type: contracts

text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 21980A0227(02)
 Hivatalos Lap L 226 , 29/08/1980 o. 0034 - 0042 finn különkiadás fejezet 11 kötet 9 o. 0191 svéd különkiadás fejezet 11 kötet 9 o. 0191 görög különkiadás: fejezet 11 kötet 21 o. 0144 spanyol különkiadás fejezet 04 kötet 1 o. 0133 portugál különkiadás fejezet 04 kötet 1 o. 0133
 Megállapodása Bissau-guineai Köztársaság kormánya és az Európai Gazdasági Közösség között, a Bissau-Guinea partjainál folytatott halászatrólA BISSAU-GUINEAI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI KÖZÖSSÉG (a továbbiakban: a Közösség);EMLÉKEZTETVE a Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság szoros kapcsolataira;a loméi egyezményen alapuló együttműködés SZELLEMÉBEN, amely a felek azon közös kívánságát jelképezi, hogy elmélyítsék az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok és a Közösség baráti kapcsolatait;FIGYELEMBE VÉVE a halállomány ésszerű kezeléséhez, védelméhez és optimális kihasználásához fűződő közös érdekeiket, különösen a közép-kelet-atlanti térségben;MIVEL a Bissau-guineai Köztársaság a tengeri halászat tekintetében a partjaitól 200 tengeri mérföldig kiterjedő övezetben gyakorolja felségjogát és joghatóságát;FIGYELEMMEL arra a tényre, hogy a Közösség tagállamainak lobogója alatt hajózó hajók rendszeresen részt vesznek a fenti övezetben folyó halászati tevékenységekben;FIGYELEMMEL az ENSZ harmadik tengerjogi konferenciájának munkájára;MEGERŐSÍTVE, hogy a parti államok a joghatóságuk alá tartozó vizeken az élő erőforrások kutatása, kitermelése, védelme és kezelése céljából úgy gyakorolják felségjogukat, hogy az megfeleljen a nemzetközi jog alapelveinek;AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy kapcsolataikat a kölcsönös bizalom és az egymás tengeri halászati érdekei iránt tanúsított tisztelet szellemében alakítsák;AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy meghatározzák a felek közös érdekei szerinti halászati tevékenységekre irányadó feltételeket,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. cikkE megállapodás célja azon alapelvek és szabályok létrehozása, amelyek a közösségi tagállamok lobogója alatt hajózó hajók (a továbbiakban: közösségi hajók) halászati tevékenységére a jövőben minden tekintetben irányadóak lesznek a halászat tekintetében Bissau-Guinea joghatósága alá tartozó vizeken (a továbbiakban: Bissau-Guinea halászati övezete).2. cikkA Bissau-guineai Köztársaság kormánya vállalja, hogy e megállapodás feltételeivel, különösen a mellékletben előírtakkal összhangban engedélyezi a közösségi hajók halászatát Bissau-Guinea halászati övezetében.3. cikk(1) A Közösség vállalja, hogy minden szükséges lépést megtesz annak biztosítása érdekében, hogy hajói betartsák e megállapodás rendelkezéseit, és a Bissau-Guinea halászati övezetében folytatott halászati tevékenységekre irányadó szabályokat és rendeleteket.(2) A bissau-guineai hatóságok az említett szabályok és rendeletek bármely módosításáról előzetesen értesítik az Európai Közösségek Bizottságát.4. cikk(1) A közösségi hajók által Bissau-Guinea halászati övezetében folytatott halászathoz szükség van egy, a Közösség kérésére a bissau-guineai hatóságok által kibocsátott engedélyre.(2) Bissau-Guinea hatóságai a 9. cikkben említett jegyzőkönyvben hajókategóriánként megállapított korlátok között bocsátanak ki halászati engedélyeket.(3) Az engedélyek a kibocsátás napjától kibocsátásuk évének december 31-ig érvényesek, vagy bármely év január 1-jétől június 30-ig illetve július 1-jétől december 31-ig terjedő hathónapos időtartam alatt.(4) Az engedélyt egy adott hajóra kell kibocsátani, és az nem átruházható.(5) Ha egy engedéllyel rendelkező hajó vis maior miatt nem tudja engedélyét használni, engedélye helyébe, a Közösség kérésére, egy másik engedély léphet egy azonos típusú közösségi hajóra vonatkozóan.5. cikk(1) Az engedélyeket Bissau-guineai Köztársaság hatóságai az érintett hajótulajdonos által kifizetett díj ellenében bocsátják ki.(2) Az egyes hajókategóriákra vonatkozóan fizetendő díjak a melléklet A.1. pontjában szerepelnek. Az engedély kibocsátása előtt a díjak egészét ki kell fizetni; a Bissau-Guinea halászati övezetében kifogott halmennyiség alapján megállapított díjakat azonban a melléklet A.2. pontja rendelkezéseivel összhangban előre kifizetett átalányösszeg formájában kell kifizetni, amelyet banki garanciának kell kísérnie, amely bármely, az egyes idények végén esedékes végleges teljes díj kiegészítéséhez szükséges további összeget fedez.(3) A díjakat azzal az időszakkal arányosan kell megállapítani, amelyre az engedély érvényes.6. cikkA felek vállalják, hogy közvetlenül vagy nemzetközi szervezetek keretében – különösen a közép-kelet-atlanti térségben – összehangolják cselekvésüket az élő erőforrások kezelése és védelme, valamint az ezekhez kapcsolódó tudományos kutatások megkönnyítése érdekében.7. cikkA Bissau-Guinea halászati övezetében e megállapodás szerint halászati engedéllyel rendelkező hajók az e megállapodás mellékletének B. pontjában megállapított rendelkezésekkel összhangban kötelesek eljuttatni Bissau-Guinea illetékes hatóságainak a fogási nyilatkozatokat.8. cikkAz e megállapodás szerint Bissau-Guinea halászati övezetében halászatra jogosult hajók kötelezhetők arra, hogy az övezetben kifogott hal egy részét Bissau-Guinea kikötőiben rakodják ki.A kirakodás mennyiségét és feltételeit a 11. cikkben meghatározott vegyes bizottság keretében kell meghatározni.9. cikkAz e megállapodás szerint biztosított halászati lehetőségek ellenében a Közösség az e megállapodás jegyzőkönyvében meghatározottaknak megfelelően ellentételezést fizet a Bissau-guineai Köztársaságnak.A fenti ellentételezést – amelyet a Lomé-i Egyezmény szerint a Bissau-guineai Köztársaságnak biztosított finanszírozás sérelme nélkül kell kifizetni – az említett jegyzőkönyvben leírt különleges eljárással összhangban kell mobilizálni.Az ellentételezést a tengeri és édesvízi halászattal kapcsolatos projektek finanszírozására kell fordítani.10. cikkA felek megállapodnak, hogy az e megállapodás értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó vita esetében konzultálnak.11. cikkE megállapodás helyes alkalmazásának biztosítására vegyes bizottságot kell létrehozni.A bizottság évente egyszer ülésezik, felváltva Bissau-Guineában és a Közösségben, és bármelyik szerződő fél kérésére rendkívüli üléseket tart.A vegyes bizottság különösen a Bissau-Guinea vizein folytatott halászatra irányadó új jogszabályok elfogadását követően ülésezik annak megállapítására, hogy kell-e a mellékletet módosítani.12. cikkAmennyiben Bissau-Guinea hatóságai a halállomány előre nem látható változásának eredményeképpen úgy határoznak, hogy új védelmi intézkedéseket tesznek, amelyek a Közösség véleménye szerint jelentős hatással bírnak a közösségi hajók halászati tevékenységére, a felek között konzultációkat kell folytatni a melléklet és a 9. cikkben említett jegyzőkönyv kiigazítása érdekében.Ezek a konzultációk azon az elven alapulnak, hogy az említett jegyzőkönyvben előírt halászati lehetőségek bármely csökkentését más, azonos értékű halászati lehetőségekkel kell ellensúlyozni, tekintettel a Közösség által már kifizetett ellentételezésre.13. cikkE megállapodás tartalma semmiféle módon nem befolyásolja és nem érinti a felek tengerjogi kérdésekkel kapcsolatos álláspontját.14. cikkEzt a megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó, az abban a szerződésben megállapított feltételekkel, másrészről a Bissau-guineai Köztársaság területén.15. cikkA felek megegyeznek, hogy az ENSZ harmadik tengerjogi konferenciájának keretében egy többoldalú szerződésről folytatott tárgyalások befejezésekor megvizsgálják e megállapodást.16. cikkA melléklet és a jegyzőkönyv e megállapodás szerves részét képezi, és eltérő rendelkezés hiányában az e megállapodásra való hivatkozás egyben azokra vonatkozó hivatkozást is jelent.17. cikkE megállapodást a hatálybalépésétől számított kezdeti kétéves időszakra kell megkötni. Amennyiben e kétéves időtartam lejárta előtt legkevesebb hat hónappal egyik fél sem nyújt be felmondási értesítést, az további egyéves időszakokra hatályban marad, feltéve, hogy az egyes éves időszakok letelte előtt legalább három hónappal nem nyújtanak be felmondási értesítést.Ekkor a felek között tárgyalásokat kell folytatni a megállapodásban és a jegyzőkönyvben elvégzendő módosítások vagy kiegészítések közös megegyezéssel történő meghatározására.18. cikkEz a megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen a felek értesítik egymást az ehhez szükséges eljárások befejezéséről.