharu arvelt oluliselt suurendada oma turuosa. Lisaks on põhjenduses 58 selgitatud, et dumpinguhinnaga impordi mõju oli eriti kahjulik väikese nõudluse ajal.Järelikult on liidu tootmisharu dumpinguvastaste meetmete olemasolust hoolimata kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju.102. Dumpinguhinnaga impordi ja muude tegurite mõju103. Dumpinguhinnaga impordi mõju104. Kuigi Euroopa Liidus vaatlusalusel perioodil tarbimine kahanes, siis import vaatlusalusest riigist ei kahanenud samal määral ning seega Hiina impordi turuosa kasvas. Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, arvutati hinna allalöömine ja alla turuhinna müük parimate saadaolevate andmete põhjal, sealhulgas kasutati andmeid mitmest allikast: Eurostati andmed, taotluse esitajatelt saadud Hiina eksportivate tootjate pakkumused ning liikmesriikide tolliasutustelt saadud ekspordiarved. Import vaatlusalusest riigist on ilmselgelt alla löönud liidu tootmisharu hinnad 43–78 % võrra, sõltuvalt kasutatud andmete allikast.105. Muudest riikidest pärit import106. Muudest riikidest pärit import oli vähene ja see kahanes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 79 %. Ka muudest riikidest pärit impordi turuosa kahanes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Konfidentsiaalsuse tõttu (kaks tootjat moodustavad liidu tootmisharu) on allpool esitatud ainult indeksid.Tabel 152007 | 2008 | 2009 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |Muudest riikidest pärit impordi maht (tk) |Indeks (2007=100) | 100 | 60 | 6 | 21 |Muudest riikidest pärit impordi turuosa |Indeks (2007=100) | 100 | 71 | 12 | 34 |107. Järeldused108. Nagu näidatud põhjenduses 41, on vaatlusalusest riigist pärit impordi turuosa vaatlusalusel perioodil kasvanud ja seda vaatamata liidu tarbimise tunduvale vähenemisele. Seetõttu on Hiina impordi turuosa liidu turul kasvanud 83 %. Sellisest müügimahust tulenev surve vaatamata üldisele nõudluse kahanemisele, millele lisandus Hiinast liitu suunduva madalate hindadega impordi mõju, lõi olulisel määral alla liidu tootmisharu hindasid. Sellest järeldatakse, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel on põhjuslik seos ning liidu tootmisharu kandis seetõttu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju.F. KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS109. Sissejuhatavad märkused110. Nagu juba selgitatud, ei võimaldanud dumpinguvastaste meetmete kehtestamine liidu tootmisharul kahjust üle saada.111. Hiina ekspordi tõenäoline areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral112. Nagu nenditud põhjenduses 27, on Hiina Rahvavabariigis tohutu tootmisvõimsus. Juba 2008. ja 2009. aasta toodangutase, mis on vastavalt 1,5 miljonit tükki ja 800 000 tükki, on rohkem kui kaks korda suurem kogu Euroopa Liidu turu mahust. Hiina toodangust müüdi omamaisel turul üksnes väike osa – 14 % aastal 2008 ja 23 % aastal 2009. Kui meetmeid ei võetaks, suunataks Hiina Rahvavabariigist liidu turule tunduv kogus kaubaaluste käsivedukeid.113. Nagu tõdetud põhjenduses 31, järgivad Hiina ekspordihinnad eksportimisel Euroopa Liitu üldjoontes Hiina ekspordihindasid kolmandatesse riikidesse eksportimisel. Võib teha järelduse, et vähemalt osa Hiina kolmandatesse riikidesse suunduvast ekspordist, mis ei lähe Euroopa Liitu või USAsse ja mis moodustab 40 % Hiina koguekspordist, võidakse meetmete tühistamise korral suunata Euroopa Liitu. Sellise arengu tõenäosus tuleneb mitte üksnes kõrgema hinna saamise võimalusest, vaid ka sellest, et kolmandate riikide eksporditurg on killustatud. Arvestades ELi turu tähtsust ja seda, et turustamiskanalid on juba sisse töötatud, oleks eksporti mitme sihtriigi asemel kergem suunata ühte sihtkohta.114. Järeldused115. Võttes arvesse põhjendustes 66 ja 67 esitatud teavet, võib järeldada, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ilmnenud tunduv kahju meetmete tühistamise korral jätkuks. See põhjustaks tõenäoliselt liidu tootmisharu majandusliku ja rahalise olukorra edasist halvenemist ja võiks keskpikas ajavahemikus viia liidu tootmisharu hävinguni.G. LIIDU HUVID116. Sissejuhatus117. Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, s.t liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.118. Tuleks meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele.119. Sellest lähtuvalt uuriti, kas kahjustava dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata võib kindlalt järeldada, et käesoleval juhul ei oleks meetmete säilitamine liidu huvides.120. Liidu tootmisharu huvid121. Liidu tootmisharu turuosa on tugevalt vähenenud, samal ajal on vaatlusalusest riigist pärit impordi turuosa vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt kasvanud. Esialgsest neljast liidu tootjast on kaks uuritava toote tootmise lõpetanud. Lisaks sellele on liidu tootmisharu kandnud vaatlusalusel perioodil suurt kahju. Ilma kehtivate meetmeteta oleks liidu tootmisharu olukord tõenäoliselt veel halvem.122. Importijate ja kasutajate huvid123. Mitte ükski sõltumatu importija, kellega ühendust võeti, ei avaldanud soovi koostööd teha. Meenutatakse, et esialgses uurimises leiti, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks oluliselt kasutajaid. Hoolimata meetmete viieaastasest kehtivusest hankisid liidu importijad ja kasutajad tooteid jätkuvalt peamiselt Hiina Rahvavabariigist. Samuti ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, nagu oleks esinenud raskusi muude allikate leidmisega. Meenutatakse ka seda, et esialgses uurimises jäid koostööd tegevad kasutajad neutraalseks meetmete võtmise suhtes ning otsustati, et kaubaaluste käsivedukitel ei ole nende äritegevuses erilist tähtsust. Käesoleva läbivaatamise ajal ei leitud viiteid vastupidisele. Seetõttu järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei avalda liidu importijatele ja kasutajatele tõenäoliselt erilist mõju. Tõepoolest, kui meetmeid ei võetaks, võiks Hiina dumpinguhinnaga import monopoliseerida ELi kaubaaluste käsivedukite turu.124. Järeldused125. Eespool öeldut arvesse võttes ei saa teha selget järeldust, nagu ei oleks praegu kehtivad dumpinguvastased meetmed liidu huvides.H . DUMPINGUVASTASED MEETMED126. Kõikidele asjaomastele isikutele teatati olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.127. Pärast järelduste teatavakstegemist esitatud märkustes rõhutas liidu tootmisharu, et läbivaatamisega kindlaks tehtud dumping ja hinna allalöömine on veel suurem, kui esialgne uurimine näitab, ning et Hiina import kujutab endast kasvavat survet. Seetõttu teatas liidu tootmisharu, et komisjon peaks üle vaatama dumpinguvastaste tollimaksude määrad. Seoses nende märkuste ja läbivaatamise järeldustega kaalutakse võimalust algatada dumpinguga piirduv täielik vahepealne läbivaatamine.128. Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Märgitakse, et need meetmed seisnevad erineva maksumääraga väärtuselistes tollimaksudes.129. Meenutatakse, et käesoleva läbivaatamise aluseks olevaid meetmeid on laiendatud määrusega (EÜ) nr 499/2009 Taist lähetatud samasuguse toote impordi suhtes, olenemata sellest, kas toode on deklareeritud Taist pärinevana või mitte. Sellega seoses ei esitatud käesoleva läbivaatamise käigus ühtegi uut asjaolu. Lõplikku dumpinguvastast tollimaksu 46,7 %, mida kohaldatakse Hiinast pärineva impordi suhtes „kõikide muude äriühingute” puhul, tuleks seega laiendada Taist lähetatud samasuguse toote suhtes, olenemata sellest, kas toode on deklareeritud Taist pärinevana või mitte.130. Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni muu äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning selle suhtes kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.131. Kõik taotlused individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile[7] koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksustega. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade, s.o šassiide ja hüdraulikaseadmete impordi suhtes, mis kuuluvad CN-koodide ex 8427 90 00 (TARICi koodid 8427 90 00 11 ja 8427 90 00 19) ning ex 8431 20 00 (TARICi koodid 8431 20 00 11 ja 8431 20 00 19) alla. Käesoleva määruse kohaldamisel on kaubaaluste käsivedukid määratletud kui ratastega ja kaubaaluste käitlemiseks ette nähtud tõstekahvlitega seadmed, mis on ette nähtud liigendkäepideme abil käsitsi lükkamiseks, tõmbamiseks ja juhtimiseks siledal, tasasel ja kõval pinnal. Kaubaaluste käsivedukid on ette nähtud koorma tõstmiseks (käepideme pumpamise teel) üksnes transportimiseks vajalikule kõrgusele ning neil puuduvad lisafunktsioonid ja -kasutusalad, nagu näiteks i) koormate teisaldamine ja tõstmine koormate kõrgemale paigutamiseks või koormate ladustamise hõlbustamiseks, ii) ühe kaubaaluse paigutamine teise peale (virnastajad), iii) koorma tõstmine töötasapinnale (käärkahveltõstukid) ja iv) koormate tõstmine ja kaalumine (kaaluga kahveltõstukid).2. Dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:Äriühing | Tollimaksu määr (%) | TARICi lisakood |Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, PRC | 32,2 | A600 |Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, PRC | 28,5 | A601 |Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, PRC | 39,9 | A602 |Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, PRC | 7,6 | A603 |Kõik muud äriühingud | 46,7 | A999 |3. Kõikide muude äriühingute puhul kohaldatavat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, nagu see on sätestatud lõikes 2, laiendatakse kaubaaluste käsivedukitele ja nende olulistele osadele, nagu šassii ja hüdraulikaseadmed, mis on täpsemalt määratletud lõikes 1 ja kuuluvad CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 alla (TARICi koodid 8427 90 00 11 ja 8431 20 00 11) ning on lähetatud Taist, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taist pärinevatena või mitte.4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.Artikkel 2Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.Brüssel, [...]Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.[2] ELT L 189, 21.7.2005, lk 1.[3] ELT L 192, 19.7.2008, lk 1.[4] ELT L 151, 16.6.2009, lk 1.[5] ELT C 70, 19.3.2010, lk 29.[6] ELT L 196, 20.7.2010, lk 15.[7] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgia.


type: other

text:
UOHS S050/2002
 Rozhodnutí: S050/02-882 /02-VO I Instance I.
 Související rozhodnutí R019-028/02
 " Proti tomuto rozhodnutí byl podán rozklad." Čj. S 50/02-882 /02-VO I V Brně dne 2. dubna 2002
 Úřad pro ochranu hospodářské soutěže zahájil dne 28. 2. 2002 dle § 18 zákona č. 71/1967 Sb., o správním řízení (správní řád), ve znění pozdějších předpisů, ve spojení s § 21 zákona č. 143/2001 Sb., o ochraně hospodářské soutěže a o změně některých zákonů, na návrh společností CCB-Czech Credit Bureau, a.s., IČ: 26212242, se sídlem Sokolovská čp. 192, č.o. 79, PSČ 180 00, Praha 8 (sídlo zapsané v obchodním rejstříku Víta Nejedlého 509/15, PSČ 130 00 Praha 3) a CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s., IČ: 26199696, se sídlem Sokolovská čp. 192, č.o. 79, PSČ 180 00, Praha 8 (sídlo zapsané v obchodním rejstříku Víta Nejedlého 509/15, PSČ 130 00 Praha 3), ve správním řízení zastoupených Mgr. Pavlem Dejlem, LL.M., Ph.D., advokátem v advokátní kanceláři Kocián Šolc a Balaštík, se sídlem Jindřišská 34, PSČ 110 00, Praha 1 na základě plných mocí ze dne 27.2.2002, správní řízení čj. S 50/02 dle § 7 odst. 2 zákona č. 143/2001 Sb., o ochraně hospodářské soutěže a o změně některých zákonů, ve věci určení, zda předložené dohody:
 Hlavní rámcová smlouva o bankovním registru klientských informací uzavřená mezi CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s., CCB-Czech Credit Bureau, a.s., GE Capital Bank, a.s., Českou spořitelnou, a.s., Komerční bankou, a.s., Československou obchodní bankou, a.s., Bank Austria Creditanstalt Czech Republic, a.s., Aspekt Kilcullen s.r.o., CENTRALE RISCHI FINANZIARIA CRIF S.p.A. a TRANS UNION INTERNATIONAL,INC. dne 22.9.2001, ve znění Dodatku č. 1 ze dne 2.10.2001;
 Smlouva o službách uzavřená mezi CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s. a CCB-Czech Credit Bureau, a.s. dne 12.11.2001;
 Smlouva o zpracování údajů uzavřená mezi CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s. a HVB Bank Czech Republic a.s. dne 12.11.2001;
 Smlouva o zpracování údajů uzavřená mezi CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s. a Českou spořitelnou, a.s. dne 9.11.2001;
 Smlouva o zpracování údajů uzavřená mezi CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s. a GE Capital Bank, a.s. dne 16.11.2001;
 Smlouva o zpracování údajů uzavřená mezi CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s. a Komerční bankou, a.s. dne 8.11.2001;
 Smlouva o zpracování údajů uzavřená mezi CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s. a Československou obchodní bankou, a.s. dne 16.11.2001;
 Smlouva o outsourcingu uzavřená mezi CCB-Czech Credit Bureau, a.s. a CENTRALE RISCHI FINANZIARIA CRIF S.p.A. dne 19.11.2001
 podléhají zákazu podle § 3 až 6 zákona č. 143/2001 Sb., o ochraně hospodářské soutěže a o změně některých zákonů.
 Určuje se, že
 dohoda účastníků řízení upravující povinnost bank získávat souhlas klientů se zpracováním jejich osobních údajů a sankce za porušení této povinnosti obsažená v čl. 4.2.4, 4.2.5, 4.2.8. písmeno c), 4.8.1, v souvislosti s čl.13.1.3 Hlavní rámcové smlouvy o Bankovním registru klientských informací, v čl. 6 Přílohy č.6 předložených smluv, a v čl. 12.1, 12.2 a 13.4 písmeno c) Smluv o zpracování údajů mezi CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s. a Československou obchodní bankou, a.s., CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s. a Českou spořitelnou, a.s., CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s. a GE Capital Bank, a.s., CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s. a HVB Bank Czech Republic a.s., CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s. a Komerční bankou, a.s.,
 dohoda účastníků řízení o rozdílné ceně za Úvěrovou zprávu pro banky, budoucí členy Bankovního registru klientských informací a banky, jež nejsou akcionáři společnosti CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s., obsažená v čl 4.8.2 a v příloze č. 8 Hlavní rámcové smlouvy o Bankovním registru klientských informací,
 podléhají zákazu dohod narušujících soutěž dle § 3 až § 6 zákona č. 143/2001 Sb., o ochraně hospodářské soutěže a o změně některých zákonů.