--------------------------------------------------MELLÉKLETA KÖZÖSSÉG TAGÁLLAMAINAK LOBOGÓJA ALATT HAJÓZÓ HAJÓK ÁLTAL BISSAU-GUINEA ÖVEZETÉBEN FOLYTATOTT HALÁSZATI TEVÉKENYSÉGEKET SZABÁLYOZÓ FELTÉTELEKA. Az engedélykérelem és a kibocsátás formai követelményeiA Közösség tagállamainak lobogója alatt hajózó hajók számára a Bissau-Guinea halászati övezetében folytatott halászatot lehetővé tevő éves engedélyek iránti kérelemre és azok kibocsátására vonatkozó eljárás a következő:1. Az illetékes közösségi hatóságok a Bissau-guineai Köztársaság Halászati Államtitkári Hivatalának az Európai Közösségek Bizottságának bissau-guineai küldöttségén keresztül az e megállapodás szerint halászni kívánó minden egyes hajóra vonatkozóan kérelmet nyújtanak be.A kérelmeket a Bissau-Guinea kormánya által e célra előírt formanyomtatványokon kell benyújtani. A minta az alábbi A.1. pontban szerepel.A díjakat a következő díjszabás szerint kell megállapítani:a) fenékvonóhálós halászhajók:420 FRF/brt évente;b) tonhalhalászó hajók fagyasztóval:0,04 FRF/a kifogott hal kg-ja.2. A tonhalhalászó hajókra vonatkozó engedélykérelmeket a teljes flottára vonatkozó, 1000 tonnás tonhalfogással egyenértékű átalányösszeg befizetéséről szóló igazolásnak, valamint banki garanciának kell kísérnie, amely a fent említett mennyiséget meghaladó fogás tekintetében az egyes idények végén esedékes kifizetést fedezi.A megállapodás 8. cikke szerint megállapított kirakodások esetében a vegyes bizottság kisebb összegű kifizetéseket határoz meg.3. Bissau-Guinea illetékes hatóságai minden egyes kérelmet megvizsgálnak annak megállapítására, megfelel-e e megállapodásnak és Bissau-Guinea jogszabályainak, valamint alkalmazzák a kifizetendő díjakra vonatkozó díjszabást.Bissau-Guinea illetékes hatóságai tájékoztatják a Közösség hatóságait döntéseikről.4. A díjak kifizetésekor kibocsátott engedélyek egy adott hajóra érvényesek, és nem átruházhatóak.5. Amennyiben a kérelmek vizsgálata és az engedélyek kibocsátása során nehézségek merülnek fel, vagy kiegészítő információkra van szükség, a szerződő felek képviselői közt konzultációkat kell tartani, különösen a Bissau-guineai Köztársaság Halászati Államtitkári Hivatalán és az Európai Közösségek Bizottságának bissau-guineai küldöttségén keresztül.B. A fogási nyilatkozat1. Az e megállapodás szerint Bissau-Guinea vizein halászatra jogosult valamennyi hajó köteles eljuttatni a Bissau-guineai Köztársaság Halászati Államtitkári Hivatalának az alább a B.1. pontban szereplő minta szerint elkészített fogási nyilatkozatát.Minden hónapra vonatkozóan fogási nyilatkozatot kell készíteni, és azt legalább háromhavonta egyszer be kell nyújtani.Amennyiben e rendelkezéseket nem tartják be, Bissau-Guinea kormánya fenntartja magának a jogot a jogsértő hajó engedélyének felfüggesztésére a formai követelmények teljesítéséig.2. Bármely, Bissau-Guinea halászati övezetében halászó közösségi hajó a fedélzetére engedi, és kötelessége teljesítésében segíti Bissau-Guinea bármely tisztviselőjét, aki e megállapodás rendelkezéseinek betartását ellenőrzi és felügyeli.C. Képzési támogatásokA két fél egyetért abban, hogy együttműködésük sikerének elengedhetetlen feltétele a tengeri halászattal foglalkozó személyek szakértelmének és ismereteinek fejlesztése. E célból az Európai Gazdasági Közösség megkönnyíti Bissau-Guinea állampolgárai számára, hogy tagállamai létesítményeiben elhelyezkedjenek, valamint a fenti célból tanulmányi és képzési támogatásokat biztosít a halászathoz kapcsolódó különböző tudományos, műszaki és gazdasági tárgyak területén.--------------------------------------------------A.1.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++B.1. 2. oldalÚTMUTATÓ A HAJÓNAPLÓ KITÖLTÉSÉHEZMinden hajóparancsnok felelős a Halászati Államtitkári Hivatalnak havonta benyújtott információért. Ezt a hajónaplót az őszinte együttműködés szellemében tölti ki.A következő információkat kell megadni:Hónap: | Év: |2. A hajó neve:Honossága (lobogó):3. Motorteljesítmény, lóerőben:Bruttó regisztertonna (BRT):4. Halászati módszer (felszerelés):Kirakodási kikötő:A fogások és a tevékenység statisztikai táblázata két részből áll.Az első rész a napi halászati tevékenységet mutatja (minden vízszintes vonal egy nap tevékenységének felel meg). Az első oldalt a hónap első felére vonatkozóan kell használni, a második oldalt pedig a második felére.A hajóparancsnoknak a földrajzi szélesség és hosszúság bejegyzésével jelölnie kell a halászati övezetet. Fel kell jegyeznie, naponta hányszor vetették ki a hálót. Minden egyes napra vonatkozóan meg kell adnia a halászattal töltött órák teljes számát.A hajónapló második fele a kilogrammban vagy tonnában megadott fogási adatokat tartalmazza. Egyértelműen fel kell tüntetni, hogy az adat kilogrammban vagy tonnában szerepel-e. Hét oszlop van, minden egyes fajhoz egy. Csak a hat legfontosabb halászott fajt kell a hajónaplóba bejegyezni. Az összesítő oszlop előtti oszlopot (a címe: Egyéb) minden egyéb halászott faj összege számára kell fenntartani.Azokra a hajókra vonatkozóan, amelyek fogásukat Bissauban rakodják ki, a havi hajónaplókat kitöltésük után minden hónapban meg kell küldeni a Halászati Államtitkári Hivatal számára. Más hajókra vonatkozóan a havi hajónaplókat – megfelelően kitöltve – minden harmadik hónapban kell megküldeni a Halászati Államtitkári Hivatal számára.--------------------------------------------------JEGYZŐKÖNYVaz Európai Gazdasági Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság kormánya közöttE JEGYZŐKÖNYV SZERZŐDŐ FELEI,TEKINTETTEL az 1980. február 27-én aláírt, az Európai Gazdasági Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság Kormánya között létrejött, a Bissau-Guinea partjainál folytatott halászatról szóló megállapodásra,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. cikkA fent említett megállapodás 4. cikkében említett korlátok a fenti megállapodás alkalmazásának első két évére vonatkozóan a következők:1.Fenékvonóhálós halászhajók: | 6500 brt, |2.Tonhalhalászó hajók fagyasztóval: | 23300 brt. |2. cikkA megállapodás 9. cikkében említett ellentételezés a megállapodás alkalmazásának első két évére vonatkozóan 12800000 FRF.3. cikk(1) A 2. cikkben előírt ellentételezés felhasználása Bissau-Guinea kormányának kizárólagos hatáskörébe tartozik.(2) Bissau-Guinea kormánya tájékoztatja az Európai Gazdasági Közösséget az ellentételezés felhasználását szolgáló programról.4. cikk(1) Az ellentételezést két egyenlő, éves részletben kell befizetni.(2) Az ellentételezést a Bissau-Guinea kormánya által választott pénzügyi intézménynél nyitott számlára kell befizetni.5. cikkAmennyiben az Európai Gazdasági Közösség elmulasztja megtenni az e jegyzőkönyvben előírt kifizetéseket, a halászatra vonatkozó megállapodást fel kell függeszteni.6. cikkEz a jegyzőkönyv azon a napon lép hatályba, amelyen a felek értesítik egymást az ehhez szükséges eljárások befejezéséről.--------------------------------------------------