 Dne 28.2.2002 obdržel Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (dále jen "Úřad") návrh společností CCB-Czech Credit Bureau, a.s., IČ: 26212242, se sídlem Sokolovská čp. 192, č.o. 79, PSČ 180 00, Praha 8 (sídlo zapsané v obchodním rejstříku Víta Nejedlého 509/15, PSČ 130 00 Praha 3) a CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s., IČ: 26199696, se sídlem Sokolovská čp. 192, č.o. 79, PSČ 180 00, Praha 8 (sídlo zapsané v obchodním rejstříku Víta Nejedlého 509/15, PSČ 130 00 Praha 3), ve správním řízení zastoupených Mgr. Pavlem Dejlem, LL.M., Ph.D., advokátem v advokátní kanceláři Kocián Šolc a Balaštík, se sídlem Jindřišská 34, PSČ:110 00, Praha 1, na základě plných mocí ze dne 27.2.2002, na zahájení správního řízení podle § 7 odst. 2 zákona č. 143/2001 Sb., o ochraně hospodářské soutěže a o změně některých zákonů (dále jen "zákon"), ve věci určení, "zda dohody podléhají zákazu podle § 3 až 6 zákona č. 143/2001 Sb., o ochraně hospodářské soutěže, v platném znění".
 Součástí návrhu byly tyto smlouvy:
 Hlavní rámcová smlouva o bankovním registru klientských informací uzavřená mezi CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s., CCB-Czech Credit Bureau, a.s., GE Capital Bank, a.s., Českou spořitelnou, a.s., Komerční bankou, a.s., Československou obchodní bankou, a.s., Bank Austria Creditanstalt Czech Republic, a.s., Aspekt Kilcullen s.r.o., CENTRALE RISCHI FINANZIARIA CRIF S.p.A. a TRANS UNION INTERNATIONAL,INC. dne 22.9.2001, ve znění Dodatku č. 1 ze dne 2.10.2001 (dále jen "Hlavní rámcová smlouva");
 Smlouva o outsourcingu uzavřená mezi CCB-Czech Credit Bureau, a.s. a CENTRALE RISCHI FINANZIARIA CRIF S.p.A. dne 19.11.2001,
 které upravují vybudování a provozování Bankovního registru klientských informací (dále jen "Registr").
 Přílohu Hlavní rámcové smlouvy tvoří Definice a struktura Informace, struktura Žádosti, struktura Úvěrové zprávy, návrh obecné technické architektury EURISC CZECH a specifikace technického připojení, Pravidla činnosti Kontrolní Komise, Vzorový souhlas Klienta a Potenciálního klienta se zpracováním údajů, Cenový model CBCB, Smlouva o převodu akcií, Smlouva o zpracování údajů, Smlouva o službách, Časový harmonogram, stanoviska České národní banky a Úřadu pro ochranu osobních údajů k projektu Registru a Dodatek č. 1 Hlavní rámcové smlouvy upravující přistoupení Komerční banky, a.s. k Hlavní rámcové smlouvě.
 Účastníky řízení jsou navrhovatelé, tj.CCB-Czech Credit Bureau, a.s. (dále jen "CCB, a.s.") a CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s. (dále jen "CBCB, a.s.") a smluvní strany Hlavní rámcové smlouvy CENTRALE RISCHI FINANZIARIA CRIF S.p.A., Česká spořitelna, a.s., Československá obchodní banka, a.s., GE Capital Bank, a.s., HVB Bank Czech Republic a.s., TRANS UNION INTERNATIONAL, INC., Aspekt Kilcullen s.r.o. a Komerční banka, a.s., která se stala smluvní stranou přistoupením na základě dodatku ze dne 2.10. 2001. Všechny tyto společnosti jsou ve správním řízení na základě plných mocí zastoupeny Mgr. Pavlem Dejlem, LL.M., Ph.D., advokátem v advokátní kanceláři Kocián Šolc a Balaštík, se sídlem Jindřišská 34, PSČ:110 00, Praha 1
 Dne 11.5.2000 byla uzavřena Dohoda o společném postupu mezi Českou spořitelnou, a.s., Československou obchodní bankou, a.s., GE Capital Bank, a.s., Bank Austria Creditanstalt, a.s., Investiční a poštovní bankou, a.s., Živnostenskou bankou, a.s. a Komerční bankou, a.s. na straně jedné a Aspekt Kilcullen s.r.o., CENTRALE RISCHI FINANZIARIA CRIF S.p.A. a TRANS UNION INTERNATIONAL, INC. na straně druhé (dále jen "Dohoda"), ve které se tyto smluvní strany dohodly na společném postupu při realizaci projektu Registru, který bankám umožní zjišťovat údaje vypovídající o bonitě, důvěryhodnosti a platební morálce klientů bank-fyzických osob.
 V souladu s Dohodou byla založena a vznikla společnost CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s., jejímž jediným akcionářem ke dni podpisu Hlavní rámcové smlouvy byla společnost Aspekt Kilcullen s.r.o., po převodu 100 % akcií na banky (smluvní strany Hlavní rámcové smlouvy) se CBCB, a.s. stane společností, která bude zprostředkovávat vzájemné informování bank o bonitě, důvěryhodnosti a platební morálce jejich klientů-fyzických osob. Za tímto účelem bude shromažďovat údaje od bank, zajišťovat jejich zpracování a provozovat Registr vytvořený na základě těchto údajů.
 V souladu s Dohodou byla založena i společnost CCB-Czech Credit Bureau, a.s., která bude zajišťovat zpracování údajů poskytnutých bankami CBCB, a.s. 100 % akcií společnosti CCB, a.s. vlastnily ke dni podpisu Hlavní rámcové smlouvy společnosti Aspekt Kilcullen s.r.o., CENTRALE RISCHI FINANZIARIA CRIF S.p.A. a TRANS UNION INTERNATIONAL, INC. Výše uvedené společnosti dle vyjádření navrhovatele disponovaly potřebnými zkušenostmi se zpracováním údajů v informačních systémech a byly připraveny podílet se ve vzájemné součinnosti na informování bank prostřednictvím CBCB, a.s.
 V období září-říjen 2001 došlo k podpisu Hlavní rámcové smlouvy, závazného dokumentu vymezujícího základní podmínky a principy fungování Registru, vztahy mezi smluvními stranami a časový harmonogram spuštění Registru, který by měl být po realizaci všech nezbytných kroků a po splnění všech podmínek spuštěn v květnu roku 2002. Smluvními stranami se staly: CCB, a.s. (organizátor projektu), CBCB, a.s. (právnická osoba předvídaná zákonem o bankách), Aspekt Kilcullen s.r.o., CENTRALE RISCHI FINANZIARIA CRIF S.p.A., TRANS UNION INTERNATIONAL, INC. (předkladatelé projektu Bankovního registru vybraného Komisí pro společné projekty při Bankovní asociaci), Bank Austria Creditanstalt,a.s. (dnes HVB Bank Czech Republic a.s.), Česká spořitelna, a.s., Československá obchodní banka, a.s. a GE Capital Bank, a.s. Na základě Dodatku ze dne 2.10.2001 přistoupila k Rámcové smlouvě Komerční banka, a.s. Následně byly uzavřeny i další smlouvy předvídané v Hlavní rámcové smlouvě vytvářející kompletní smluvní rámec umožňující vznik a fungování Registru (5 Smluv o zpracování údajů, Smlouva o službách a Smlouva o outsourcingu).
 Praktická realizace činnosti Registru bude spočívat v tom, že banky jako uživatelé budou mít právo dotazovat se do Registru na své stávající klienty nebo potenciální klienty, kteří u nich budou žádat o poskytnutí určitého úvěrového produktu. Banka dostane na svůj dotaz položený do Registru úvěrovou zprávu, která ji bude informovat o stávajících i historických úvěrových kontraktech klienta a o vývoji splácení úvěru (maximálně za období čtyř let), bez určení toho, s jakou konkrétní bankou tyto vztahy vznikly. Banky jako poskytovatelé informací budou pravidelně měsíčně aktualizovat informace o svých klientech a žadatelích.
 Architektura celého procesu zpracování informací od bank v ČR přes CBCB až po automatické zpracování informací v Itálii společností CRIF je obsažena zejména v příloze č. 5 Rámcové smlouvy.
 Relevantní trh se obecně chápe jako místo, kde se střetává nabídka s poptávkou. Věcně jsou do něho zahrnuty všechny výrobky nebo služby, které spotřebitel pokládá z hlediska jejich vlastností, ceny a zamýšleného způsobu použití za shodné, zaměnitelné nebo vzájemně zastupitelné. Z hlediska geografického je trh definován jako oblast, do které dotčené podniky dodávají zboží či služby, v níž jsou soutěžní podmínky dostatečně stejnorodé, přičemž může být rozlišena od sousedních oblastí, jsou-li na nich dány dostatečně odlišné soutěžní podmínky. Při vymezování relevantního trhu z hlediska časového je třeba vzít v úvahu minulý a očekávaný vývoj v čase, přičemž relevantní trh budou tvořit pravidelné, případně relativně trvale se opakující dodávky.
 Při vymezení relevantních trhů vycházel Úřad jednak z trhů bankovních produktů, kterých se příslušné smlouvy týkají a dále pak z činnosti, kterou se bude vznikající úvěrový registr zabývat.
 V předmětném případě dohod mezi soutěžiteli byly vymezeny následující trhy : trh poskytování služeb zpracování údajů o bonitě a důvěryhodnosti fyzických osob, které jsou klienty bank trh úvěrů soukromým osobám trh úvěrů podnikatelské a veřejné sféře
 Dle § 38a odst. 1 zákona č. 21/1992 Sb., o bankách, se banky mohou vzájemně informovat o bankovním spojení, identifikačních údajích o majitelích účtů a o záležitostech, které vypovídají o bonitě a důvěryhodnosti jejich klientů, a to i prostřednictvím právnické osoby, která není bankou. Majetkový podíl na této právnické osobě mohou mít pouze banky, které jsou povinny zajistit, že tato právnická osoba bude zachovávat získané údaje v tajnosti a chránit je před zneužitím. Banka je povinna k získaným údajům o klientech jiné banky přistupovat tak, jako by šlo o údaje o jejích vlastních klientech. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, které přesně vymezují jak okruh osob, které mohou předmětné informace o klientech bank zpracovávat, tak současně osob, které mohou dané informace poskytovat a současně vyžadovat, a také vzhledem k tomu, že tyto informace nejsou zastupitelné jiným druhem informací, Úřad vymezil po věcné stránce trh zpracování údajů o bonitě a důvěryhodnosti fyzických osob, které jsou klienty bank, jako samostatný trh.
 Banky v ČR mohou přijímat vklady a poskytovat úvěry na základě udělení licence od ČNB. Základní složkou zdrojů obchodních bank jsou vklady klientely. Představují peníze, které si zákazník ukládá v bance a může je používat i na placení prostřednictvím bank. Na druhou stranu se pomocí úvěru plynule využívají tyto volné peněžní prostředky (vklady). Úvěr pro podniky slouží na rozšíření reprodukčního procesu a na náhradu dočasně imobilizovaných prostředků. Jednotlivci využívají úvěr na rozšíření spotřeby a na řešení finančních těžkostí zapříčiněných nevytvářením peněžních prostředků. Úvěry je třeba rozdělit dle druhu subjektu, kterému jsou určeny a to na: Úvěry soukromým osobám Úvěry podnikatelské a veřejné sféře
 Geografický trh zahrnuje území, kde podmínky soutěže jsou homogenní a které může být odlišeno od ostatních území zejména tím, že podmínky soutěže na těchto jiných územích jsou zřetelně odlišné. Po stránce geografické jde o trh celostátní, neboť podmínky pro poskytování služeb popsaných ve věcném vymezení relevantního trhu jsou na území ČR homogenní.
 Z hlediska časového jde o trh trvalý, charakterizovaný pravidelně se opakujícími dodávkami v průběhu celého roku. Postavení účastníků řízení na relevantních trzích Na relevantním trhu poskytování služeb zpracování údajů o bonitě a důvěryhodnosti fyzických osob, které jsou klienty bank, bude v okamžiku zahájení činnosti Registru působit pouze společnost CBCB, a.s. Společnost CBCB, a.s. tedy bude mít na tomto trhu monopolní postavení. Banky, které jsou účastníky dohod, na základě nichž vzniká Registr (Česká spořitelna, a.s., Československá obchodní banka, a.s., GE Capital Bank, a.s., HVB Bank Czech Republic, a.s., Investiční a poštovní banka, a.s., Živnostenská banka, a.s. a Komerční banka, a.s.), jsou současně nejsilnějšími bankami na trzích úvěrů soukromým osobám a úvěrů podnikatelské a veřejné sféře. Společný podíl výše uvedených bank na zmíněných trzích je výrazně vyšší než 50 %.
 Posouzení předložených smluv z hlediska zákazu dohod podle § 3 až § 6 zákona
 Při posuzování předloženého smluvního rámce Registru Úřad vycházel z rozhodujícího významu Hlavní rámcové smlouvy jako základního smluvního dokumentu obsahujícího dohodu soutěžitelů o vzniku Registru a jeho fungování, ze kterého ostatní smlouvy vycházejí, který dotvářejí a mají tak charakter úpravy technických náležitostí fungování Registru. Návrhy znění ostatních smluv tvořících součást smluvního rámce upravujícího vznik a fungování Registru jsou přílohou Hlavní rámcové smlouvy a tvoří tak její nedílnou součást.
 Z analýzy provedené Úřadem vyplývá, že předložené smlouvy ve svých ustanoveních v čl. 4.2.4, 4.2.5, 4.2.8. písmeno c) v souvislosti s čl.13.1.3, v čl. 4.8.1, 4.8.2 a v příloze č. 8 Hlavní rámcové smlouvy, v čl. 6 Přílohy č.6 předložených smluv, v čl. 12.1, 12.2 a 13.4 písmeno c) Smluv o zpracování údajů mezi CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s. a Československou obchodní bankou, a.s., CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s. a Českou spořitelnou, a.s., CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s. a GE Capital Bank, a.s., CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s. a HVB Bank Czech Republic a.s., CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s. a Komerční bankou, a.s.,(dále jen "Smlouvy o zpracování údajů") obsahují dohodu podléhající zákazu podle § 3 až 6 zákona.
 Dle čl. 4.2.4 Hlavní rámcové smlouvy banka vynaloží veškeré úsilí k tomu, aby získala v rámci uzavírání nových Úvěrových smluv souhlas klienta se zpracováním jeho osobních údajů v rámci Registru. Banka však nebude povinna získat souhlas podle čl. 4.2.4 ve výjimečných případech, zejména když by trváním na poskytnutí souhlasu určitého klienta mohlo dojít k narušení vztahu banky s takovým klientem, přičemž důvody pro nezískání souhlasu bude oprávněna posuzovat Kontrolní komise (kontrolní orgán v organizační struktuře CBCB, a.s.), a pokud takové důvody neshledá, bude oprávněna případ posoudit jako porušení povinností banky, a případně navrhnout uložení sankce podle čl. 4.2.8.
 obsahuje obchodní tajemství-splňuje všechny náležitosti podle § 17 obchodního zákoníku
 Dle čl. 6 Přílohy č. 6 předložených smluv při zjištění nedostatků, zejména neexistence žádosti potenciálního klienta o uzavření úvěrové smlouvy či uzavřené úvěrové smlouvy mezi bankou a klientem a neexistence souhlasu klienta, popř. potenciálního klienta k předávání údajů CBCB, a.s. za účelem jejich zařazení do Registru, pokud jsou vyžadovány dle smlouvy o zpracování údajů, bude moci CBCB, a.s. vůči bance uplatnit právo na nápravu a pokud budou trvat nedostatky specifikované ve Smlouvě o zpracování údajů, může CBCB, a.s. na návrh Kontrolní komise a po vyjádření banky pozastavit oprávnění banky podávat CBCB, a.s. žádosti a získávat od CBCB, a.s. úvěrové zprávy. Toto pozastavení bude dočasné a krátkodobé (do 60 dnů), avšak ve výjimečných případech, kdy existuje důvodný předpoklad, že banka záměrně jednala klamavě při podávání žádostí nebo při poskytování informací do Registru, může být toto pozastavení uloženo až v trvání do skončení účinnosti Smlouvy o zpracování údajů mezi CBCB, a.s. a příslušnou bankou.