type: legislation

jurisdiction: US

text:
 113 S477 IS: Tribal Gaming Eligibility Act
 U.S. Senate
 2013-03-06
 text/xml
 EN
 Pursuant to Title 17 Section 105 of the United States Code, this file is not subject to copyright protection and is in the public domain.
 II
 113th CONGRESS
 1st Session
 S. 477
 IN THE SENATE OF THE UNITED STATES
 March 6, 2013
 Mrs. Feinstein
 introduced the following bill; which was read twice and referred to the
 Committee on Indian
 Affairs
 A BILL
 To amend the Indian Gaming Regulatory Act to modify a
 provision relating to gaming on land acquired after October 17,
 1988.
 1.Short titleThis Act may be cited as the
 Tribal Gaming Eligibility
 Act.
 2.Gaming on land
 acquired after October 17, 1988Section 20 of the Indian Gaming Regulatory
 Act (25 U.S.C. 2719) is amended—
 (1)by striking the
 section designation and heading and all that follows through (a)
 Except and inserting the following:
 20.Gaming on land
 acquired after October 17, 1988
 (a)In
 generalExcept
 ;
 and
 (2)in subsection (b)—
 (A)in paragraph (1)(B), in the matter
 preceding clause (i), by striking lands are taken and inserting
 subject to paragraph (2), land is taken;
 (B)by redesignating
 paragraphs (2) and (3) as paragraphs (3) and (4), respectively;
 (C)by inserting
 after paragraph (1) the following:
 (2)Applicability
 to certain land
 (A)In
 generalExcept as provided in
 subparagraph (D), effective beginning on the date of enactment of the
 Tribal Gaming Eligibility Act,
 in addition to any other requirements under applicable Federal law, gaming
 conducted pursuant to an exception under paragraph (1)(B) shall not be
 conducted on land taken into trust after October 17, 1988, by the United States
 for the benefit of an Indian tribe unless the Secretary determines, on the date
 the land is taken into trust, that the Indian tribe—
 (i)has received a
 written determination by the Secretary that the land is eligible to be used for
 gaming under this section; and
 (ii)demonstrates—
 (I)in accordance
 with subparagraph (B), a substantial, direct, modern connection to the land
 taken into trust, as of October 17, 1988; and
 (II)in accordance
 with subparagraph (C), a substantial, direct, aboriginal connection to the land
 taken into trust.
 (B)Substantial,
 direct, modern connectionIn making a determination under
 subparagraph (A)(ii)(I) that an Indian tribe demonstrates a substantial,
 direct, modern connection to land taken into trust as of October 17, 1988, the
 Secretary shall certify that—
 (i)if the Indian
 tribe has a reservation—
 (I)the land is
 located within a 25-mile radius of the tribal headquarters or other tribal
 governmental facilities of the Indian tribe on the reservation;
 (II)the Indian tribe
 has demonstrated a temporal connection to, or routine presence on, the land
 during the period beginning on October 17, 1988, and ending on the date of the
 certification; and
 (III)the Indian
 tribe has not been recognized or restored to Federal recognition status during
 the 5-year period preceding the date of the certification; or
 (ii)if the Indian
 tribe does not have a reservation—
 (I)the land is
 located within a 25-mile radius of an area in which a significant number of
 members of the Indian tribe reside;
 (II)the Indian tribe
 has demonstrated a temporal connection to, or routine presence on, the land
 during the period beginning on October 17, 1988, and ending on the date of the
 certification; and
 (III)(aa)the land was included
 in the first-submitted request of the Indian tribe for newly acquired land
 since the date on which the Indian tribe was recognized or restored to Federal
 recognition; or
 (bb)(AA)the application to
 take the land into trust was received by the Secretary during the 5-year period
 beginning on the date on which the Indian tribe was recognized or restored to
 Federal recognition; and
 (BB)the Indian tribe is not conducting
 any gaming activity on any other land.
 (C)Substantial,
 direct, aboriginal connectionIn making a determination under
 subparagraph (A)(ii)(II) that an Indian tribe demonstrates a substantial,
 direct, aboriginal connection to land, the Secretary shall take into
 consideration some or all of the following factors:
 (i)The historical
 presence of the Indian tribe on the land, including any land to which the
 Indian tribe was relocated pursuant to the forcible removal of tribal members
 from land as a result of acts of violence, an Act of Congress, a Federal or
 State administrative action, or a judicial order.
 (ii)Whether the
 membership of the Indian tribe can demonstrate lineal descendent or cultural
 affiliation, in accordance with section 10.14 of title 43, Code of Federal
 Regulations (or a successor regulation).
 (iii)The area in
 which the unique language of the Indian tribe has been used.
 (iv)The proximity of
 the land to culturally significant sites of the Indian tribe.
 (v)The forcible
 removal of tribal members from land as a result of acts of violence, an Act of
 Congress, a Federal or State administrative action, or a judicial order.
 (vi)Other factors
 that demonstrate a temporal presence of the Indian tribe on the land prior to
 the first interactions of the Indian tribe with nonnative individuals, the
 Federal Government, or any other sovereign entity.
 (D)Exceptions
 (i)In
 generalSubparagraphs (A) through (C) shall not apply—
 (I)to any land on
 which gaming regulated by this Act will not take place;
 (II)to any land
 located within, or contiguous to, the boundaries of the reservation of an
 Indian tribe, as of October 17, 1988;
 (III)if—
 (aa)the relevant
 Indian tribe did not have a reservation on October 17, 1988; and
 (bb)the land is
 located—
 (AA)in the State of
 Oklahoma and within the boundaries of the former reservation of the Indian
 tribe, as defined by the Secretary, or contiguous to other land held in trust
 or restricted status by the United States for the Indian tribe in the State of
 Oklahoma; or
 (BB)in a State other
 than Oklahoma and within the last recognized reservation of the Indian tribe in
 any State in which the Indian tribe is presently located; or
 (IV)if the relevant
 Indian tribe has—
 (aa)taken land into
 trust during the period beginning on October 17, 1988, and ending on the date
 of enactment of the Tribal Gaming Eligibility
 Act; and
 (bb)has received a
 written determination by the Secretary that the land is eligible to be used for
 gaming under this section.
 (ii)Certain
 decisions
 (I)In
 generalSubject to subclause (II), subparagraphs (A) through (C)
 shall not apply to a final agency decision issued before the date of enactment
 of the Tribal Gaming Eligibility
 Act.
 (II)Pending
 applicationsSubparagraphs (A) through (C) shall apply to an
 application that is pending, but for which a final agency decision has not been
 made, as of the date of enactment of the Tribal Gaming Eligibility Act.
 (E)AdministrationAn
 action under this paragraph shall be considered a final administrative action
 for purposes of subchapter II of chapter 5, and chapter 7, of title 5, United
 States Code (commonly known as the Administrative Procedure
 Act).
 ;
 and
 (D)in paragraph (4)
 (as redesignated by subparagraph (B)), by striking paragraph
 (2)(B) and inserting paragraph (3)(B),.


type: wikipedia

text:
Gli egoisti è un romanzo di Bonaventura Tecchi, pubblicato in prima edizione da Bompiani nel 1959 e, un anno dopo, vincitore del Premio Bancarella.
 Con questo libro, l'autore saggia un tema per lui cruciale, come appunto l’egoismo, su una variegata coralità di alta rappresentanza sociale e intellettuale.
 Edizioni
 Bompiani, 1959, 1960, 1961, 1965, 1967
 Edizioni Piemme, 1999
 Premi e riconoscimenti
 Premio Bancarella 1960
 Note
 Romanzi del 1959


text:
En kogge er en skibstype, som udvikledes af Hanseforbundet i middelalderen. Koggerne spillede en betydelig rolle i den middelalderlige skibsfart, ikke mindst i Nordvesteuropa og Østersøen.
 Beskrivelse (definition)
 Koggerne havde kun en mast og førtes med et såkaldt råsejl. En kogge havde ret stævn og var bygget med en flad bund uden køl, hvilket gjorde det muligt for skibet at blive stående ved ebbe uden at kæntre samt at kunne anløbe grunde havne eller strande. Den flade bund var bygget i kravelteknik, hvor bordplanken ligger stumt mod hinanden uden overlapning. De høje sider og stævne var derimod bygget med klink, hvor bordplankerne overlapper hinanden. Et andet kendetegn ved en kogge er, at de tværgående bjælker, såkaldte "betabjælker" går ud gennem skrogets sider. De ældste kogger har haft sideror, men de senere fik de stævnror.
 Historie
 Koggen var i middelalderen det bedste nordeuropæiske fartøj til varefragt.
 Efter Lübecks etablering i midten af 1100-talet og fremkomsten af samvirket mellem stæderne i det nordlige Tyskland i form af et Hanseforbund, overtog dette en betydende rolle i handel og skibsfart på havet i hele det nordlige Europa. For Hansaen gjaldt det at gøre skibene så rummelige for last som muligt for at skaffe det bedst mulige udbytte ved varefragten. De oprindelige nordiske skibe af vikingetype var derimod hurtige og kunne gå ind ved lavvandede kyster, men de var med undtagelse af de såkaldte knarr, ikke byggede til at kunne tage større mængder gods om bord. Med koggerne indførtes en helt ny skibstype i hele det nordlige Europa. Blandt andet indebar byggeriet af kogger indførelsen af teknikken med kravelbygning i Skandinavien, tidligere anvendt i blandt andet Middelhavsområdet. Koggerne byggedes med kravel i bunden for at gå over til sædvanlig bordlægning i klink ved skibets sider og stævne. Skibene blev tillige bygget på en helt anden måde end vikingeskibene. Da saven blev taget i brug ved skibsbyggeri i stedet for at kløve bordplanken med en økse ud af stammen opnåedes en mere rationel udnyttelse af træet, og dette blev af voksende betydning i takt med, at knaphed på egnet træ med tiden voksede.
 Skibenes længde var omkring 20 meter, de var brede og høje og derfor med stor lasteevne. En normalstor kogge kunne fragte op imod 80 ton last. Tiden krævede store lasterum: i bevarede regnskaber for årene 1398-1400 indførtes eksempelvis fra Malmö til Lübeck henholdsvis 32.600, 27.800 og 29.100 store tønder sild. Lübeck var blot en af mange stæder, som Malmö i datiden drev samhandel med. Disse transporter med sild skulle tilmed ske i en begrænset periode i det tidlige efterår.
 Den første skriftlige omtale af en kogge stammer fra året 1206 og angår en tysk undsætningsaktion til Riga. Der er imidlertid fundet kogger stammende allerede fra 1100-tallet. Den ældste kogge er fundet i det nordvestlige Jylland. I Bremens havn gjordes i 1962 et unikt fund af en yderst velbevaret kogge. Denne var 23,5 meter lang og 7,5 meter bred. 40 par spanter udgjorde sammen med den øvrige fortømring et konstruktionsskelet, til hvilket bordplankerne var fæstede. Højden midtskibs var 5,3 meter og ved det over dette byggede agterkastel 7,5 meter. Skibet er ved dendrokronologi dateret til ca. 1380.
 Fund af andre kogger (gennemgående mindre velbevarede end Bremerkoggen) er gjort flere steder i det nordlige Europa: Zuiderzee og Almere i Holland, i Danmark ved Kolding, Kollerup, Skagen, ved Vejby strand og den såkaldte Lille Kregme-kogge (begge i Nordsjælland), i Norge på Sellöerne og i Sverige fra Helgeandsholmen, Mollösund, Bossholmen ved Oskarshamn og ved Skanör.
 Danske fund af koggevrag
 Litteratur
 Line Dokkedal: "Kolding-kogge" (Skalk 2001, nr. 5, s. 9-13)
 Karen Frifelt: "Bremerkoggen" (Skalk 1977, nr. 2, s. 16-17)
 Hans Jeppesen: "Ummelandsfarer på afveje" (Skalk 1979, nr. 4, s. 3-8)
 Jørgen Lønstrup og Ingrid Nielsen: "Mellem tvende have" (Skalk 1997, nr. 4, s. 20-30)
 Ole Crumlin-Pedersen, Jørgen Steen Jensen, Anne Kromann, Niels-Knud Liebgott: "Koggen med guldskatten" (Skalk 1976, nr. 6, s. 9-15)
 Eksterne henvisninger
 Ole Crumlin-Pedersen: "Cog-kogge-kaag, træk af en frisisk skibstypes historie" (Handels- og Søfartsmuseets årbog 1965; s. 81-144)
 Ole Crumlin-Pedersen: "En kogge i Roskilde" (Handels- og Søfartsmuseets årbog 1966; s. 39-57)
 Hans Jeppesen: "Kollerupkoggen, et vragfund i en ralgrav" (Handels- og Søfartsmuseets årbog 1979; s. 65-74)
 Skibstyper
 Hanse


jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 52003PC0730
 Πρόταση κανονισμού του Συμβουλίου περί τροποποιήσεως του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 964/2003 του Συμβουλίου, της 2ας Ιουνίου 2003, για την επιβολή οριστικών δασμών αντιντάμπινγκ στις εισαγωγές ορισμένων εξαρτημάτων σωληνώσεων, από σίδηρο ή χάλυβα, καταγωγής Λαϊκής Δημοκρατίας της Κίνας και Ταϊλάνδης, και εκείνων που αποστέλλονται από την Ταϊβάν, είτε έχουν δηλωθεί ως καταγωγής Ταϊβάν είτε όχι /* COM/2003/0730 τελικό */
 Πρόταση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟY TOY ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ περί τροποποιήσεως του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 964/2003 του Συμβουλίου, της 2ας Ιουνίου 2003, για την επιβολή οριστικών δασμών αντιντάμπινγκ στις εισαγωγές ορισμένων εξαρτημάτων σωληνώσεων, από σίδηρο ή χάλυβα, καταγωγής Λαϊκής Δημοκρατίας της Κίνας και Ταϊλάνδης, και εκείνων που αποστέλλονται από την Ταϊβάν, είτε έχουν δηλωθεί ως καταγωγής Ταϊβάν είτε όχι(υποβληθείσα από την Επιτροπή)ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗΣτις 6 Ιουνίου 2003, μετά από έρευνα επανεξέτασης ενόψει της λήξης της ισχύος των μέτρων, επιβλήθηκαν οριστικά μέτρα, με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 964/2003 του Συμβουλίου στις εισαγωγές ορισμένων εξαρτημάτων σωληνώσεων, από σίδηρο ή χάλυβα, καταγωγής Λαϊκής Δημοκρατίας της Κίνας και Ταϊλάνδης, και στις εισαγωγές των ίδιων προϊόντων που αποστέλλονται από την Ταϊβάν, είτε έχουν δηλωθεί ως καταγωγής Ταϊβάν είτε όχι.Ωστόσο, εν συνεχεία φάνηκε ότι ορισμένες διατάξεις είχαν παραλειφθεί από το διατακτικό του οικείου κανονισμού του Συμβουλίου. Οι διατάξεις αυτές είναι απαραίτητες ώστε, σε περίπτωση υπέρβασης των δασμολογικών ποσοστώσεων που θεσπίζονται στο πλαίσιο των μέτρων διασφάλισης (τα οποία εφαρμόζονται επίσης στο οικείο προϊόν), ο δασμός διασφάλισης και ο δασμός αντιντάμπινγκ να μην καθίστανται αμφότεροι απαιτητοί επί των ίδιων εισαγωγών.Επομένως, προτείνεται στο Συμβούλιο να εγκρίνει τη συνημμένη πρόταση κανονισμού για την εφαρμογή των σχετικών διατάξεων.Πρόταση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟY TOY ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ περί τροποποιήσεως του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 964/2003 του Συμβουλίου, της 2ας Ιουνίου 2003, για την επιβολή οριστικών δασμών αντιντάμπινγκ στις εισαγωγές ορισμένων εξαρτημάτων σωληνώσεων, από σίδηρο ή χάλυβα, καταγωγής Λαϊκής Δημοκρατίας της Κίνας και Ταϊλάνδης, και εκείνων που αποστέλλονται από την Ταϊβάν, είτε έχουν δηλωθεί ως καταγωγής Ταϊβάν είτε όχιΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ,Έχοντας υπόψη:τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, και ιδίως το άρθρο 133,τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 452/2003 του Συμβουλίου, της 6ης Μαρτίου 2003, για τα μέτρα που μπορούν να θεσπιστούν από την Κοινότητα σε σχέση με τις συνδυασμένες επιπτώσεις των μέτρων αντιντάμπινγκ ή κατά των επιδοτήσεων και των μέτρων διασφάλισης [1],[1] ΕΕ L 69 της 13.3.2003, σ. 8.την πρόταση που υπέβαλε η Επιτροπή, κατόπιν διαβουλεύσεων με τη συμβουλευτική επιτροπή που έχει συσταθεί με το άρθρο 15 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 384/96 του Συμβουλίου της 22ας Δεκεμβρίου 1995, για την άμυνα κατά των εισαγωγών που αποτελούν αντικείμενο ντάμπινγκ εκ μέρους χωρών μη μελών της Ευρωπαϊκής Κοινότητας [2] (εφεξής «βασικός κανονισμός»),[2] ΕΕ L 56 της 6.3.1996, σ. 1. Κανονισμός όπως τροποποιήθηκε τελευταία με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1972/2002 (ΕΕ L 305 της 7.11.2002, σ. 1).Εκτιμώντας τα εξής:(1) Με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 778/2003, το Συμβούλιο τροποποίησε, μεταξύ άλλων, τους κανονισμούς (ΕΚ) αριθ. 584/96 και 763/2000 όσον αφορά τα μέτρα αντιντάμπινγκ που ισχύουν για ορισμένα εξαρτήματα σωληνώσεων από σίδηρο ή χάλυβα, καταγωγής Λαϊκής Δημοκρατίας της Κίνας και Ταϊλάνδης, και των ίδιων προϊόντων που αποστέλλονται από την Ταϊβάν, είτε έχουν δηλωθεί ως καταγωγής Ταϊβάν είτε όχι. Ο σκοπός της τροποποίησης αυτής ήταν να προβλεφθούν διατάξεις στην περίπτωση που οι εισαγωγές αυτές υπόκεινται επίσης στην καταβολή δασμού διασφάλισης, και συγκεκριμένα του δασμού που επιβλήθηκε με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1694/2002 της Επιτροπής.(2) Υπό τις συνθήκες αυτές, όταν ο δασμός αντιντάμπινγκ είναι χαμηλότερος ή ίσος με το ποσό του δασμού διασφάλισης, κρίθηκε σκόπιμο να καταβάλλεται μόνον ο δασμός αντιντάμπινγκ. Αντίθετα, όταν ο δασμός αντιντάμπινγκ είναι υψηλότερος από το ποσό του δασμού διασφάλισης, κρίθηκε σκόπιμο να καταβάλλεται μόνον το μέρος του δασμού αντιντάμπινγκ που υπερβαίνει το ποσό του δασμού διασφάλισης.(3) Σύμφωνα με το άρθρο 11 παράγραφος 2 του βασικού κανονισμού, τα μέτρα που επιβλήθηκαν με τους κανονισμούς (ΕΚ) αριθ. 584/96 και 763/2000 παρατάθηκαν με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 964/2003. Ωστόσο, ο τελευταίος αυτός κανονισμός δεν περιέχει διατάξεις παρόμοιες με τις διατάξεις της αιτιολογικής σκέψης 2, οι οποίες εφαρμόζονται στην περίπτωση που οι εισαγωγές υπόκεινται επίσης στην καταβολή δασμού διασφάλισης.(4) Επομένως, είναι σκόπιμο να τροποποιηθεί ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 964/2003, κατά τον ίδιο τρόπο που τροποποιήθηκαν οι κανονισμοί (ΕΚ) αριθ. 584/96 και 763/2000 με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 778/2003, ώστε να προβλεφθεί η περίπτωση που οι εισαγωγές υπόκεινται επίσης στην καταβολή δασμού διασφάλισης,ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ:Άρθρο 1Παρεμβάλλεται η ακόλουθη παράγραφος στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 964/2003:- στο άρθρο 1, μετά την παράγραφο 2«2α. Με την επιφύλαξη της παραγράφου 2, όταν οι εισαγωγές του οικείου προϊόντος καταγωγής Ταϊλάνδης υπόκεινται σε καταβολή συμπληρωματικού δασμού διασφάλισης, σύμφωνα με το άρθρο 1 παράγραφος 3 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1694/2002*, ο συντελεστής του δασμού αντιντάμπινγκ που εφαρμόζεται στην τιμή «ελεύθερο στα σύνορα της Κοινότητας», πριν από την επιβολή του δασμού, καθορίζεται ως εξής:>ΘΕΣΗ ΠIΝΑΚΑ>* ΕΕ L 261 της 28.9.2002, σ 1.».- στο άρθρο 3, μετά την παράγραφο 1«2. Με την επιφύλαξη της παραγράφου 1, και με εξαίρεση εκείνων των εξαρτημάτων που παράγονται από τις κατονομαζόμενες εταιρείες Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Rigid Industries Co., Ltd και Niang Hong Pipe Fittings Co., Ltd, όταν οι εισαγωγές εξαρτημάτων που αποστέλλονται από την Ταϊβάν υπόκεινται σε καταβολή συμπληρωματικού δασμού διασφάλισης σύμφωνα με το άρθρο 1 παράγραφος 3 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1694/2002*, ο συντελεστής δασμού αντιντάμπινγκ που εφαρμόζεται στην τιμή «ελεύθερο στα σύνορα της Κοινότητας», πριν από την επιβολή δασμού, καθορίζεται ως εξής:>ΘΕΣΗ ΠIΝΑΚΑ>* ΕΕ L 261 της 28.9.2002, σ. 1».Άρθρο 2Ο παρών κανονισμός τίθεται σε ισχύ αναδρομικά, την ημερομηνία θέσης σε ισχύ του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 964/2003, και συγκεκριμένα στις 7 Ιουνίου 2003.Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε κράτος μέλος.Βρυξέλλες,Για το ΣυμβούλιοΟ Πρόεδρος


type: other

text:
I FSK 577/14 - Postanowienie Naczelnego Sądu Administracyjnego
 I FSK 577/14 - Postanowienie Naczelnego Sądu...
 Opublikowano: LEX nr 1679189
 I FSK 577/14
 Przewodniczący: Sędzia NSA Adam Bącal (spr.).
 Sędziowie NSA: Janusz Zubrzycki, Roman Wiatrowski.
 Naczelny Sąd Administracyjny po rozpoznaniu w dniu 14 kwietnia 2015 r. na rozprawie w Izbie Finansowej skargi kasacyjnej Ministra Finansów od wyroku Wojewódzkiego Sądu Administracyjnego w Warszawie z dnia 5 grudnia 2013 r. sygn. akt III SA/Wa 1456/13 w sprawie ze skargi Z. sp.j. z siedzibą w W. na interpretację indywidualną Ministra Finansów z dnia 11 marca 2013 r. nr (...) w przedmiocie podatku od towarów i usług postanawia:
 umorzyć postępowanie kasacyjne,
 zarządzić zwrot przez Wojewódzki Sąd Administracyjny w Warszawie na rzecz Ministra Finansów kwoty 100 (słownie: stu) złotych uiszczonej tytułem wpisu od skargi kasacyjnej.
 Pismem z dnia 26 marca 2015 r. pełnomocnik Ministra Finansów cofnął skargę kasacyjną wniesioną w rozpatrywanej sprawie.
 Z uwagi na to, że cofnięcie skargi kasacyjnej jest dla Naczelnego Sądu Administracyjnego wiążące, stosownie do art. 60 i art. 161 § 1 pkt 3 i w związku z art. 193 ustawy z dnia 30 sierpnia 2002 r. - Prawo o postępowaniu przed sądami administracyjnymi (Dz. U. z 2012 r. poz. 270 z późn. zm.) - dalej powoływanej jako "p.p.s.a.", - Sąd postanowił umorzyć postępowanie w niniejszej sprawie. O zwrocie uiszczonego wpisu od skargi kasacyjnej orzeczono na podstawie art. 232 § 1 pkt 1 p.p.s.a.