 Ustanovení § 38a zákona č. 21/1992 Sb., o bankách umožňuje, aby se banky vzájemně informovaly o bankovním spojení, identifikačních údajích o majitelích účtů a o záležitostech, které vypovídají o bonitě a důvěryhodnosti jejich klientů. Zákon o bankách dále uvádí, že banky se mohou takto informovat prostřednictvím osoby, která není bankou, avšak majetkový podíl na této právnické osobě mohou mít pouze banky, které jsou povinny zajistit, aby tato právnická osoba zachovávala získané údaje v tajnosti a chránila je před zneužitím. Z toho vyplývá, že tedy banky nepotřebují podle § 38a zákona č. 21/1992 Sb., o bankách souhlas klientů k vzájemnému poskytování informací. Důvodem, proč banky vyžadují po svých klientech souhlas pro poskytování informací, je eventuální zapojení nebankovních subjektů do úvěrového registru, u kterých bude souhlas klientů o sdílení informací v registru nezbytnou podmínkou pro vyžádání informací o konkrétním klientovi.
 Možné narušení hospodářské soutěže mezi bankami, smluvními stranami Hlavní rámcové smlouvy, na relevantním trhu bankovních úvěrů Úřad spatřuje v případě udělení sankce za nesplnění povinnosti vynaložit veškeré úsilí, aby při uzavírání nových Úvěrových smluv získaly souhlas Klienta se zpracováním údajů vypovídajících o jeho bonitě, důvěryhodnosti a platební morálce, spočívající v pozastavení oprávnění banky podávat Žádosti a získávat od CBCB Úvěrové zprávy, a tedy ve zhoršení postavení sankcionované banky v soutěži na trhu bankovních úvěrů. Sankce za nesplnění povinnosti bank vyžadovat souhlas se zpracováním informací může být ze strany Kontrolní komise a CBCB, a.s. velmi výrazným omezením banky až po ukončení přístupu k úvěrovým informacím po celou dobu účinnosti smlouvy (tj. v současné podobě na 5 let, během nichž by ovšem banka musela sama podávat informace v nezměněné podobě). Znemožnění přístupu banky k úvěrovým zprávám a tím k informacím o klientech, zatímco ostatní banky by směly informace nadále využívat, by tuto banku v soutěži znevýhodnilo.
 Výše uvedený postup může v konečném důsledku poškodit samotného klienta, jehož přístup k úvěrovému produktu bude vázán na další povinnost (poskytnutí souhlasu se zpracováním osobních údajů), která nevyplývá ze zákona o bankách ani ze zákona o ochraně osobních údajů a informací, ale pouze z dohody mezi jednotlivými bankami s výhledem na rozšíření registru o nebankovní subjekty. Při důsledném uplatňování smluvních a především sankčních ustanovení smluv by mohlo dojít k situaci, že převážná většina klientů nedostane úvěr v žádné bance účastnící se projektu Registru bez poskytnutí souhlasu.
 V čl. 4.8.2. se smluvní strany dohodly, že cena za Úvěrovou zprávu pro banky, jež nejsou akcionáři CBCB, a.s. bude v průměru o 15% vyšší než průměrná cena za Úvěrovou zprávu pro banky-smluvní strany. Pokud některá z bank přestane být akcionářem CBCB, a.s., bude od prvního dne měsíce následujícího po převodu akcií CBCB, a.s. platit cenu za Úvěrovou zprávu podle tohoto čl. 4.8.2. Cena za Úvěrovou zprávu pro banku, která se stane smluvní stranou této smlouvy po dni nabytí její účinnosti, bude stanovena na základě stejných zásad jako cena pro banky, které nejsou akcionáři CBCB, a.s.
 Ustanovení o rozdílných cenách za stejný produkt, kterým je Úvěrová zpráva (čl. 4.8.2. a Příloha č. 8 Hlavní rámcové smlouvy) představují dle § 3 odst 2 písmeno e) zákona ujednání o uplatnění rozdílných podmínek vůči jednotlivým soutěžitelům při shodném nebo srovnatelném plnění, jimiž jsou někteří soutěžitelé v hospodářské soutěži znevýhodněni, a tedy dohody zakázané podle § 3 odst. 1 zákona.
 Zákon označuje v § 5 odst. 1 dohody soutěžitelů, kteří působí na stejné úrovni trhu zboží, jako horizontální dohody. V § 5 odst. 2 označuje dohody soutěžitelů, kteří působí na různých úrovních trhu zboží, jako vertikální dohody. Z § 5 odst. 3 vyplývá, že za horizontální dohody se považují i smíšené dohody soutěžitelů, kteří působí současně na téže horizontální úrovni i na různé vertikální úrovni trhu zboží. Úprava vztahů mezi smluvními stranami Hlavní rámcové smlouvy o bankovním registru klientských informací je proto dohodou smíšenou a ve smyslu § 5 odst. 3 zákona dohodou horizontální. V ustanovení § 6 odst. 1 písm. a) zákon stanoví, že zákaz dohod podle § 3 odst. 1 zákona se nevztahuje na horizontální dohodu, pokud společný podíl účastníků dohody na relevantním trhu nepřesahuje 5 % (pravidlo de minimis). Vzhledem k podílům účastníků dohody na relevantních trzích, tak jak byly vymezeny výše (trh poskytování služeb zpracování údajů o bonitě a důvěryhodnosti fyzických osob, které jsou klienty bank, trh úvěrů soukromým osobám, trh úvěrů podnikatelské a veřejné sféře) nelze pravidlo de minimis aplikovat. Závěr
 Úřad konstatuje, že dohoda účastníků řízení upravující povinnost bank získávat souhlas klientů se zpracováním jejich osobních údajů a sankce za porušení této povinnosti a dohoda účastníků řízení o rozdílné ceně za Úvěrovou zprávu pro banky, budoucí členy Bankovního registru klientských informací a banky, jež nejsou akcionáři společnosti CBCB-Czech Banking Credit Bureau, a.s., podléhají zákazu dohod narušujících soutěž dle § 3 až 6 zákona a nelze na ně aplikovat vynětí ze zákazu dohod ve smyslu § 6 odst. 1 zákona (pravidlo "de minimis"), neboť podíl účastníků dohod na relevantním zpracování údajů o bonitě a důvěryhodnosti fyzických osob, které jsou klienty bank, na trhu bankovních úvěrů soukromým osobám a na trhu úvěrů podnikatelské a veřejné sféře přesahuje hranice stanovené zákonem.
 Úřad proto v určovacím řízení rozhodl tak, jak je uvedeno ve výroku rozhodnutí.
 Mgr. Pavel Dejl, LL.M., Ph.D.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 15.8.2008
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 209/69
 Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 21. veebruari 2008. aasta otsus — Semeraro versus komisjon
 (Kohtuasi F-19/06) (1)
 (Avalik teenistus - Ametnikud - Hindamine - Karjääriarengu aruanne - 2004. aasta hindamine - Personalieeskirjade artikkel 43 - Põhjendamiskohustus - Edutamine - Atesteerimismenetlus)
 (2008/C 209/124)
 Kohtumenetluse keel: prantsuse
 Pooled
 Hageja: Maria Magdalena Semeraro (Brüssel, Belgia) (esindaja: advokaat L. Vogel)
 Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: G. Berscheid ja M. Velardo)
 Kohtuasja ese
 Nõue tühistada ametisse nimetava asutuse 8. novembri 2005. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hageja kaebus tema 2004. aasta karjääriarengu aruande peale
 Otsuse resolutiivosa
 1.