type: caselaw

text:
 29.6.2015
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 213/10
 Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (It-Tieni Awla) tad-29 ta’ April 2015 (talba għal deċiżjoni preliminari tal-Bundesverwaltungsgericht – il-Ġermanja) – Bundesrepublik Deutschland vs Nordzucker AG
 (Kawża C-148/14) (1)
 ((Rinviju għal deċiżjoni preliminari - Ambjent - Direttiva 2003/87/KE - Skema għall-iskambju ta’ kwoti ta’ emissjonijiet ta’ gassijiet serra fl-Unjoni - Determinazzjoni tal-portata tal-obbligu ta’ ċediment ta’ kwoti - Sanzjonijiet - Artikolu 16(1) u (3)))
 (2015/C 213/14)
 Lingwa tal-kawża: il-Ġermaniż
 Qorti tar-rinviju
 Bundesverwaltungsgericht
 Partijiet fil-kawża prinċipali
 Rikorrenti: Bundesrepublik Deutschland
 Konvenuta: Nordzucker AG
 Dispożittiv
 L-Artikolu 16(3) tad-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tat-13 ta’ Ottubru 2003, li tistabbilixxi skema għall-iskambju ta’ kwoti ta’ emissjonijiet ta’ gassijiet serra ġewwa l-Komunità u li temenda d-Direttiva tal-Kunsill 96/61/KE, kif emendata bid-Direttiva 2004/101/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tas-27 ta’ Ottubru 2004, għandu jiġi interpretat fis-sens li dan ma japplikax għal operatur li jċedi numru ta’ kwoti ta’ emissjonijiet ta’ gassijiet serra li jikkorrispondi għall-emissjonijiet tas-sena preċedenti kif irrappurtati u vverifikati skont l-Artikolu 15 ta’ din id-direttiva, meta, wara verifika addizzjonali mwettqa mill-awtorità nazzjonali kompetenti wara l-iskadenza tat-terminu ta’ ċediment, jirriżulta li dawn l-emissjonijiet ġew irrappurtati bin-nieqes, b’mod li n-numru ta’ kwoti ċeduti huwa insuffiċjenti.
 Huma l-Istati Membri li għandhom jiddeterminaw is-sanzjonijiet li jistgħu jiġu imposti f’tali sitwazzjoni, skont l-Artikolu 16(1) tad-Direttiva 2003/87, kif emendata bid-Direttiva 2004/101.
 (1) ĠU C 235, 21.07.2014.


text:
 11.5.2015
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 155/24
 Acórdão do Tribunal Geral de 25 de março de 2015 — Sea Handling/Comissão
 (Processo T-456/13) (1)
 ([«Acesso aos documentos - Regulamento (CE) no 1049/2001 - Documentos relativos a um processo de controlo de auxílios de Estado - Recusa de acesso - Exceção relativa à proteção dos objetivos de atividades de inspeção, inquérito e auditoria - Exceção relativa à proteção dos interesses comerciais de um terceiro - Obrigação de proceder a um exame concreto e individual - Interesse público superior - Acesso parcial»])
 (2015/C 155/27)
 Língua do processo: italiano
 Partes
 Recorrente: Sea Handling SpA (Somma Lombardo, Itália) (representantes: B. Nascimbene e M. Merola, advogados)
 Recorrida: Comissão Europeia (representantes: inicialmente, D. Grespan e C. Zadra, depois D. Grespan e F. Clotuche-Duvieusart, agentes)
 Objeto
 Pedido de anulação da decisão da Comissão de 12 de Junho de 2013 que recusou à Sea Handling o acesso a documentos relativos a um processo de controlo de auxílios de Estado.
 Dispositivo
 1)
 É negado provimento ao recurso.
 2)
 A Sea Handling SpA suportará as suas próprias despesas e as despesas efetuadas pela Comissão Europeia.
 (1) JO C 298 de 12.10.2013.