 Tühistada Maria Magdalena Semeraro karjääriarengu aruanne, mis käsitleb ajavahemikku 1. jaanuar 2004 kuni 31. detsembrini 2004.
 2.
 Mõista kõik kohtukulud välja Euroopa Ühenduste Komisjonilt.
 (1) ELT C 108, 6.5.2006, lk 30.


text:
Egy bíróság azonban most úgy döntött, hogy mégis bíróság elé lehet állítani Inês Etienne Romeu feltételezett megerőszakolása miatt, akinek úgy sikerült túlélnie a titkos börtönbeli fogva tartását, hogy úgy tett, mintha a fogva tartóinak sikerült volna őt „megtéríteniük”.
 Inês Etienne Romeu volt a „Halál Háza” egyetlen túlélője - Fotó: Nemzeti Igazság Bizottság
 Több mint négyszáz ember öltek meg vagy tüntettek el a brazil katonai diktatúra idején, és az a részletes vallomás, amit Romeu tett a „Halál Háza” néven emlegetett titkos börtönbeli fogva tartásának hónapjairól, kulcsszerepet játszott abban, hogy a hadsereg túlkapásairól szóló információk napvilágra kerültek.
 A mostani ítélet akkor született, amikor a szélsőjobboldali Jair Bolsonaro elnök nosztalgiával beszél azokról az időkről, amikor Brazíliát katonák irányították.
 Hogyan hozott fordulatot az ítélet?
 Rio állambeli ügyészek azért kezdtek el nyomozni Antônio Waneir Pinheiro de Lima, a hadsereg egykori őrmestere után, mert a feltételezések szerint kínzásokat követett el egy kínzóközpontban az 1970-es években, a brazil katonai diktatúra idején.
 Próbáltak büntetőeljárást is indítani Lima őrmester ellen, de egy Rio állambeli bíró ezt elutasította azzal, hogy Limát egy amnesztiatörvény védi.
 A törvény, amit 1979-ben fogadott el a katonai rendszer, és a brazil Legfelsőbb Bíróság 2010-ben helybenhagyta, védelmül szolgál a büntetőeljárásokkal szemben mindazok számára, akik 1961 szeptembere és 1979 augusztusa között „politikai bűncselekményeket” követtek el.
 Az ügyészek egy szövetségi törvényszéken fellebbezést nyújtottak be a bíró ítélete ellen. Múlt hét szerdán a szövetségi törvényszék bírái kettő az egyhez arányban megszavazták, hogy Lima őrmester bíróság elé állítható.
 A bírák elfogadták az ügyészek azon érvelését, hogy a bűncselekmények, amelyekkel Limát vádolják – többek között nemi erőszak és emberrablás – emberiesség elleni bűncselekményeknek számítanak, ezért az 1979-es amnesztiatörvény nem vonatkozhat rájuk.
 Elrendelték, hogy Lima őrmester álljon bíróság elé. Döntésüket azonban a Legfelsőbb Bíróság még felülbírálhatja.
 Mivel vádolják Lima őrmestert?
 Lima őrmestert egy baloldali aktivista sérelmére elkövetett emberrablással, kínzással és nemi erőszakkal gyanúsítják. Az eset a Rio de Janeirótól északra lévő Petrópolis városában lévő kínzóközpontban történhetett.
 Az áldozat, Inês Etienne Romeu volt az egyetlen, aki élve hagyta el a Halál Házának is nevezett helyet. Az épület egy titkos börtön volt, amit arra használtak, hogy ott baloldali aktivistákat rejtsenek el és kínozzanak meg. Legkevesebb huszonkét politikai fogoly ott történt meggyilkolásáról vannak információk.
 Antônio Waneir Pinheiro de Limát többek között emberrablással és nemi erőszakkal vádolják - Fotó: Nemzeti Igazság Bizottság
 Romeut, akit azzal a gyanúval tartóztattak le, hogy részt vehetett a svájci nagykövet, Giovanni Enrico Bucher elrablásában, 1971 májusa és szeptembere között tartották ott fogva.
 Elmondta, hogy fogságban töltött ideje alatt olyan súlyos fizikai és pszichológiai kínzásnak vetették alá, hogy három alkalommal kísérelt meg öngyilkosságot. Arról is beszélt, hogy a „Halál Háza” egyik fegyőreként szolgáló Lima őrmester kétszer megerőszakolta.
 Lima őrmester azt állította, hogy „őr” volt a központnál, de tagadta, hogy bármilyen tudomása lett volna arról, hogy mi folyik odabenn. 2014-ben a katonai diktatúra idején elkövetett bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozás során letartóztatták.
 Mi lett Inês Etienne Romeuval?
 Romeunak úgy sikerült élve kikerülnie a titkos börtönből, hogy azt tettette, hogy fogva tartóinak sikerült őt „megtéríteniük”, és beleegyezett, hogy kémkedik nekik más baloldali aktivisták után. Azzal fenyegették meg, hogy ha nem szállítja nekik az általuk kért információkat, akkor letartóztatják a húgát.
 Amikor szabadon engedték, és elvitték a húga lakásába, a nő mindössze 32 kilót nyomott és súlyos beteg volt. Családja kórházba szállította, tudván, hogy ott őrizetbe fogják venni, és hivatalosan is megvádolják, de helyesen úgy vélték, hogy nagyobb biztonságban lesz egy állami börtönben, mintha a katonák visszaviszik egy titkos kínzóközpontba.
 1979-ben szabadult ugyanannak az amnesztiatörvénynek az értelmében, ami Lima őrmestert is védte. Kiszabadulásakor felbecsülhetetlen információkkal szolgált a Halál Házáról, és az ott dolgozókról. Részletesen vallomásának köszönhetően sikerült megtalálni az épületet, ahol a kínzások folytak, és sikerült azonosítani egy orvost is, aki együttműködött a kínvallatókkal.
 2003-ban Romeut megtámadta egy férfi, akit ácsmunkákkal bízott meg. Családja azt gyanította, hogy a férfi, aki a nőt a fején bántalmazta súlyosan, csak úgy tett, mintha ács lenne, és valójában Romeu elhallgattatásával bízhatták meg olyan emberek, akik nem akarták, hogy több információ kiderüljön a Halál Házáról.
 Bár Romeu túlélte a támadást, idegrendszeri problémáktól szenvedett, mígnem 2015-ben 72 éves korában álmában elhunyt.


type: contracts

text:
 17.7.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 211/32
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 22/2014
 af 14. februar 2014
 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/38/EU af 12. august 2013 om ændring af direktiv 2009/16/EF om havnestatskontrol (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Bilag XIII til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende led tilføjes i punkt 56b (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/16/EF) i bilag XIII til EØS-aftalen:
 », som ændret ved:
 —
 32013 L 0038: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/38/EU af 12. august 2013 (EUT L 218 af 14.8.2013, s. 1).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af direktiv 2013/38/EU, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 15. februar 2014, forudsat at alle meddelelser er indgivet til Det Blandede EØS-Udvalg, jf. aftalens artikel 103, stk. 1 (2).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 14. februar 2014.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Gianluca GRIPPA
 Formand
 (1) EUT L 218 af 14.8.2013, s. 1.
 (2) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 30.5.2013
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 L 144/18
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 Nru 13/2013
 tal-1 ta’ Frar 2013
 li temenda l-Anness IV (Enerġija) u l-Anness XXI (Statistika) tal-Ftehim ŻEE
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (“il-Ftehim ŻEE”), u b’mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 Id-Direttiva 2008/92/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-22 ta’ Ottubru 2008 li tikkonċerna l-proċedura Komunitarja sabiex tittejjeb it-trasparenza ta’ prezzijiet tal-gass u tal-elettriku imposti fuq konsumaturi industrijali (1) għandha tiġi inkorporata fil-Ftehim ŻEE.
 (2)
 Id-Direttiva 2008/92/KE tħassar id-Direttiva 90/377/KEE (2) tal-Kunsill, li hi inkorporata fil-Ftehim ŻEE u li b’hekk għandha konsegwentement titħassar skont il-Ftehim ŻEE.
 (3)
 L-Annessi IV u XXI tal-Ftehim ŻEE għandhom għalhekk jiġu emendati kif meħtieġ,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 It-test tal-punt 7 (id-Direttiva tal-Kunsill 90/377/KEE) fl-Anness IV tal-Ftehim ŻEE jinbidel b’li ġej:
 “32008 L 0092: Id-Direttiva 2008/92/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-22 ta’ Ottubru 2008 li tikkonċerna l-proċedura Komunitarja sabiex tittejjeb it-trasparenza ta’ prezzijiet tal-gass u tal-elettriku imposti fuq konsumaturi industrijali (ĠU L 298, 7.11.2008, p. 9) (3).
 Artikolu 2
 It-test tal-punt 26 (id-Direttiva tal-Kunsill 90/377/KEE) fl-Anness XXI tal-Ftehim ŻEE jinbidel b’li ġej:
 “32008 L 0092: Id-Direttiva 2008/92/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-22 ta’ Ottubru 2008 li tikkonċerna l-proċedura Komunitarja sabiex tittejjeb it-trasparenza ta’ prezzijiet tal-gass u tal-elettriku imposti fuq konsumaturi industrijali (ĠU L 298, 7.11.2008, p. 9).
 Id-dispożizzjonijiet tad-Direttiva, għall-finijiet ta’ dan il-Ftehim, jinqraw bl-adattament li ġej:
 Il-Liechtenstein għandu jkun eżentat mill-obbligi previsti f’din id-Direttiva, ħlief għall-obbligu li jipprovdi d-dejta dwar il-prezz industrijali għall-kategorija tal-konsumaturi industrijali IC fir-rigward tal-elettriku u għall-kategorija tal-konsumaturi industrijali I3 fir-rigward tal-gass. Din id-dejta (bi 3 livelli ta’ prezzijiet: prezzijiet bl-eċċezzjoni ta’ taxxi u dazji; prezzijiet bl-eċċezzjoni tal-VAT u taxxi oħra rikoverabbli; prezzijiet inklużi t-taxxi, dazji u VAT kollha) tiġi provduta kull sitt xhur fi żmien xahrejn wara l-perjodu ta’ referenza bl-użu ta’ kwestjonarji adattati provduti mill-Eurostat.”
 Artikolu 3
 It-testi tad-Direttiva 2008/92/KE bil-lingwa Islandiża u dik Norveġiża, li għandhom jiġu ppubblikati fis-Suppliment taż-ŻEE ta’ Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, għandhom ikunu awtentiċi.
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fit-2 ta’ Frar 2013, dment li jkunu saru n-notifiki kollha taħt l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim ŻEE (*).
 Artikolu 5
 Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE ta’ Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u fis-Suppliment taż-ŻEE tiegħu.
 Magħmul fi Brussell, l-1 ta’ Frar 2013.
 Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 Il-President
 Gianluca GRIPPA
 (1) ĠU L 298, 7.11.2008, p. 9.
 (2) ĠU L 185, 17.7.1990, p. 16.
 (*) Rekwiżiti kostituzzjonali indikati.


type: legislation

text:
 Advertência jurídica importante
 |
 52006PC0438
 Proposta de regulamento do Conselho que suspende temporariamente o benefício das preferências pautais generalizadas à República da Bielorrússia /* COM/2006/0438 final - ACC 2006/0149 */
 [pic] | COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS |Bruxelas, 4.8.2006COM(2006) 438 final2006/0149 (ACC)Proposta deREGULAMENTO DO CONSELHOque suspende temporariamente o benefício das preferências pautais generalizadas à República da Bielorrússia(apresentada pela Comissão)EXPOSIÇÃO DE MOTIVOS1. O Sistema de Preferências Generalizadas da Comunidade (“SPG”) prevê, em certas circunstâncias, uma suspensão parcial ou total do regime preferencial para produtos originários de um país beneficiário, inclusive por violações graves e sistemáticas dos princípios estabelecidos nas principais convenções das Nações Unidas e da Organização Internacional do Trabalho (OIT) relativas aos “direitos humanos e aos direitos dos trabalhadores”.2. A República da Bielorrússia está incluída na lista de países beneficiários do SPG.3. No final de 2003, a pedido de sindicatos internacionais, a Comissão publicou a sua decisão de dar início a um inquérito sobre alegadas violações da liberdade de associação e da liberdade de negociação colectiva na Bielorrússia.4. A Comissão procedeu a um inquérito sobre o quadro institucional, as instituições essenciais, a estrutura da parceria social e a legislação bielorussa relevante, comparou-os com as normas internacionais e serviu-se das conclusões e recomendações da Comissão de Liberdade Sindical da OIT e da sua Comissão de Peritos, bem como de relatórios das Nações Unidas. As recomendações das duas comissões da OIT são a principal referência em matéria de interpretação do direito internacional do trabalho e das regras de correlação entre as normas nacionais e internacionais. Os testemunhos apresentados pelos principais intervenientes nacionais e respectivas organizações parceiras a nível internacional foram complementados por entrevistas com representantes governamentais e de organizações de empregadores, bem como todas as agências internacionais pertinentes, ONG e pessoal da Comissão Europeia.5. O inquérito considerou que a Bielorrússia impede o direito de livre estabelecimento de organizações sindicais, o direito de organização, o direito de escolher entre diferentes sindicatos e o direito de tais organizações obterem um reconhecimento legal e financiamento externo. A Bielorrússia promove a discriminação anti-sindical e a dissolução ou suspensão dos sindicatos.6. Paralelamente ao inquérito da Comissão, a OIT instituiu uma «comissão de inquérito» que, no seu relatório de Julho de 2004, apresentou doze recomendações com as quais o governo a Bielorrússia se tinha de conformar até Junho de 2005, a fim de pôr cobro à aplicação insatisfatória da Convenção n.° 87 da OIT sobre a Liberdade Sindical e a Protecção do Direito Sindical e à Convenção n.° 98 sobre a Aplicação dos Princípios do Direito de Organização e Negociação Colectiva.7. De acordo com o processo estabelecido no regulamento SPG, a Comissão decidiu abrir um período de seis meses para o acompanhamento e a avaliação da situação na Bielorrússia, concedendo, assim, à Bielorrússia mais tempo para assumir o compromisso de tomar as medidas necessárias para se conformar com os princípios e direitos fundamentais no trabalho, expressos nas doze recomendações do relatório da comissão de inquérito da OIT de Julho de 2004.8. A Bielorrússia não assumiu o compromisso requerido neste prazo de seis meses. Deve-se, por conseguinte, proceder à suspensão temporária do regime preferencial para os produtos originários da Bielorrússia.9. De acordo com o procedimento previsto nos n.os 4 e 5 do artigo 20.o do Regulamento (CE) n.° 980/2005, o Conselho delibera por maioria qualificada no prazo de um mês sob proposta da Comissão. Se o Conselho decidir a suspensão temporária, o regulamento deve entrar em vigor seis meses após a tomada da decisão, a menos que a situação se altere antes do fim deste prazo.10. A situação deve ser revista periodicamente, para permitir o restabelecimento do regime preferencial para os produtos originários da Bielorrússia.2006/0149 (ACC)Proposta deREGULAMENTO DO CONSELHOque suspende temporariamente o benefício das preferências pautais generalizadas à República da BielorrússiaO CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, nomeadamente o artigo 133.o,Tendo em conta a proposta da Comissão,Tendo em conta o Regulamento (CE) n.