text:
 Avis juridique important
 |
 31995Y0811(03)
 Memorando do Comité Consultivo da Comunidade Europeia do Carvão e do Aço sobre os aspectos ligados à expiração do Tratado CECA, em 2002 (1)
 Jornal Oficial no C 206 de 11/08/1995 p. 0007 - 0012
 MEMORANDO DO COMITÉ CONSULTIVO DA COMUNIDADE EUROPEIA DO CARVÃO E DO AÇOsobre os aspectos ligados à expiração do Tratado CECA, em 2002(95/C 206/06)(Texto relevante para efeitos do EEE)(Adoptado por unanimidade, menos um voto contra, na 320a sessão, de 28 de Junho de 1995)O Comité Consultivo da Comunidade Europeia do Carvão e do Aço recorda as posições que assumiu anteriormente na perspectiva da expiração do Tratado CECA e, em especial: - o seu memorando sobre o futuro do Tratado CECA, adoptado em 20 de Novembro de 1992 (1), - o seu memorando sobre o futuro das actividades financeiras da CECA, adoptado em 24 de Março de 1994 (2). Estes dois memorandos, adoptados por unanimidade, tiveram em consideração os documentos então conhecidos do Parlamento Europeu, do Conselho e da Comissão, entre os quais, mais especificamente no que se refere ao memorando de 24 de Março de 1994, o documento de trabalho da Comissão, datado de 20 de Outubro de 1993, que actualizava a comunicação ao Conselho sobre o futuro do Tratado CECA - actividades financeiras (1). O Comité Consultivo tomou conhecimento dos documentos, relativos ao mesmo tema, publicados posteriormente pelas instituições europeias competentes e, nomeadamente: - das conclusões do Conselho sobre o futuro do Tratado CECA, de 22 de Abril de 1994 (2), - da resolução do Parlamento Europeu sobre o projecto de orçamento operacional CECA para 1995, de 26 de Outubro de 1994 (3), - do parecer da Comissão da investigação, do desenvolvimento tecnológico e da energia do Parlamento Europeu sobre o funcionamento do Tratado da União Europeia na perspectiva da Conferência Intergovernamental de 1996, de 23 de Fevereiro de 1995 (4), - do relatório da Comissão do controlo orçamental do Parlamento Europeu sobre a concessão de quitação à Comissão quanto à gestão da CECA no exercício de 1993, de 22 de Março de 1995 (5), - dos relatórios anuais do Tribunal de Contas relativos à gestão contabilística e à gestão financeira da CECA, o último dos quais diz respeito ao exercício de 1993 (6). Consciente, tal como o Parlamento Europeu, da manifesta necessidade de uma abordagem mais política e global dos vários aspectos ligados à expiração do Tratado CECA, o Comité Consultivo entende que é chegado o momento de actualizar e coordenar as suas posições neste domínio. Com efeito: - de 1992 a 1994, a indústria siderúrgica foi de novo abalada por uma profunda crise, que pôs a descoberto a permanente necessidade de adaptações estruturais, com pesadas consequências em termos industriais, sociais e regionais, - a publicação, pela Comissão, do Livro Verde «Para uma política energética da União Europeia» (7) suscitou um debate fundamental, relativo ao longo prazo, no qual deve inscrever-se o futuro da indústria carbonífera, - o recente alargamento da União Europeia para quinze países membros e a sua extensão, a médio prazo, a outros países, nomeadamente da Europa Central e Oriental, tem e terá incidências consideráveis nas indústrias do aço e do carvão. Criado pelo Tratado CECA, enquanto estrutura de diálogo, por um lado, dos meios profissionais (produtores, trabalhadores, utilizadores e comerciantes) com a Comissão e, por outro, daqueles meios entre si, para além das fronteiras nacionais, o Comité Consultivo julga-se particularmente habilitado e competente para emitir um parecer sobre as disposições do Tratado CECA e sobre a aplicação que foi feita das mesmas. Do mesmo modo, considera-se com capacidade para emitir um julgamento relativo à influência das disposições previstas pelo Tratado CECA nas profundas transformações estruturais destas indústrias desde há mais de 40 anos, bem como às evoluções conjunturais cíclicas que afectam mais especificamente a siderurgia. 1. OBSERVAÇÕES GERAISO Comité Consultivo reitera as suas anteriores posições de princípio, a saber: 1.1. que o Tratado CECA deve permanecer em vigor até 2002 na qualidade de instrumento jurídico autónomo e deve ser executado normalmente até essa data, tendo em conta as observações específicas que se encontram a seguir; 1.2. que algumas regras do Tratado CECA, de eficácia comprovada, devem ser transpostas para o Tratado CE, tal como prevê a comunicação da Comissão ao Conselho de 15 de Março de 1991 (8); 1.3. que a Comissão deve continuar a associar estreitamente o Comité Consultivo à definição da política carbonífera e siderúrgica da União, assim como às reflexões futuras sobre os vários aspectos ligados à expiração do Tratado CECA, em 2002. 2. OBSERVAÇÕES ESPECÍFICASO Comité Consultivo expõe a seguir as suas observações e os seus comentários sobre algumas disposições específicas do Tratado CECA: 2.1. O Comité Consultivo verifica que os instrumentos estatísticos da CECA, tal como foram desenvolvidos pelo Serviço de Estatística nos domínios industrial, económico, comercial e social, deram já provas do ponto de vista de todos os interessados. Em especial, a comunicação prévia dos programas de investimento e as informações sobre as capacidades de produção aumentam a transparência das decisões de investimento, sem levantarem problemas jurídicos a nível da concorrência. Pelo contrário, sendo simultaneamente um elemento importante da concorrência normal, esta transparência é útil aos produtores, comerciantes e utilizadores, bem como ao respeito da concorrência. A elaboração de estimativas (a curto e longo prazo) e a sua revisão regular incentivam a competitividade global e facilitam as adaptações socialmente toleráveis para o pessoal em caso de crise estrutural. O conjunto dos instrumentos estatísticos, assim como o dever de informar as empresas e a Comissão, devem ser mantidos não apenas até à expiração do Tratado, mas também depois dessa data. 2.2. O Comité Consultivo preconiza a competência exclusiva de uma única autoridade europeia - neste caso, a Comissão - no domínio da concorrência, tal como prevê o Tratado CECA. O alcance das competências e, em especial, o controlo a priori, após consulta às empresas em causa, garantem mais segurança jurídica a estas últimas e surgem como regras de eficácia já comprovada. A partilha das competências supranacionais, até agora reunidas numa única autoridade no domínio da concorrência - isto é, a Comissão -, constituiria, na actual situação de um mercado comum europeu, um passo atrás. Mesmo depois da expiração do Tratado, as competências da Comissão e as regras que já tenham dado provas devem ser mantidas. 2.3. O Comité Consultivo considera que os meios flexíveis de que a Comissão Europeia dispõe para reagir a situações de crise e, assim, atenuar, designadamente no que se refere ao mercado do aço, as consequências frequentemente ligadas a uma descida da procura, são um instrumento do Tratado CECA que se tem revelado extremamente útil. Até à expiração deste Tratado, não é necessária uma alteração deste instrumento. Desde a criação da CECA, a indústria siderúrgica europeia teve que atravessar um grande número de ciclos conjunturais de considerável importância e será igualmente exposta, no futuro, a fortes variações cíclicas. Na perspectiva de situações excepcionais deste tipo, é necessário continuar a dispor de um instrumento adequado, embora a sua aplicação deva estar sujeita à consulta prévia de todos os interessados. Podem surgir situações excepcionais deste tipo mesmo depois da expiração do Tratado CECA e há que manter condições para as enfrentar no âmbito de uma abordagem comunitária. 2.4. O Comité Consultivo volta a insistir para que os princípios que regem os auxílios financeiros concedidos pelos Estados-membros aos sectores CECA permaneçam em vigor. 2.4.1. Assim, no que respeita à indústria siderúrgica, a estrita proibição de conceder auxílios, em especial subvenções de investimento ou de funcionamento que provoquem distorções da concorrência, deve manter-se mesmo depois da expiração do Tratado CECA, tendo em conta que o actual código de auxílios só autoriza a concessão de auxílios estatais em casos excepcionais. Após repetidas violações desta proibição, a Comissão e o Conselho comprometeram-se a não voltar a autorizar excepções à proibição de subvenções. O Comité Consultivo não compreende que, nesta situação, o enquadramento que representa o Tratado CECA, anexo ao código de auxílios, possa tornar-se menos severo. A estrita proibição de conceder subvenções deve ser absolutamente mantida, para proteger as empresas contra toda e qualquer medida favorável com um efeito de distorção, devendo aplicar-se também aos ramos industriais que concorrem com o sector siderúrgico. 2.4.2. No que se refere à indústria do carvão, a situação apresenta-se diferente. Com efeito, uma parte da produção carbonífera da União Europeia não é actualmente competitiva em relação ao carvão importado, nem se registam significativas trocas comerciais intracomunitárias de carvão. Por estes motivos, os auxílios dos Estados-membros não perturbam o funcionamento do mercado comum. A actual regulamentação dos auxílios, inscrita na Decisão no 3632/93/CECA, deve ser considerada um instrumento adequado de política energética, para além do seu impacte social e regional. O Comité Consultivo entende que, depois da expiração do Tratado CECA, os auxílios dos Estados-membros deste tipo devem continuar a ser formalmente autorizados. 2.5. O Comité Consultivo deseja recordar que o sector do carvão e do aço e, em particular, as minas de carvão, constituem o único domínio energético para o qual foram previstos objectivos específicos num tratado europeu. O Comité remete, nomeadamente, para as disposições do Tratado que precisam estes objectivos e, em especial, para as que se destinam a evitar desordens profundas na vida económica, a garantir o aprovisionamento regular do mercado comum e a melhorar o potencial produtivo da Comunidade, sem exploração irreflectida dos recursos. São precisamente estes objectivos que provam, na opinião do Comité Consultivo, que nenhuma medida de política energética, incluindo carbonífera, deve ser apreciada independentemente do contexto económico geral. O Comité lembra, igualmente, que estas medidas possuem uma importante dimensão de política regional e social. O Comité Consultivo salienta que, mesmo depois da expiração do Tratado CECA, a Comunidade deverá ter em conta estes princípios, adaptando-os aos contextos em mudança, designadamente devido à contribuição dos recursos energéticos internos para o regular aprovisionamento da Comunidade em energia. Neste contexto, a aplicação do princípio da subsidiariedade deve desempenhar um papel de relevo, devendo todos os interesses importantes em presença ser tidos na devida conta a nível comunitário. Além disso, a organização, na União Europeia, de novas estruturas de decisão eficazes e transparentes passa, em primeiro lugar, por uma consulta comum a todos os interessados. Assim sendo, após a expiração do Tratado CECA, outros domínios energéticos, bem como os interesses das indústrias utilizadoras de energia, nomeadamente os do sector siderúrgico, devem continuar a ser tomados em consideração. Quanto ao lugar que será reservado ao carvão na política energética, o Comité Consultivo recorda que a Comissão lançou, através do seu Livro Verde, o debate com vista a uma nova orientação desta política. O Comité adoptou, em 28 de Junho de 1995, uma resolução relativa ao Livro Verde da Comissão e emitirá o seu parecer sobre o Livro Branco logo que o mesmo esteja concluído pela Comissão. 2.6. O Comité Consultivo não vê objecções a que a competência em matéria de política comercial externa em relação aos produtos CECA, em conformidade com as regras previstas no Tratado CE para este efeito, se transfira para a Comissão. O Comité chama a atenção para a oportunidade de exercer esta competência após consulta aprofundada aos interesses em causa e tendo em especial conta zonas da União Europeia mais sensíveis do que outras às trocas comerciais com os países terceiros. 2.7. O Comité Consultivo deseja lembrar que a dimensão social do Tratado CECA é indiscutível. Por força do mesmo, os organismos da Comunidade têm por tarefa melhorar as condições de vida e de trabalho dos trabalhadores. Os auxílios previstos no Tratado em caso de perdas de emprego revestem-se de particular importância. Se se verificarem tensões excepcionais que dificultem o reemprego do pessoal dispensado, a Comunidade pode conceder auxilíos não reembolsáveis como forma de contribuir para a resolução das crises estruturais, podendo estas intervenções apresentar-se, nomeadamente, como indemnizações até uma nova contratação ou até à reforma ou como iniciativas de readaptação dos trabalhadores, incluindo ajudas salariais durante a fase de readaptação. Finalmente, o Comité Consultivo deseja salientar, em especial, que as medidas comunitárias financiadas a partir dos fundos orçamentais da CECA e destinadas a promover a construção de habitações sociais são únicas na Comunidade. Até à expiração do Tratado, no ano 2002, as disposições nele contidas devem ser mantidas na íntegra. Para isso, deve proceder-se à afectação de dotações financeiras suficientes anualmente, tal como indicado a seguir no ponto 2.9.2, primeiro travessão. Os primeiros resultados de uma integração progressiva de medidas de readaptação no Tratado CE, designadamente em matéria de formação profissional, mostraram a impossibilidade de introduzir regras com o mesmo valor. O Comité manifesta o desejo de ver as dificuldades encontradas neste aspecto serem objecto de estudo, com vista a uma solução adaptada. Após a expiração do Tratado CECA, é necessário transpor o seu espírito de política social para o Tratado CE. A difícil situação em que se encontram os mercados de trabalho europeus, em especial nas regiões carboníferas e siderúrgicas, frequentemente mono-estruturadas, exige a aplicação de instrumentos de política social de eficácia comprovada. 2.8. O Comité Consultivo recorda os excelentes resultados obtidos graças ao auxílio à investigação no sector específico da CECA, organizada nas empresas a um nível sectorial e transfronteiriço. A rendibilidade do investimento realizado nesta base representou um múltiplo do investimento inicial, tendo sido acompanhada por uma melhoria substancial das condições de trabalho. A investigação social, em todas as suas vertentes (ergonomia, ambiente em siderurgia, higiene nas minas, segurança, medicina do trabalho), é única na União Europeia. Os programas de ergonomia, em especial, beneficiaram amplamente outros ramos. Tanto na investigação social como técnica, foi possível associar todos os grupos interessados na preparação, no desenvolvimento e na avaliação dos programas de investigação e demonstração, por intermédio de uma consulta adequada. Esta acção deve igualmente prosseguir, aliando, sempre que possível, os representantes dos trabalhadores. O Comité Consultivo salienta que, tendo em conta as especificidades técnicas das pequenas e médias empresas, até à expiração do Tratado CECA, em 2002: a) A investigação CECA nos programas-quadro tecnológicos e sociais da Comunidade deve beneficiar de um máximo de ajuda; b) Tal como adiante indicado no ponto 2.9.2, primeiro travessão, devem ser previstos anualmente meios adequados no orçamento de funcionamento da CECA para os diferentes domínios da investigação, a fim de apoiar as actividades de investigação CECA que não possam ser incluídas nos programas-quadro comunitários. Na opinião do Comité Consultivo, o auxílio à investigação sectorial comunitária, destinado a melhorar tanto a produção e utilização do carvão e do aço, como as condições e a segurança do trabalho, deve também continuar após a expiração do Tratado CECA. A manutenção deste auxílio poderia ser facilitada e garantida através de um mecanismo financeiro (por exemplo, uma fundação), que seria alimentado pelas reservas CECA não utilizadas, em conformidade com o ponto 2.9.5. A importância da redução da imposição pretendida pelo Comité Consultivo está directamente relacionada com as despesas a financiar e a progressiva liberação das reservas (ver ponto 2.9.4 mais adiante). 2.9. Quanto aos aspectos financeiros: 2.9.1. O Comité Consultivo reitera, no que se refere à imposição CECA, a posição que já várias vezes assumiu. Observa que este encargo específico e suplementar incide unicamente sobre as empresas carboníferas e siderúrgicas da União Europeia, não afectando em nada os produtos CECA importados nem os materiais concorrentes. O Comité Consultivo regista que, no documento de trabalho da Comissão datado de 20 de Outubro de 1993, que actualiza a comunicação ao Conselho sobre o futuro do Tratado CECA - actividades financeiras, citado mais acima, a Comissão considera como hipótese de trabalho a continuação da progressiva redução da imposição, iniciada em 1991, e o seu desaparecimento a partir de 1999. 2.9.2. O Comité Consultivo: - manifesta o desejo de ver o orçamento operacional CECA prever, até à expiração do Tratado, em 2002, meios adequados para o financiamento das medidas sociais pretendidas, em conformidade com o ponto 2.7, e para o apoio à investigação técnica e social, em conformidade com o ponto 2.8, - recorda que o financiamento dos empréstimos de reconversão deveria ser realizado, o mais rapidamente possível, no âmbito do Tratado CE, - espera que a Comissão o consulte previamente aquando da elaboração dos futuros orçamentos operacionais, tal como tem acontecido até agora. 2.9.3. A propósito das reservas, o Comité Consultivo lembra a sua posição imutável, segundo a qual aquelas devem ser prioritariamente utilizadas em benefício das empresas e dos seus trabalhadores, que, desde 1952, forneceram o essencial dos fundos que permitiram a sua constituição. Por conseguinte, as reservas constituídas no quadro das actividades da CECA, ou seja: - o fundo de garantia, - a reserva especial, - o antigo fundo de pensões, devem, na opinião do Comité, ser liberadas à medida que forem diminuindo, e desaparecendo, as actividades financeiras que justificaram a sua constituição e justificam ainda a sua manutenção provisória. O Comité Consultivo verifica que esta evolução está, aliás, prevista no documento da Comissão citado no ponto 2.9.1 mais atrás. 2.9.4. O Comité Consultivo aceita a hipótese de trabalho da Comissão, segundo a qual as reservas liberadas até à expiração do Tratado CECA, em 2002, contribuiriam para o financiamento do orçamento operacional, sendo o nível desta contribuição determinado anualmente em função dos outros recursos e limitado às necessidades prioritárias dos trabalhadores e das empresas no sector do carvão e do aço - questões sobre as quais o Comité deseja ser regularmente consultado numa fase inicial da preparação dos orçamentos. 2.9.5 O Comité propõe que os saldos das reservas liberadas até 2002 e não utilizadas para o financiamento do orçamento operacional, em conformidade com o ponto 2.9.4, bem como as reservas que serão posteriormente liberadas devido à redução progressiva, e ao desaparecimento, das actividades financeiras que as justificam, sejam afectados a um mecanismo financeiro (por exemplo, uma fundação), sob forma a determinar, devendo a Comissão ser devidamente associada à gestão desse mecanismo e à utilização dos respectivos fundos. O mecanismo financeiro deveria servir para apoiar as actividades que o Comité Consultivo considera prioritárias, mesmo depois da expiração do Tratado CECA, ou seja, a investigação técnica «carvão» e «aço» e a investigação social. 2.10. O Comité entende que as regras, os processos e as instituições que exigem e possibilitam o diálogo entre produtores, trabalhadores, utilizadores e comerciantes, por um lado, e a Comissão, por outro, nos domínios sectoriais, deram resultados muito satisfatórios. Em particular, a presença simultânea das três categorias de interesses representadas no Comité Consultivo CECA revelou-se muito útil. O Comité deseja, portanto, que as instituições e os processos previstos pelo Tratado CECA em matéria de consulta se mantenham sem alteração até à expiração do Tratado, em 2002. O Comité Consultivo insiste, por outro lado, no significado político destes diálogos e nos seus efeitos económicos e sociais em fases de adaptação estrutural. Por conseguinte, deve ser garantida, mesmo depois da expiração do Tratado CECA, a consulta comum, simultânea, transparente e estruturada de todos os interessados presentes nos sectores do carvão e do aço. (1) JO no C 14 de 20. 1. 1993, p. 5. (2) JO no C 116 de 27. 4. 1994, p. 4. (1) Doc. SEC(93) 1596 final. (2) Doc. Conselho 6442/94 (Imprensa 76). (3) JO no C 323 de 21. 11. 1994, p. 66. (4) Doc. PE 211.254/def. (5) Doc. PE 211.584/def. (6) JO no C 346 de 7. 12. 1994, p. 1. (7) Doc. COM(94) 659 final, de 11. 1. 1995. (8) Doc. SEC(91) 407 final.


text:
 4.3.2017
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 58/1
 A TANÁCS (EU) 2017/374 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2017. március 3.)
 az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról
 AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, 2014. március 5-i 208/2014/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (1) és (4) bekezdésére,
 tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
 mivel:
 (1)
 A Tanács 2014. március 5-én elfogadta a 208/2014/EU rendeletet.
 (2)
 A Tanács által elvégzett felülvizsgálat alapján egy személy esetében törölni kell a 208/2014/EU rendelet I. mellékletének jegyzékében szereplő bejegyzést.
 (3)
 A 208/2014/EU rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A 208/2014/EU rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2017. március 3-án.
 a Tanács részéről
 az elnök
 M. FARRUGIA
 (1) HL L 66., 2014.3.6., 1. o.
 MELLÉKLET
 A 208/2014/EU rendelet I. mellékletének jegyzékéből az alábbi személyre vonatkozó bejegyzést törölni kell:
 16.
 Yuriy Volodymyrovych Ivanyushchenko