° 980/2005 do Conselho, de 27 de Junho de 2005, relativo à aplicação de um sistema de preferências pautais generalizadas[1], nomeadamente o n.o 4 do artigo 20.°,Considerando o seguinte:(1) Em conformidade com o Regulamento (CE) n.o 980/2005 do Conselho, a República da Bielorrússia (a seguir designada por «Bielorrússia») é um país beneficiário do sistema de preferências pautais generalizadas.(2) Em 29 de Janeiro de 2003, a Confederação Internacional dos Sindicatos Livres (CISL), a Confederação Europeia dos Sindicatos (CES) e a Confederação Mundial do Trabalho (CMT) apresentaram à Comissão um pedido conjunto de inquérito, ao abrigo do artigo 27.o do Regulamento (CE) N.o 2501/2001, sobre alegadas violações da liberdade de associação e do direito de negociação colectiva na Bielorrússia.(3) A Comissão examinou o pedido, após consulta do Comité das Preferências Generalizadas, e, por Decisão de 29 de Dezembro de 2003[2], decidiu dar início a um inquérito. Às partes interessadas foram pedidas informações através da publicação de um aviso[3].(4) As autoridades da Bielorrússia foram formalmente notificadas da abertura do inquérito. Negaram qualquer violação das Convenções n.° 87 (sobre a Liberdade Sindical e a Protecção do Direito Sindical) e n.° 98 (sobre a Aplicação dos Princípios do Direito de Organização e Negociação Colectiva) da OIT.(5) A informação recolhida pela Comissão no decurso do inquérito conduzido em consulta com o Comité das Preferências Generalizadas corrobora, porém, a existência de violações graves e sistemáticas da liberdade de associação e do direito de negociação colectiva ao abrigo das Convenções n.os 87 e 98 da OIT. Consequentemente, a Comissão considerou que se justificava uma suspensão temporária do regime preferencial. Em 17 de Agosto de 2005, a Comissão decidiu proceder ao acompanhamento e à avaliação da situação dos direitos no trabalho na Bielorrússia[4]. O anúncio da abertura do período de seis meses para um tal acompanhamento e avaliação[5] incluía uma declaração de intenção de a Comissão apresentar ao Conselho uma proposta para a suspensão temporária das preferências comerciais, a menos que, antes do termo desse período, a Bielorrússia assuma o compromisso de tomar as medidas necessárias para se conformar com os princípios referidos na Declaração de 1998 da OIT, relativa aos princípios e direitos fundamentais no trabalho, tal como expressos nas doze recomendações do relatório da Comissão de Inquérito da OIT de Julho de 2004. As autoridades da Bielorrússia foram formalmente notificadas da decisão e deste anúncio.(6) No termo do período de acompanhamento e avaliação de seis meses, a Bielorrússia não assumiu o compromisso requerido.(7) Tendo em conta o que precede e exclusivamente nesta base, o regime preferencial para os produtos originários da Bielorrússia deve ser suspenso temporariamente, até que se decida que os motivos que fundamentavam a suspensão temporária deixaram de existir.(8) O presente regulamento deve entrar em vigor seis meses após a sua adopção, a não ser que antes se tenha decidido que os motivos que o fundamentavam deixaram de existir,ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:Artigo 1.oO regime preferencial para os produtos originários da Bielorrússia previsto no Regulamento (CE) n.° 980/2005 é suspenso temporariamente.Artigo 2.oO Conselho, deliberando por maioria qualificada, sob proposta da Comissão, deve restabelecer o regime preferencial para produtos originários da Bielorrússia, se as violações da liberdade de associação e do direito de negociação colectiva deixarem de existir na BielorrússiaArtigo 3.oO presente regulamento entra em vigor seis meses após a data da sua adopção.O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.Feito em Bruxelas, em [...]Pelo ConselhoO Presidente[...]FICHA FINANCEIRA LEGISLATIVA PARA PROPOSTAS COM INCIDÊNCIA ORÇAMENTAL EXCLUSIVAMENTE LIMITADA ÀS RECEITAS[pic]([1]) JO L 169 de 30.6.2005, p. 1.([2]) JO L 5 de 9.1.2004, p. 90.([3]) JO C 40 de 14.2.2004, p. 4.([4]) JO L 213 de 18.8.2005, p. 16.([5]) JO C 240 de 30.9.2005, p. 41.


text:
 19.5.2014
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 151/7
 2014 m. kovo 27 d. Teisingumo Teismo (antroji kolegija kolegija) sprendimas byloje (Juzgado de lo Social no 2 de Terrassa (Ispanija) prašymas priimti prejudicinį sprendimą) Emiliano Torralbo Marcos/Korota SA, Fondo de Garantía Salarial
 (Byla C-265/13) (1)
 ((Prašymas priimti prejudicinį sprendimą - Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija - 47 straipsnis - Teisė į veiksmingą teisinės gynybos priemonę - Žyminis mokestis pateikiant apeliacinį skundą socialinės apsaugos ir darbo teisės byloje - Sąjungos teisės įgyvendinimas - Nebuvimas - Sąjungos teisės taikymo sritis - Teisingumo Teismo jurisdikcijos nebuvimas))
 2014/C 151/08
 Proceso kalba: ispanų
 Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas
 Juzgado de lo Social no 2 de Terrassa
 Šalys pagrindinėje byloje
 Ieškovas: Emiliano Torralbo Marcos
 Atsakovės:
 Korota SA, Fondo de Garantía Salarial
 Dalykas
 Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Juzgado de lo Social de Terrassa – Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (OL C 364, p. 1) 47 straipsnio ir 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/94/EB dėl darbuotojų apsaugos jų darbdaviui tapus nemokiam (kodifikuota redakcija) (OL L 283, p. 36) išaiškinimas – Teisė į veiksmingą teisminę gynybą – Nacionalinis reglamentavimas, pagal kurį kreipimasis į teismą susietas su žyminio mokesčio sumokėjimu – Nacionalinio teismo, į kurį kreiptasi, galios – Taikymas socialinės politikos srityje – Darbdavių nemokumas
 Rezoliucinė dalis
 Europos Sąjungos Teisingumo Teismas neturi jurisdikcijos atsakyti į Juzgado de la Social no 2 de Terrassa (Ispanija) pateiktus prejudicinius klausimus.
 (1) OL C 207, 2013 7 20.


text:
 16.5.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 198/38
 Caingean arna tabhairt an 15 Márta 2022. – HCP v EUIPO – Timm Health Care (PYLOMED)
 (Cás T-138/22)
 (2022/C 198/78)
 Teanga inar taisceadh an t-iarratas: an Ghearmáinis
 Páirtithe
 Iarratasóir: HCP GmbH (Hannover, an Ghearmáin) (ionadaí: H. Suhren, Dlíodóir)
 Cosantóir: Oifig Maoine Intleachtúla an Aontais Eorpaigh (EUIPO)
 Páirtí eile sna himeachtaí os comhair an Bhoird Achomhairc: Timm Health Care BV (Le Borculo, an Ísiltír)
 Sonraí na n-imeachtaí os comhair EUIPO
 Iarratasóir an trádmhairc faoi cheist: Páirtí eile sna himeachtaí os comhair an Bhoird Achomhairc
 Trádmharc atá faoi cheist: Iarratas ar chlárú an trádmhairc fíortha de chuid an Aontais Eorpaigh “PYLOMED” – Iarratas ar chlárú Uimh. 18 132 059
 Nós imeachta os comhair EUIPO: Imeachtaí freasúra
 Cinneadh atá faoi chonspóid: Cinneadh ón gcúigiú Bord Achomhairc de EUIPO an 14 Eanáir 2022 i gCás R 814/2021-5
 An t-ordú atá á lorg
 Iarrann an t-iarratasóir ar an gCúirt Ghinearálta:
 —
 an cinneadh atá faoi chonspóid a chur ar neamhní;
 —
 a ordú do EUIPO na costais a íoc.
 Saincheist dlí arna maíomh
 —
 Sárú ar Airteagal 8(1)(b) de Rialachán Uimh. 2017/1001 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle.