text:
 17.7.2014
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 L 211/16
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT
 nr 10/2014
 av den 14 februari 2014
 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artikel 98, och
 av följande skäl:
 (1)
 Kommissionens direktiv 2013/46/EU av den 28 augusti 2013 om ändring av direktiv 2006/141/EG vad gäller proteinkrav för modersmjölksersättning och tillskottsnäring (1) bör införlivas med EES-avtalet.
 (2)
 Detta beslut avser lagstiftning om livsmedel. Enligt inledningen till kapitel XII i bilaga II till EES-avtalet ska lagstiftning om livsmedel inte gälla för Liechtenstein så länge det landet omfattas av tillämpningen av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter. Detta beslut bör därför inte gälla Liechtenstein.
 (3)
 Bilaga II till EES-avtalet bör därför ändras i enlighet med detta.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Följande strecksats ska läggas till i kapitel XII punkt 54zzzv (kommissionens direktiv 2006/141/EG) i bilaga II till EES-avtalet:
 ”—
 32013 L 0046: Kommissionens direktiv 2013/46/EU av den 28 augusti 2013 (EUT L 230, 29.8.2013, s. 16)”.
 Artikel 2
 Texten till direktiv 2013/46/EU på isländska och norska, som ska offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, ska vara giltig.
 Artikel 3
 Detta beslut träder i kraft den 15 februari 2014 under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i EES-avtalet har gjorts (2).
 Artikel 4
 Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.
 Utfärdat i Bryssel den 14 februari 2014.
 På gemensamma EES-kommitténs vägnar
 Gianluca GRIPPA
 Ordförande
 (1) EUT L 230, 29.8.2013, s. 16.
 (2) Inga konstitutionella krav angivna.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 20.11.2010
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 317/13
 Vorabentscheidungsersuchen des Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága (Republik Ungarn), eingereicht am 28. Juli 2010 — VALE Építési Kft.
 (Rechtssache C-378/10)
 ()
 2010/C 317/25
 Verfahrenssprache: Ungarisch
 Vorlegendes Gericht
 Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága
 Parteien des Ausgangsverfahrens
 Kläger: VALE Építési Kft.
 Vorlagefragen
 1.
 Ist der Aufnahmemitgliedstaat in einem Fall, in dem eine in einem anderen Mitgliedstaat (Herkunftsmitgliedstaat) gegründete Gesellschaft ihren Sitz in den Aufnahmemitgliedstaat verlegt und zu diesem Zweck gleichzeitig ihre Löschung im Handelsregister des Herkunftsmitgliedstaats erwirkt, die Gesellschafter einen neuen Gesellschaftsvertrag nach dem Recht des Aufnahmemitgliedstaats schließen und die Gesellschaft ihre Eintragung in das Handelsregister des Aufnahmemitgliedstaats nach dem Recht dieses Staates beantragt, an die Art. 43 EG und 48 EG gebunden?
 2.
 Falls Frage 1 zu bejahen ist, sind in diesem Fall die Art. 43 EG und 48 EG dahin auszulegen, dass sie einer Regelung oder Praxis eines (Aufnahme-)Mitgliedstaats entgegenstehen, die verhindert, dass eine rechtmäßig in irgendeinem anderen (Herkunfts-)Mitgliedstaat gegründete Gesellschaft ihren Sitz in den Aufnahmemitgliedstaat verlegt und ihre Tätigkeit dort nach dem Recht dieses Staates fortsetzt?
 3.
 Spielt es für die Beantwortung der zweiten Frage eine Rolle, aus welchem Grund der Aufnahmemitgliedstaat die Eintragung der Gesellschaft in das Handelsregister verweigert, konkret
 —
 dass die Gesellschaft in dem im Aufnahmemitgliedstaat geschlossenen Gesellschaftsvertrag als Rechtsvorgängerin die im Herkunftsmitgliedstaat gegründete Gesellschaft anführt, die im Handelsregister gelöscht wurde, und die Eintragung dieser Gesellschaft als ihre Rechtsvorgängerin in das Handelsregister des Aufnahmemitgliedstaats beantragt?
 —
 Muss im Fall einer grenzüberschreitenden innergemeinschaftlichen Umwandlung der Aufnahmemitgliedstaat bei der Entscheidung über den Antrag auf Eintragung der Gesellschaft in das Handelsregister die Eintragung der Sitzverlegung durch den Herkunftsmitgliedstaat in sein Handelsregister berücksichtigen? Wenn ja, in welchem Umfang?
 4.
 Darf der Aufnahmemitgliedstaat bei der Entscheidung über den Antrag einer eine grenzüberschreitende innergemeinschaftliche Umwandlung durchführenden Gesellschaft auf Eintragung in das Handelsregister dieses Staates seine gesellschaftsrechtsrechtlichen Vorschriften über innerstaatliche Umwandlungen von Gesellschaften anwenden und von dieser Gesellschaft die Erfüllung sämtlicher Erfordernisse verlangen, die nach seinem Gesellschaftsrecht für innerstaatliche Umwandlungen vorgesehen sind (z. B. Erstellung einer Bilanz und eines Vermögensverzeichnisses), oder muss er vielmehr auf der Grundlage der Art. 43 EG und 48 EG zwischen grenzüberschreitenden innergemeinschaftlichen Umwandlungen einerseits und innerstaatlichen Umwandlungen andererseits differenzieren? Wenn ja, in welchem Umfang?


text:
 18.7.2009
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 167/6
 Talan väckt den 14 maj 2009 — Europeiska gemenskapernas kommission mot Republiken Polen
 (Mål C-174/09)
 2009/C 167/10
 Rättegångsspråk: polska
 Parter
 Sökande: Europeiska gemenskapernas kommission (ombud: M. Kaduczak och S. Schønberg)
 Svarande: Republiken Polen
 Sökandens yrkanden
 Sökanden yrkar att domstolen ska
 —
 fastställa att Republiken Polen har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG av den 6 juli 2005 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter (1) genom att inte inom den föreskrivna fristen anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa direktivet, eller i vart fall genom att inte omedelbart underrätta kommissionen om sådana åtgärder, och
 —
 förplikta Republiken Polen att ersätta rättegångskostnaderna.
 Grunder och huvudargument
 Fristen för att införliva direktiv 2005/32/EG löpte ut den 11 augusti 2007. Vid tidpunkten för väckandet av förevarande talan hade svaranden ännu inte antagit de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa direktivet, och i vart fall inte underrättat kommissionen om sådana åtgärder.
 (1) EUT L 191, s. 29.


text:
 19.1.2015
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 16/37
 Auto del Tribunal General de 6 de noviembre de 2014 — ANKO/Comisión
 (Asunto T-64/13) (1)
 («Cláusula compromisoria - Sexto Programa Marco para acciones de investigación, desarrollo tecnológico y de demostración (2002-2006) - Contrato relativo al proyecto Doc@Hand - Reembolso de las cantidades adelantadas - Escrito que anuncia la emisión de una nota de adeudo - Inexistencia de interés en ejercitar la acción - Inadmisibilidad»)
 (2015/C 016/59)
 Lengua de procedimiento: griego
 Partes
 Demandante: ANKO AE Antiprosopeion, Emporiou kai Viomichanias (Atenas, Grecia) (representante: V. Christianos, abogado)
 Demandada: Comisión Europea (representantes: R. Lyal y A. Cordewener, agentes, asistidos por S. Drakakakis, abogado)
 Objeto
 Recurso interpuesto con arreglo al artículo 272 TFUE, mediante el cual se solicita al Tribunal General que declare, en primer lugar, que la demandante no está obligada a reembolsar la cantidad que la Comisión le abonó en concepto del proyecto Doc@Hand, celebrado en el marco del Sexto Programa Marco para acciones de investigación, desarrollo tecnológico y de demostración (2002-2006), y, en segundo lugar, que la demandante no está obligada a pagar una indemnización a tanto alzado por el mismo proyecto.
 Fallo
 1)
 Declarar el recurso inadmisible.
 2)
 Condenar en costas a ANKO AE Antiprosopeion, Emporiou kai Viomichanias.
 (1) DO C 86, de 23.3.2013.


type: contracts

text:
 16.11.2018
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 290/162
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 92 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af ikke-originale udskiftningsudstødningslyddæmpningssystemer (NORESS) til køretøjer i klasse L1, L2, L3, L4 og L5 for så vidt angår støjemission [2018/1707]
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 2 til ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: 10. oktober 2017
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Mærkning
 5.
 Godkendelse
 6.
 Specifikationer
 7.
 Ændring og udvidelse af godkendelsen af NORESS og udvidelse af godkendelsen
 8.
 Produktionens overensstemmelse
 9.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 10.
 Endeligt ophør af produktionen
 11.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder
 Bilag
 1.
 Meddelelse
 2.
 Eksempel på godkendelsesmærker
 3.
 Krav til absorberende fibermaterialer, der anvendes i NORESS
 4.
 Erklæring om overensstemmelse med de supplerende bestemmelser om støjemission
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ finder anvendelse på ikke-originale udskiftningsudstødningslyddæmpningssystemer til køretøjer i klasse L1, L2, L3, L4 og L5 (1).
 2. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1. »ikke-originalt udskiftningsudstødningslyddæmpningssystem eller komponenter i dette system«: et system af en anden type end den, der er monteret på køretøjet ved godkendelse eller udvidelse af godkendelse. Dette system kan kun anvendes som udskiftningsudstødnings- eller udskiftningslyddæmpningssystem.
 Akronymet NORESS betegner et ikke-originalt udskiftningsudstødningslyddæmpningssystem.
 2.2. »ikke-original udskiftningsudstødningslyddæmpningssystemkomponent«: en af de komponenter, der tilsammen udgør udstødningslyddæmpningssystemet (2).
 2.3. »ikke-originale udskiftningsudstødningslyddæmpningssystemer af forskellige typer«: lyddæmpningssystemer, som afviger væsentligt indbyrdes i følgende henseender:
 a)
 deres komponenter har forskellige handelsnavne eller varemærker
 b)
 egenskaberne af de materialer, som udgør en komponent, er forskellige, eller komponenterne har forskellig form eller størrelse; en ændring med hensyn til coating (forzinkning, aluminiumcoating osv.) anses ikke for en ændring af typen
 c)
 driftsprincipperne for mindst én komponent er forskellige
 d)
 deres komponenter er kombineret på forskellig vis
 2.4. »ikke-originalt udskiftningsudstødningslyddæmpningssystem (NORESS) eller komponent heraf«: enhver del af udstødningslyddæmpningssystemet som defineret i punkt 2.1, beregnet til brug på et andet køretøj end en del af den type, der var monteret på køretøjet, da det blev indgivet til typegodkendelse i henhold til regulativ nr. 9, regulativ nr. 41 eller regulativ nr. 63
 2.5. »godkendelse af et NORESS eller komponenter dertil«: godkendelse af hele eller dele af et lyddæmpningssystem, som kan tilpasses til en eller flere specificerede typer af køretøjer, der er omfattet af dette regulativ, for så vidt angår begrænsning af deres støjniveau
 2.6. »køretøjstype«: køretøjer, der falder ind under dette regulativs anvendelsesområde, som ikke adskiller sig fra hinanden på væsentlige punkter som:
 a)
 motortypen (to- eller firetaktsmotor med frem- og tilbagegående eller roterende stempler, antal cylindre og slagvolumen, antal og type af karburatorer eller indsprøjtningssystemer, ventilarrangement, maksimal nettoeffekt og tilsvarende motorhastighed). For drejestempelmotorer bør slagvolumen angives som det dobbelte af kammerets volumen
 b)
 fremdriftssystem, især antallet af gear og deres udvekslingsforhold samt det endelige udvekslingsforhold
 c)
 antal, type og arrangement for udstødningslyddæmpningssystemer.
 2.7. »nominel motorhastighed«: den motorhastighed, hvorved motoren udvikler sin nominelle maksimale nettoeffekt som angivet af fabrikanten (3).
 Symbolet nrated betegner den numeriske værdi af motorens nominelle motorhastighed, udtrykt i omdrejninger pr. minut.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1. Ansøgning om typegodkendelse af et NORESS eller komponenter heraf indgives af fabrikanten eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.2. Ansøgningen skal ledsages af nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende:
 a)
 en beskrivelse af den eller de køretøjstyper, hvorpå NORESS'et eller komponenterne påtænkes monteret, som omfatter de i punkt 2.6 ovenfor beskrevne punkter. Betegnelser for motortype og køretøjstype og, såfremt det er relevant, køretøjets typegodkendelsesnummer skal være anført i form af numre og/eller symboler
 b)
 en beskrivelse af hele NORESS med angivelse af hver enkelt komponents relative placering og anvisninger vedrørende samling
 c)
 detaljerede tegninger af hver enkelt NORESS med henblik på at gøre det nemt at finde den og identificere den, samt en nærmere angivelse af det anvendte materiale. Stedet for den obligatoriske anførelse af godkendelsesnummeret skal ligeledes fremgå af disse tegninger.
 3.3. På anmodning fra den tekniske tjeneste, som udfører godkendelsesprøvningerne, skal fabrikanten af NORESS'et indlevere:
 a)
 to prøver af det NORESS eller dets komponenter, som er indgivet til godkendelse
 b)
 en prøve af det oprindelige udstødningslyddæmpningssystem, som køretøjet var udstyret med, da det blev indgivet til typegodkendelse
 c)
 et prøvekøretøj, der er repræsentativt for den type, hvorpå NORESS'et skal monteres; dette køretøj skal ved måling for støjemission i henhold til de metoder, der er beskrevet i bilag 3 (inkl. alle relevante ændringer) til regulativ nr. 9, regulativ nr. 41 eller regulativ nr. 63, opfylde følgende betingelser:
 i)
 Hvis køretøjet er af en type, for hvilken der er udstedt godkendelse i henhold til forskrifterne i hvert af regulativerne nr. 9, 41 eller 63:
 a)
 støjniveauet ved køretøj i bevægelse må ikke overstige den grænse, der er fastsat i det relevante regulativ, med mere end 1 dB(A)
 b)
 støjniveauet under den stationære prøvning må ikke overstige det niveau, der er bestemt under godkendelsen og angivet på fabrikationsskiltet, med mere end 3 dB(A).
 ii)
 Hvis køretøjet ikke er af den type, for hvilken der er udstedt godkendelse i henhold til forskrifterne i det relevante regulativ, må støjniveauet ikke overstige den grænse, der gjaldt på det tidspunkt, hvor det første gang blev taget i brug, med mere end 1 dB(A).
 4. MÆRKNING
 4.1. Hver komponent i NORESS'et, undtagen rør- og fittingstilbehør, skal være forsynet med:
 a)
 handelsnavnet eller -mærket for den fabrikant, som har fremstillet NORESS'et eller dets komponenter
 b)
 den af fabrikanten anvendte handelsbetegnelse.
 4.2. Denne mærkning skal være let læselig, uudslettelig og synlig på det sted, hvor NORESS'et er monteret.
 4.3. NORESS'et skal mærkes af fabrikanten med angivelse af de(n) type(r) køretøj(er), for hvilke det er blevet meddelt godkendelse.
 4.4. En komponent kan være mærket med adskillige godkendelsesnumre, hvis den er godkendt som komponent i adskillige udskiftningsudstødningsningssystemer.
 4.5. Reserveudstødningssystemer skal leveres i en emballage eller være forsynet med en etiket, som begge giver følgende oplysninger:
 a)
 fabrikantens fabriks- eller handelsmærke for udskiftningslyddæmpningssystemet og dets komponenter
 b)
 adressen på fabrikanten eller dennes repræsentant
 c)
 en liste over køretøjsmodeller, som udskiftningslyddæmpningssystemet er beregnet til.
 4.6. Fabrikanten skal levere:
 a)
 instruktioner, som i detaljer forklarer den korrekte metode for fastgørelse på køretøjet
 b)
 instruktioner om håndtering af lyddæmpningssystemet
 c)
 en liste over komponenter med numrene på de hertil hørende dele, undtagen fastholdelsesanordningerne.
 4.7. Godkendelsesmærket.
 5. GODKENDELSE
 5.1. Hvis det NORESS eller den komponent, hvortil der søges om godkendelse i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i afsnit 6 nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende køretøjstype.
 5.2. Hver godkendt NORESS tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (for tiden 01 for ændringsserie 01 til regulativet) skal angive den ændringsserie, som omfatter de seneste væsentlige tekniske ændringer til regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme nummer til en anden type NORESS, eller komponent, som er konstrueret til samme køretøjstype(r).
 5.3. En meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller afvisning af godkendelse af et NORESS eller en komponent heraf i henhold til dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 5.4. På hver NORESS eller komponent heraf, som er i overensstemmelse med en type, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal der være påmonteret et internationalt godkendelsesmærke bestående af:
 a)
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (4)
 b)
 nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i litra a) ovenfor
 c)
 godkendelsesnummeret skal være angivet i godkendelsesformularen sammen med den metode, der er anvendt til godkendelsesprøvningerne.
 5.5. Godkendelsesmærket skal være let læseligt, når NORESS'et er monteret på køretøjet, og må ikke kunne slettes.
 5.6. En komponent må forsynes med mere end ét godkendelsesnummer, hvis den er blevet godkendt som komponent af mere end ét NORESS; i dette tilfælde er det ikke nødvendigt at gentage cirklen. Bilag 2 til dette regulativ indeholder et eksempel på godkendelsesmærkets udformning.
 6. SPECIFIKATIONER
 6.1. Generelle specifikationer
 Lyddæmperen skal være konstrueret, udformet og kunne monteres således, at:
 a)
 køretøjet ved normal brug, uanset de vibrationer, det kan blive udsat for, opfylder kravene i denne forordning
 b)
 den er rimeligt modstandsdygtig over for den korrosion, som den udsættes for, køretøjets anvendelse taget i betragtning
 c)
 frihøjden, som bestemt af den originale lyddæmper, og køretøjets eventuelle hældning ikke bliver reduceret
 d)
 der ikke er urimeligt høje temperaturer ved dens overflade
 e)
 dens kanter hverken er skarpe eller forrevne, og der er tilstrækkelig frigang til støddæmpere og fjederelementer
 f)
 der er tilstrækkelig frigang for ophængets fjederelementer
 g)
 der er tilstrækkelig sikkerhedsafstand til rør.
 h)
 at den er sikret mod manipulation på en måde, der er forenelig med klart definerede vedligeholdelses- og monteringsforskrifter.
 6.2. Specifikationer vedrørende støjniveau
 Den lyddæmpende virkning af NORESS'et eller komponenter dertil kontrolleres ved de metoder, der er beskrevet i regulativ nr. 9, 41 eller 63. Ved anvendelsen af dette punkt skal der henvises til den ændringsserie til regulativ 92, der var i kraft på tidspunktet for typegodkendelse af det nye køretøj. Når NORESS'et eller dets komponenter er monteret på det køretøj, som er beskrevet i punkt 3.3.c), skal de støjniveauer, der opnås i henhold til de to metoder (køretøj i bevægelse og stationært køretøj) opfylde følgende betingelser:
 De må ikke overstige de værdier, der måles i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.3.c) for det samme køretøj udstyret med det originale lyddæmpningssystem under prøvningen med køretøjet i bevægelse og under den stationære prøve.
 6.3. Yderligere krav
 6.3.1. Bestemmelser om sikring mod manipulation
 NORESS'et eller dets komponenter skal være konstrueret på en sådan måde, at det ikke er let at fjerne lydbafler, udgangskonusser og andre dele, hvis primære funktion er at udgøre en del af lyddæmpnings- eller ekspansionskamrene. Hvor anvendelse af en sådan del er uundgåelig, skal dens fastgørelsesmåde være sådan, at den ikke let kan fjernes (f.eks. med konventionelle gevindskårne fastgøringer), og den skal også være fastgjort således, at fjernelse medfører permanent/uoprettelig skade på enheden.
 6.3.2. Multimode-NORESS
 NORESS med flere, manuelt eller elektronisk indstillelige, førervalgbare driftstilstande skal opfylde alle forskrifterne i alle driftstilstande. De støjniveauer, der registreres, skal være fra driftstilstanden med de højeste støjniveauer.
 6.3.3. Forbud mod manipulationsanordninger
 NORESS-fabrikanten må ikke udelukkende med henblik på at opfylde kravene til støjemission i dette regulativ forsætligt ændre, tilpasse eller indføre anordninger eller metoder, som ikke er operationelle under typisk drift på vej.
 6.3.4. Supplerende bestemmelser om støjemission (ASEP)
 Kravene i punkt 6.3 i ændringsserie 04 til regulativ nr. 41 skal ligeledes være opfyldt for NORESS'et, hvis det er beregnet til anvendelse på køretøjer, der er typegodkendt i henhold til ændringsserie 04 til regulativ 41 og er underlagt kravene i punkt 6.3 i ændringsserie 04 til regulativ nr. 41.
 Hvis der skal udføres prøvninger, anvendes køretøjet som beskrevet i punkt 3.3.c).
 Den typegodkendende myndighed kan stille krav om relevante prøvninger for at kontrollere, at NORESS'et overholder disse krav.
 Fabrikanten afgiver en udtalelse i overensstemmelse med bilag 4 i dette regulativ, om at NORESS'et eller de komponenter, der skal godkendes, er i overensstemmelse med de supplerende bestemmelser om støjemissioner i punkt 6.3 i ændringsserie 04 til regulativ nr. 41.
 6.4. Måling af køretøjets ydelse
 6.4.1. NORESS'et eller dets komponenter skal være således indrettet, at køretøjets ydelser svarer til den ydelse, som opnås med det originale udstødningslyddæmpningssystem eller komponenter hertil.
 6.4.2. NORESS'et eller, efter fabrikantens valg, dets komponenter sammenlignes med et originalt lyddæmpningssystem eller dets komponenter, også er i ubrugt tilstand, monteret successivt på det køretøj, der er omhandlet i punkt 3.3.c).
 6.4.3. Kontrollen foretages ved måling af output i overensstemmelse med punkt 6.4.4.1 eller 6.4.4.2. Den maksimale effekt og motorhastigheden ved maksimal effekt målt med NORESS'et må ikke overstige nettoeffekten og motorhastigheden målt ved de betingelser, der er fastsat nedenfor med det originale udstødningssystem med mere end ± 5 procent.
 6.4.4. Prøvningsmetode
 6.4.4.1. Metode til prøvning på motor
 Målingerne gennemføres på det køretøj, som er beskrevet i punkt 3.3.c) med motoren anbragt på dynamometer.
 6.4.4.2. Metode til prøvning af køretøj
 Målingerne gennemføres på det i punkt 3.3.c) omhandlede køretøj. De værdier, der opnås med det originale lyddæmpningssystem, skal sammenlignes med de resultater, der er opnået med NORESS'et. Prøvningen skal udføres på et rulledynamometer.
 6.5. Supplerende bestemmelser om NORESS'et eller komponenter hertil, som er fyldt med fibermaterialer
 Brug af absorberende fibermaterialer er kun tilladt i konstruktionen af NORESS'et, hvis kravene i bilag 3 er opfyldt.
 6.6. Evaluering af emissionen af forurenende stoffer fra køretøjer, som er udstyret med udskiftningslyddæmper
 Det køretøj, der er omhandlet i punkt 3.3.c), med ikke-originalt udskiftningsudstødninglyddæmpningssystem (NORESS) af den type, der ansøges om godkendelse af, skal opfylde forskrifterne om forurening i henhold til køretøjets typeattest. Dokumentation skal fremgå af prøvningsrapporten.
 7. ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF NORESS OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN
 7.1. Enhver ændring af NORESS-typen eller dens komponenter skal anmeldes til den typegodkendelsesmyndighed, som har godkendt NORESS-typen. Den pågældende myndighed kan da enten:
 a)
 skønne, at de foretagne ændringer næppe vil få mærkbar negativ virkning, eller
 b)
 kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.
 7.2. Fabrikanten af NORESS'et eller en komponent heraf eller dennes bemyndigede repræsentant kan anmode den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelse af NORESS'et for en eller flere køretøjstyper, om en udvidelse af godkendelsen til at omfatte andre køretøjstyper. Den procedure, der anvendes, er beskrevet i punkt 3 ovenfor.
 7.3. De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringerne, efter proceduren i punkt 5.3 ovenfor.
 7.4. Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) med følgende krav:
 a)
 Et NORESS, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 6 ovenfor.
 b)
 Indehaveren af godkendelsen skal for hver type NORESS sikre, at mindst de prøvninger, som foreskrives i punkt 6 i dette regulativ, gennemføres.
 c)
 Den myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år.
 d)
 Produktionen anses for at stemme overens med kravene i dette regulativ, hvis bestemmelserne i regulativ nr. 9, 41 og 63, svarende til køretøjstypen, er opfyldt, og hvis støjniveauet, målt efter den metode, der er beskrevet i de pågældende regulativer, under kørsel ikke med mere end 3 dB(A) overskrider støjniveauet målt ved typegodkendelse og ikke med mere end 1 dB(A) overskrider de grænser, der er angivet i regulativ nr. 9, 41 og 63, alt efter hvad der er relevant.
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 9.1. Godkendelser, som er meddelt for en type NORESS i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis NORESS'et eller dets komponenter ikke har bestået den i punkt 8.b) foreskrevne prøvning.
 9.2. Hvis en kontraherende part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som parten tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten af 1958, som anvender dette regulativ, herom gennem en kopi af oplysningsskemaet svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 10. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt ophører med at fremstille en type udskiftningslyddæmpningssystem eller komponenter heraf i henhold til dette regulativ, underretter denne straks den myndighed, der meddelte godkendelsen, som igen underretter de øvrige kontraherende parter i overenskomsten af 1958, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 11. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter i overenskomsten af 1958, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er meddelt i andre stater, skal fremsendes.
 (1) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/rev.4, para. 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 (2) Disse komponenter er især udstødningsmanifolden, selve lyddæmperen, ekspansionskammeret og resonatoren.
 (3) Hvis den nominelle maksimale nettoeffekt opnås ved flere forskellige motorhastigheder, betegner den nominelle nettoeffekt i dette regulativ den højeste motorhastighed, hvorved den nominelle maksimale nettoeffekt opnås.
 (4) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i overenskomsten af 1958 er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 4 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 BILAG 1
 DEL A
 FOR NORESS FOR KØRETØJSTYPER, DER ER GODKENDT I HENHOLD TIL ÆNDRINGSSERIE 04 TIL REGULATIV Nr. 41
 Tekst af billedet
 Meddelelse
 (største format: A4 (210 × 297 mm)
 (1)
 Udstedt af: Myndighedens navn:
 Vedrørende (2): Meddelelse af godkendelse
 Udvidelse af godkendelse
 Nægtelse af godkendelse
 Inddragelse af godkendelse
 Endeligt ophør af produktionen
 af en køretøjstype med hensyn til en type NORESS eller komponent heraf i henhold til regulativ nr. 92.
 Godkendelse nr.: Udvidelse nr.:
 1. Køretøjets fabriks- eller handelsbetegnelse:
 2. Køretøjstype:
 3. Fabrikantens navn og adresse:
 4. Navn og adresse på fabrikantens bemyndigede repræsentant (hvis udpeget):
 5. Motor
 5.1. Fabrikant:
 5.2. Type:
 5.3. Model:
 5.4. Nominel maksimal nettoeffekt: kW ved min– 1
 5.5. Motortype (f.eks. styret tænding, kompressionstænding) (3):
 5.6. Taktantal: totakts-/firetaktsmotor (2)
 5.7. Slagvolumen: cm3
 6. Transmission
 6.1. Transmissionstype: ikke-automatisk gearskifte/automatisk gearskifte:
 6.2. Antal gear:
 7. Udstyr
 7.1. Udstødningslyddæmper
 7.1.1. Fabrikant, evt. befuldmægtiget:
 7.1.2. Model:
 7.1.3. Type: i overensstemmelse med tegning nr.:
 7.2. Indsugningsstøjdæmper
 Tekst af billedet
 7.2.1. Fabrikant, evt. befuldmægtiget:
 7.2.2. Model:
 7.2.3. Type: i overensstemmelse med tegning nr.:
 8. Gear, der anvendes til prøvning af køretøj i bevægelse:
 9. Endeligt(-e) udvekslingsforhold:
 10. ECE-typegodkendelsesnummer for dæk:
 Hvis ikke angivet, skal der gives oplysning om:
 10.1. Dækfabrikant:
 10.2. Handelsbetegnelse/-r for dæktype (pr. aksel), f.eks. fabriksmærke, hastighedsindeks og belastningstal:
 10.3. Dækstørrelse (for hver aksel):
 10.4. Andet typegodkendelsesnummer (hvis det foreligger):
 11. Masser
 11.1. Maksimalt tilladt totalvægt: kg
 11.2. Prøvningsmasse: kg
 11.3. Effekt/masseforhold-indeks (PMR):
 12. Køretøjets længde: m
 12.1. Referencelængde lref: m
 13. Køretøjets hastighed under målinger i gear (i)
 13.1. Køretøjets hastighed ved begyndelsen af perioden for acceleration (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i): km/h
 13.2. Foraccelerationslængde i gear (i): m
 13.3. Køretøjets hastighed vPP′ (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i): km/h
 13.4. Køretøjets hastighed vBB′ (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i): km/h
 14. Køretøjets hastighed ved eventuelle målinger i gear (i+1)
 14.1. Køretøjets hastighed ved begyndelsen af perioden for acceleration (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i+1): km/h
 14.2. Foraccelerationslængde i gear (i+1): m
 14.3. Køretøjets hastighed vPP′ (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i+1): km/h
 14.4. Køretøjets hastighed vBB′ (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i+1): km/h
 15. Accelerationer beregnes mellem linjerne AA′ og BB′/PP′ og BB′
 15.1. Beskrivelse af funktionerne i udstyr, der anvendes til at stabilisere accelerationen (hvis relevant):
 16. Støjniveau for køretøj under kørsel
 16.1. Prøvningsresultat ved fuld gasgivning, Lwot: db(A)
 16.2. Prøvningsresultater ved konstanthastighedsprøve, Lcrs: db(A)
 16.3. Deleffektfaktoren, kp: db(A)
 16.4. Endeligt prøvningsresultat, Lurban: db(A)
 17. Støjniveau for stationært køretøj:
 17.1. Mikrofonens placering og orientering (i henhold til tillæg 2 til bilag 3 til ændringsserie 04 af regulativ nr. 41):
 17.2. Prøvningsresultat for stationær prøvning: db(A) ved min– 1
 18. Yderligere bestemmelser om støjemission:
 Se fabrikantens overensstemmelseserklæring (vedlagt)
 19. Overensstemmelse efter ibrugtagning, referencedata
 Tekst af billedet
 19.1. Gear (i) eller, for køretøjer prøvet med ikkelåst gear, den valgte gearvælgerposition ved prøvningen:
 19.2. Foraccelerationens længde lPA: m
 19.3. Køretøjets hastighed ved begyndelsen af perioden for acceleration (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i): km/h
 19.4. Lydtryk Lwot(i): dB(A)
 20. Dato for indlevering af køretøjet til godkendelse:
 21. Teknisk tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningerne:
 22. Dato på rapport udstedt af denne tjeneste:
 23. Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste:
 24. Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2):
 25. Godkendelsesmærkets placering på køretøjet:
 26. Sted:
 27. Dato:
 28. Underskrift:
 29. Følgende dokumenter, der er forsynet med ovennævnte godkendelsesnummer, er vedlagt som bilag:
 a) Tegninger, diagrammer og skitser af motoren og udstødnings- eller lyddæmpningssystemet
 b) Fotografier af motoren og af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet
 c) En fortegnelse over udstødnings- eller lyddæmpningssystemets komponenter, tydeligt identificeret.
 (1) Kendingsnummeret på den stat, som har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget godkendelse (jf. regulativets bestemmelser om godkendelse).
 (2) Det ikke gældende slettes.
 (3) Hvis der anvendes ikke-konventionelle motorer, anføres dette.
 DEL B
 FOR NORESS FOR KØRETØJSTYPER, DER ER GODKENDT I HENHOLD TIL REGULATIV Nr. 9 ELLER REGULATIV Nr. 63
 Tekst af billedet
 Meddelelse
 (største format: A4 (210 × 297 mm)
 (1)
 Udstedt af: Myndighedens navn:
 Vedrørende (2): Meddelelse af godkendelse
 Udvidelse af godkendelse
 Nægtelse af godkendelse
 Inddragelse af godkendelse
 Endeligt ophør af produktionen
 af en køretøjstype med hensyn til en type NORESS eller komponent heraf i henhold til regulativ nr. 92.
 Godkendelse nr.: Udvidelse nr.:
 1. Køretøjets fabriks- eller handelsbetegnelse:
 2. Køretøjstype:
 3. Fabrikantens navn og adresse:
 4. Navn og adresse på fabrikantens bemyndigede repræsentant (hvis udpeget):
 5. Motor
 5.1. Fabrikant:
 5.2. Type:
 5.3. Model:
 5.4. Nominel maksimal nettoeffekt: kW ved min– 1
 5.5. Motortype (f.eks. styret tænding, kompressionstænding) (3):
 5.6. Taktantal: totakts-/firetaktsmotor (2)
 5.7. Slagvolumen: cm3
 6. Transmission
 6.1. Transmissionstype: ikke-automatisk gearskifte/automatisk gearskifte:
 6.2. Antal gear:
 7. Udstyr
 7.1. Udstødningslyddæmper
 7.1.1. Fabrikant, evt. befuldmægtiget:
 7.1.2. Model:
 7.1.3. Type: i overensstemmelse med tegning nr.:
 7.2. Indsugningsstøjdæmper
 Tekst af billedet
 7.2.1. Fabrikant, evt. befuldmægtiget:
 7.2.2. Model:
 7.2.3. Type: i overensstemmelse med tegning nr.:
 8. Gear, der anvendes til prøvning af køretøj i bevægelse:
 9. Endeligt(-e) udvekslingsforhold:
 10. ECE-typegodkendelsesnummer for dæk:
 Hvis ikke angivet, skal der gives oplysning om:
 10.1. Dækfabrikant:
 10.2. Handelsbetegnelse/-r for dæktype (pr. aksel), f.eks. fabriksmærke, hastighedsindeks og belastningstal:
 10.3. Dækstørrelse (for hver aksel):
 10.4. Andet typegodkendelsesnummer (hvis det foreligger):
 11. Masser
 11.1. Maksimalt tilladt totalvægt: kg
 11.2. Prøvningsmasse: kg
 11.3. Effekt/masseforhold-indeks (PMR):
 12. Køretøjets længde: m
 13. Støj fra køretøj i bevægelse i dB (A):
 13.1. Gear (i) til prøvning af køretøj i bevægelse:
 13.2. Køretøjets hastighed ved begyndelsen af perioden for acceleration (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i): km/h
 14. Støjniveau fra stationært køretøj i dB(A):
 14.1. ved motorhastigheden: min– 1
 14.2. Mikrofonens placering og orientering:
 15. Overensstemmelse efter ibrugtagning, referencedata
 15.1. Gear (i) eller, for køretøjer prøvet med ikkelåst gear, den valgte gearvælgerposition ved prøvningen:
 15.2. Køretøjets hastighed ved begyndelsen af perioden for acceleration (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i): km/h
 15.3. Lydtryk L(i): dB(A)
 16. Dato for indlevering af køretøjet til godkendelse:
 17. Teknisk tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningerne:
 18. Dato på rapport udstedt af denne tjeneste:
 19. Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste:
 20. Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2):
 21. Godkendelsesmærkets placering på køretøjet:
 22. Sted:
 Tekst af billedet
 23. Dato:
 24. Underskrift:
 25. Følgende dokumenter, der er forsynet med ovennævnte godkendelsesnummer, er vedlagt som bilag:
 a) Tegninger, diagrammer og skitser af motoren og udstødnings- eller lyddæmpningssystemet
 b) Fotografier af motoren og af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet
 c) En fortegnelse over udstødnings- eller lyddæmpningssystemets komponenter, tydeligt identificeret.
 (1) Kendingsnummeret på den stat, som har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget godkendelse (jf. regulativets bestemmelser om godkendelse).
 (2) Det ikke gældende slettes.
 (3) Hvis der anvendes ikke-konventionelle motorer, anføres dette.
 BILAG 2
 EKSEMPEL PÅ GODKENDELSESMÆRKER
 (Se punkt 5.4 i dette regulativ)
 Ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret en komponent af et lyddæmpningssystem, angiver, at den pågældende type udskiftningslyddæmpningssystem er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 92 med godkendelsesnummer 012439. De første to cifre i godkendelsesnummeret 01 angiver, at godkendelsen blev meddelt i overensstemmelse med kravene i dette regulativ nr. 92, mens godkendelsesnummeret 00 angiver, at godkendelsen blev meddelt i henhold til kravene i regulativ nr. 92 i dets oprindelige form.
 BILAG 3
 KRAV TIL ABSORBERENDE FIBERMATERIALER, DER ANVENDES I NORESS
 (Se punkt 6.5 i dette regulativ)
 1.
 Absorberende fibermaterialer skal være asbestfrie og kan kun bruges ved konstruktion af lyddæmpere, hvis det ved egnede foranstaltninger sikres, at de absorberende fibermaterialer forbliver på deres plads i hele den tid, lyddæmperen er i brug, og den opfylder kravene i et af punkterne 2, 3, 4 eller 5, efter fabrikantens valg.
 2.
 Efter at fibermaterialet er fjernet, skal støjniveauet opfylde forskrifterne i punkt 6.2 i dette regulativ.
 3.
 Absorberende fibermaterialer må ikke anvendes i de dele af lyddæmperen, hvorigennem udstødningsgasser passerer, og skal opfylde følgende krav:
 a)
 Materialet konditioneres i en ovn ved en temperatur på 650 °C ± 5 °C i 4 timer, uden at fibrenes gennemsnitslængde, diameter og densitet reduceres.
 b)
 Efter konditionering ved en temperatur på 650 °C ± 5 °C i 1 time skal mindst 98 % af materialet tilbageholdes på en sigte med en nominel maskevidde på 250 μm, som opfylder ISO-standard 3310/1, såfremt materialet undersøges i overensstemmelse med ISO-standard 2599.
 c)
 Materialets vægttab må ikke overstige 10,5 % efter neddypning i 24 timer ved 90 °C ± 5 °C i et syntetisk kondensat med følgende sammensætning:
 i)
 1 N hydrogenbromid (HBr), 10 ml
 ii)
 1 N svovlsyre (H2SO4), 10 ml
 iii)
 Destilleret vand indtil 1 000 ml.
 Bemærkning: Materialet skal vaskes i destilleret vand og tørres i en time ved 105 °C, inden det vejes.
 4.
 Inden prøvning af systemet i overensstemmelse med punkt 6.2 i dette regulativ, anbringes det i normal tilstand med henblik på landevejskørsel ved en af metoderne i overensstemmelse med og som beskrevet i punkt 5.1.4 i bilag 3 i regulativ nr. 9 eller 63 eller i punkt 1.3 i bilag 5 til regulativ nr. 41, alt efter hvad der er relevant.
 5.
 Udstødningsgassen er ikke i kontakt med fibermaterialerne, og fibermaterialerne er ikke under påvirkning af trykvariationer.
 BILAG 4
 ERKLÆRING OM OVERENSSTEMMELSE MED DE SUPPLERENDE BESTEMMELSER OM STØJEMISSION
 Tekst af billedet
 (største format: A4 (210 × 297 mm)
 Denne erklæring kræves for ikke-originale udskiftningsudstødningslyddæmpningssystemer bestemt til anvendelse på køretøjer i klasse L3, som er godkendt i henhold til ændringsserie 04 til regulativ nr. 41 og er underlagt kravene i punkt 6.3 i ændringsserie 04 til regulativ nr. 41.
 (Fabrikantens navn) attesterer, at de ikke-originale udskiftningsudstødningslyddæmpningssystemer af denne type (type for så vidt angår støjemission i henhold til regulativ nr. 41) opfylder kravene i punkt 6.3 i ændringsserie 04 til regulativ nr. 41.
 (Fabrikantens navn) fremsætter denne erklæring i god tro efter behørig vurdering af støjemissionsniveauet for det ikke-originale udskiftningsudstødningslyddæmpningssystem i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 92.
 Dato:
 Den bemyndigede repræsentants navn:
 Den bemyndigede repræsentants underskrift:


type: other

text:
Arbitraža: Sodišče Evropske unije ni pristojno - kaj zdaj? - Politika in ustanove - TGR Furlanija Julijska krajina
 18 Februar 2020 Posodobljeno ob 18:57
 Arbitraža: Sodišče Evropske unije ni pristojno - kaj zdaj?
 Sodišče pozvalo k uresničitvi arbitražne razsodbe; Slovenija in Hrvaška s tem skušata dokazati vsaka svoje argumente
 Ur./STA
 Še en kamenček v mozaiku, ki bo nekoč zarisal dokončne obrise slovensko - hrvaške meje. Sodišče Evropske unije se je namreč danes (31. januarja) v Luksemburgu v sodbi o dopustnosti slovenske tožbe proti Hrvaški zaradi kršenja evropske zakonodaje - ker ne spoštuje arbitražne odločbe o meji med državama - izreklo za nepristojno. Omenjeno sodišče pa je pri tem poudarilo, da sta državi članici v skladu s 4. členom pogodbe Evropske unije zavezani, da si lojalno prizadevata za vzpostavitev dokončne pravne rešitve tega spora v skladu z mednarodnim pravom in da morata storiti vse za izvršitev arbitražne razsodbe.
 Postopek pred Sodiščem EU je s tem končan, pritožba ni več možna. Odzivi na današnjo odločitvijo pa so na obeh straneh - slovenski in hrvaški - še vedno taki, kot doslej. Obe strani namreč vlečeta vodo na svoj mlin in vsaka še naprej trdi, da ima prav ter da je sodišče z današnjo odločitvijo to potrdilo.
 Slovenski zunanji minister Cerar je tako izrazil zadovoljstvo: dejal je, da je sodišče v bistvu potrdilo, da je arbitražna razsodba veljavna in zavezujoča. Minister - ki opravlja tekoče posle - je menil, da sodba sodišča v Luxembourgu ni pravna zmaga Hrvaške.
 Na sodbo sodišča Evropske unije se je odzval tudi hrvaški premier Andrej Plenković, ki je na Twitterju zapisal, da je sodba sodišča EU zmaga hrvaških argumentov. Donedavna hrvaška predsednica Kolinda Grabar-Kitarović pa je prav tako na Twitterju zapisala, da je skrajni čas, da se Slovenija vrne k dialogu s Hrvaško in vprašanje meje reši dvostransko.
 Nekoliko bolj realističen je bil komentar predsednika Republike Slovenije Boruta Pahorja, ki je v nagovoru diplomatskemu zboru na Brdu pri Kranju poudaril, da odločitev Sodišča EU ničesar ne spreminja. Še več, sodišče Slovenijo in Hrvaško poziva, da implementirata arbitražno razsodbo. Dodal je, da Zagreb glede tega še ni pripravljen spoštovati sprejetih obveznosti, vendar je prepričan, da se bo to prej ali slej zgodilo.
 Kateri pa bodo naslednji koraki? Predstavnik zunanjega ministrstva Marko Vrevc, ki je skupaj z agentko Majo Menard spremljal izrek sodbe v Luxembourgu, je izrazil mnenje, da Slovenija nima razloga, da gre preverjati, ali ta arbitražna razsodba res velja, saj zanjo velja. Spomnil je, da je Slovenija razsodbo tudi uzakonila in ima vse štiri meje urejene po mednarodnem pravu, Hrvaška pa v bistvu nima urejene meje z nobeno od svojih sosed. Po njegovem je vsekakor edina možnost ta, da se obe državi usedeta skupaj in poskušata popraviti arbitražno mejo, ki je na mnogih odsekih za lokalno prebivalstvo neživljenjska in bi jo bilo smiselno popraviti.


text:
 Avis juridique important
 |
 22004D0033
 Décision du Comité mixte de l'EEE n° 33/2004 du 19 mars 2004 modifiant l'annexe XXI (Statistiques) de l'accord sur l'EEE
 Journal officiel n° L 127 du 29/04/2004 p. 0144 - 0156
 Décision du Comité mixte de l'EEEno 33/2004du 19 mars 2004modifiant l'annexe XXI (Statistiques) de l'accord sur l'EEELE COMITÉ MIXTE DE l'EEE,vu l'accord sur l'Espace économique européen, modifié par le protocole portant adaptation de cet accord, ci-après dénommé "l'accord", et notamment son article 98,considérant ce qui suit:(1) L'annexe XXI de l'accord a été modifiée par la décision du comité mixte de l'EEE n° 14/2004 du 6 février 2004(1).(2) Le règlement (CE) n° 143/2002 de la Commission du 24 janvier 2002 modifiant l'annexe I du règlement (CEE) n° 571/88 du Conseil portant organisation des enquêtes communautaires sur la structure des exploitations agricoles en 2003, 2005 et 2007(2) doit être intégré à l'accord,DÉCIDE:Article premierL'annexe XXI de l'accord est modifiée comme suit:1) Le tiret suivant est ajouté au point 23 (règlement (CEE) n° 571/88 du Conseil):"- 32002 R 0143: règlement (CE) n° 143/2002 de la Commission du 24 janvier 2002 (JO L 24 du 26.1.2002, p. 16)."2) Dans l'adaptation (f) du point 23 (règlement (CEE) n° 571/88 du Conseil), les mots "et 2003/2005/2007" sont ajoutés à la dernière phrase du texte.3) La liste figurant dans l'appendice 1 est remplacée par la liste figurant à l'annexe de la présente décision.Article 2Les textes du règlement (CE) n° 143/2002 en langues islandaise et norvégienne, à publier dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, font foi.Article 3La présente décision entre en vigueur le 20 mars 2004, pour autant que toutes les notifications prévues à l'article 103, paragraphe 1, de l'accord aient été faites au comité mixte de l'EEE(3).Article 4La présente décision est publiée dans la partie EEE et dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne.Fait à Bruxelles, le 19 mars 2004.Par le Comité mixte de l'EEELe présidentP. Westerlund(1) JO L 116 du 22.4.2004, p. 66.(2) JO L 24 du 26.1.2002, p. 16.(3) Pas d'obligations constitutionnelles signalées.ANNEXEà la décision n° 33/2004 du Comité mixte de l'EEE>PIC FILE= "L_2004127FR.014502.TIF">>PIC FILE= "L_2004127FR.014601.TIF">>PIC FILE= "L_2004127FR.014701.TIF">>PIC FILE= "L_2004127FR.014801.TIF">>PIC FILE= "L_2004127FR.014901.TIF">>PIC FILE= "L_2004127FR.015001.TIF">>PIC FILE= "L_2004127FR.015101.TIF">>PIC FILE= "L_2004127FR.015201.TIF">>PIC FILE= "L_2004127FR.015301.TIF">>PIC FILE= "L_2004127FR.015401.TIF">>PIC FILE= "L_2004127FR.015501.TIF">>PIC FILE= "L_2004127FR.015601.TIF">


type: wikipedia

text:
Sigmund Freud (6. mai 1856 Freiberg – 23. september 1939 London) oli juudi päritolu Austria neuroloog, psühhiaater ning psühhoanalüüsi teooria ja meetodi rajaja. Tema tööd on avaldanud suurt mõju psüühika uurimisele, psühhoteraapiale, pedagoogikale, kirjandusele, filosoofiale ja kultuurile üldiselt.
 Freudi teooria ja psühhoanalüüsi kohta on põhjalikum ülevaade artiklis psühhoanalüüs.
 1909. aastal pidas Freud USA-s rea loenguid. Ameerika Ühendriikidest sai psühhoanalüüsi teine kodumaa, kus psühhoanalüüsi meetod kui psühhoteraapia on laialdaselt kasutusel.
 Freudi teooria ja tema meetod on kohanud vastuseisu nii 19. sajandi Viinis kui ka tänapäeval.
 Tema tütar Anna Freud oli samuti nimekas psühhoanalüütik.
 Elukäik
 Sigmund Freud sündis 1856. aastal Määrimaal. Kui poiss oli nelja-aastane, kolis tema villakaupmehest isa paremate turgude otsinguil perega Viini.
 Alates ajast, kui ema lemmik, esmasündinud Sigmund Freud lugema hakkas, oli ta väljapaistev õpilane. Teda hellitati üpris palju ja talle anti perekonna Viini korteris oma tuba, et seal segamatult õppida. See oli ainus tuba, mis oli küünalde asemel varustatud õlilambiga. Vaatamata sellele kurtis ta kümne-üheteistkümneaastaselt selle üle, et õe klaverimäng teda häirib, kuigi see klaver oli väga hoolivalt viidud korteri teise otsa. Freud sai oma tahtmise ja klaver viidi majast välja.
 Hoolimata oma suurepärastest teadmistest, või võib-olla just nende tõttu polnud Freudile karjääri valik kerge. Ta ei hakanud isiksusteoreetikuna tegutsema enne 30.–35. eluaastat. Keskkoolis tundus tema huvi olevat suunatud juurakarjääri tegemisele. Selle idee sai ta mitmetest allikatest: vanema koolikaaslasest sõbra mõju; ühe ennustaja tavapärane ennustus, mille kohaselt kasvab temast riigivalitsuse liige, kuid mis talle ja tema vanematele mõju avaldas; ja kindlasti ka fakt, et esimest korda said riigivalitsuse liikmeteks ka mõned üksikud juudid. (Praktilistel põhjustel kehtisid Freudile kui juudile piirangud karjääri tegemiseks äri, juura või meditsiini alal.)
 Kuigi Freud ei kavatsenud kunagi arstiks saada, viisid tema kasvav vaimustus uute ja vastuoluliste Charles Darwini teooriate vastu ja Goethe Ood loodusele avaliku ettelugemise mõju teda seitsmeteistkümne aastaselt arstiteaduskonda astumiseni. Praegu me ütleks, et ta spetsialiseerus bioloogiale ja tal läks lõpetamiseks aega 7,5 aastat, mis on normaalajast vähemalt kolm korda pikem aeg. Osaliselt oli selle viivituse põhjuseks ka tema kindlusetus selles osas, mis suunas tema elu peaks minema. Lisaks kõigile kohustuslikele loengutele ja laboripraktikale keemias, psühholoogias ja anatoomias osales ta ka filosoofialoengutel ning mingis faasis kaalus meditsiiniõpingute lõppedes ka filosoofiakraadi kaitsmist.
 Maailmakuulus Ernst Brucke oli see, kes lõpuks noore Freudi tähelepanu püüdis ning andis talle tema esimese professionaalse identiteedi tunnetuse. Brucke mõju all otsustas Freud saada uurivaks psühholoogiks. Brucke oli üks, kes kuulus sellesse psühholoogide gruppi, kes võitlesid innukalt mehaanilise determinismi eest bioloogia teaduses. See ideoloogia oli Freudile ahvatlev ja mõjutas tema mõtlemist veel aastaid hiljemgi, kui ta oma isiksusteooriat välja arendas. Freud avaldas arvukalt uurimusi seoses oma tööga Brucke Instituudis, mis hästi vastu võeti ning enamik neist töödest käsitles kalade ja teiste madalamate loomade närvisüsteemi histoloogiat.
 Alles pärast lõpetamist ja oma M.D kraadi kättesaamist avastas Freud, et tema poolt igatsetud puhtalt uurimisalane karjäär oli täielikult ebarealistlik. Uurimisalasele karjäärile oli eelisõigus neil, kes olid jõukad ning Freud oli vaene ja sõltus ikka veel isa rahanduslikust abist. Siis armus ta naisesse, kellega pidi abielluma ning tekkis vajadus ennast majanduslikult kindlustada. See oli Freudi elus pöördepunkt.
 Vastumeelselt hülgas ta laboratooriumi ja hakkas tööle haiglas. Tema tausataga inimesele oli spetsialiseerumiseks neuroloogia loogiline valik ja ta töötas arstina General Hospitalis. Oma huvi uurimistööde vastu säilitas ta töötades Tserebraalanatoomia Instituudis, kus ta uuris piklikaju (medulla oblongata) kulgemisteid. Ta muutus sel alal väga edukaks ning suutis vapustava täpsusega kindlaks teha piklikaju kahjustuse koha. Arstid tulid isegi Ameerikast tema meetodeid õppima.
 Sel ajal oli Viinis väga vähe närvihaiguste spetsialiste, mis tähendas seda, et Freudil oli vaid mõni ekspert, kellega koos õppida. Et saada korralik närvihäirete arsti kvalifikatsioon, oleks Freud pidanud minema õppima Pariisi kuulsa Jean Martin Charcot juurde. Pärast mitmeid manöövreid, mille hulka kuulus ka Viini ülikooli närvihaiguste lektori ametikohale määramine, võitis Freud sellega Charcotiga koos töötamiseks rahalise stipendiumi. See oli 1885. aastal ja Freud oli siis 29-aastane.
 Charcot kliinikus saadud haridus oli veel üheks suureks pöördeks tema elus. Charcot erialaks oli hüsteeria, närvihaigus, millel puudus ilmne neuroloogiline põhjus, kuid millel oli mitmeid psühholoogilisi dimensioone. Freud õppis Charcot käest palju asju hüsteeria ja selle ravimise kohta, samuti õppis ta ka hüpnoosi. Need olid Viinis tundmatud. Kui Freud naasis Viini, et avada närvihaiguste spetsialistina oma erapraksis, oli ta seal üks vähestest arstidest, kes võttis vastu ka hüsteerilisi ja neurootilisi patsiente, kuid siiski nägi vaeva nende puhul edu saavutamisega. Alguses püüdis ta teenida elatist ravides orgaanilise neuroloogilise patoloogia juhtumeid, kuid sellele alale spetsialiseerumiseks oli neid juhtumeid liialt vähe. Sel ajal hakkas Freud aktiivselt otsima rohkem psühholoogiliselt häiritud kliente, kes hiljem tema isiksusteooriasse panustaksid. Tol ajal oli Freud 30. eluaastate lõpus ega hüljanud oma unistust saada uurivaks neuroloogiks veel kuni 1890. aastate lõpuni, mil ta viimaks leppis mõttega olla ainult psühholoog.
 Kui Freud lõpuks oma ametiga leppis, toimus temas tohutu loova aktiivsuse vallandumine, mille käigus ta avaldas ühe raamatu aastas ja tuhises rahvusvahelisele areenile. Tal paluti pidada 1909. aastal loeng Clarki ülikooli 20. aastapäeva pidustustel Worcesteris Massachusettsis. Tema tohutult viljakas periood jätkus veel 30 aastat. Ta lahkus Viinist 1938. aastal, kui natsisõjavägi oli sõna otseses mõttes tema uksel. Ta põgenes Inglismaale, kus suri 23. septembril 1939.
 Teooriad
 Strukturaalne lähenemine
 Freud eristas kolme vahendajat tungide ja käitumise vahel: Id (miski), ego (mina) ja superego (ülimina).
 Id – tahab kohest naudingut ja toimib naudinguprintsiibi alusel. Teistel peale väikeste laste on olemas ka ego ja superego. Id-i kutsutakse "isiksuse ärahellitatud lapseks". Freud uskus, et Idi ihad ilmuvad unes kas otsesel või varjatud kujul. Id-i mõttelaadi on kutsutud primaarprotsessiks.
 Ego – ratsionaalne, naudingut edasilükkav, probleeme lahendav ja ennastsäästev mõttelaad. Kannab sekundaarsete protsesside nime. Ego tegevused hõlmavad intellektuaalseid valdkondi nagu taju, loogiline mõtlemine, probleemilahendamine ja mälu. Ego on juht, kes langetab raskeid otsuseid, mis tekitab ärevust. Egol on olemas mitmesuguseid kaitsemehhanisme, mis aitavad ärevust vähendada ja kontrollida, reaalsust moonutades.
 Superego – areneb kõige viimasena välja. Südametunnistus kaitseb lubamatute mõtete või tegude eest ning ego ideaal tunnustab ihaldatud käitumise eest. Superego kontrollib ego käitumist ja ka mõtteid. Superego on ühiskonna viis korra saavutamiseks.
 Freudi sõnul ei ole id-l, egol ega superegol kindlaid piire ja nad pigem sulanduvad üksteisesse. Egol endal ei ole energiat ja kogu energia tuleneb Id-st. Tegemist on suletud energiasüsteemiga, kus ühe tugevnedes peab teine nõrgenema. Egol on täita keeruline roll. Ta peab lakkamatult laveerima kolme jõu vahel: välismaailm, Id-i energia ja superego kontroll.
 Topograafiline lähenemine
 # Alateadvuslik – teadvustama (saksa Unbewußt, inglise unconscious, prantsuse inconscient). Vahel kõlav väide, et Freud ise hoiatab eesliite "ala-" kasutamise eest on ekslik mitmel põhjusel. Esiteks ei tundnud Freud eesti keelt ja ei saanud midagi öelda tõlke sisu kohta. Teiseks viidatakse siin Freudi lausele, "Wir werden auch die Bezeichnung eines "Unter-bewußtseins" als inkorrekt und irreführend ablehnen dürfen." Ja tõlgitakse seda ekslikult "Me peaksime ka loobuma ebakorrektsest ja eksitavast "alateadvuse" mõistest.". Unter on siiski korrektses tõlkes "all", mitte "ala". Lisaks on too lause pärit üldse teisest kontekstist kus räägitakse erinevatest teadvustest. Eesti keeles on püütud kasutada ka mitteteadvuse mõistet, kuid see on eesti keelele võõras ja eksitav, sest teadvuse osa ei saa loogiliselt olla mitteteadvus, samuti nagu maja osa ei saa olla mittemaja. Alateadvus Unbewußt'i vastena viitab kõigele sellele, millest inimene teadlik ei ole, mis jääb teadvustatuse lävest väljapoole ja võiks olla igati sobilik. Freudi arvates on kahte liiki alateadvust: sellist, mis on võimeline teadvusse jõudma ja teadvusest väljatõrjutud teadmist, mis iseenesest ja lihtsalt niisama pole võimeline teadvusse jõudma. Mõlemad koos võime me kirjeldada kui alateadvust kuid teine on "päris alateadvus".
 Eelteadvuslik
 Teadvuslik
 Psühhoseksuaalse arengu faasid
 Iga staadium esitab uue vajaduse, millega vaimsed struktuurid peavad tegelema. Lahendamata konfliktid kuskil staadiumis võivad inimesega terve elu kaasas käia. Kui mõne psühhoseksuaalse faasiga on olnud probleeme, mida pole suudetud ära lahendada, võib tekkida fikseering ühel varasematest faasidest ja stressi mõjul võib regresseerumine sellele faasile iseloomulike omaduste seisundisse jääda korduma.
 Oraalne faas
 Anaalne faas
 Falliline faas
 Latentsiperiood
 Genitaalne faas
 Oraalne faas – sünd – umbes 18 kuud
 algab sünnist, mil nii vajadused kui ka rahuldus hõlmavad ennekõike huuli, keelt ja hiljem ka hambaid. Baastung on võtta vastu toitu ja hoolitsust, selleks et leevendada nälja, janu ja väsimuse pingeid. Toitmise ja magamamineku ajal on laps rahustatud, hoitud ja kiigutatud. Laps seostab nii naudingut kui ka pinge vähenemist nende sündmustega.
 Suu on esimene piirkond, mida beebi saab kontrollida; enamus kättesaadavast libiido energiast on algselt suunatud või keskendunud sellele piirkonnale. Lapse küpsedes arenevad ka teised keha osad ning muutuvad tähtsaks rahulduse kohtadeks. Siiski jääb osa energiast püsivalt kinni või panusena oraalse rahulduse vahendina. Täiskasvanutel on hästi arenenud oraalsed kombed ja jätkuv huvi oraalsete naudingute jätkamiseks. Söömine, imemine, mälumine, suitsetamine, näksimine ja limpsimine või ma huulte matsutamine on nende huvide füüsilised väljendused. Pidevad näksijad, suitsetajad ja need, kes tihti üle söövad, võivad olla osaliselt kinni oraalses faasis.
 Hilisemas oraalses faasis, pärast hammaste tekkimist, sisaldab rahuldus agressiivseid instinkte. Rinna hammustamine, mis põhjustab emale valu ja viib tegeliku rinna kadumiseni, on näide sellisest käitumisest. Täiskasvanulikku sarkasmi, toidu sisse kühveldamist ja kuulujutte on peetud selle arengu faasiga seonduvaks.
 On loomulik säilitada mõningast huvi oraalsete naudingute suhtes. Oraalset rahuldust võib vaadelda kui patoloogilist vaid siis, kui see on dominantne rahulduse moodus, kui inimene on näiteks liigselt sõltuv oraalsetest harjumustest, leevendamaks ärevust või pingest, mis ei ole seotud nälja või januga.
 Oraalne faas algab sünnist, kus oraalne avaus on libiido-energia fookuses. Laps on muidugi väga hõivatud hoolitsusega, koos imemise naudinguga ja aktsepteerides asju oma suhu. Oraalne karakter, kes selles faasis on frustreeritud, kelle ema keeldus tema eest hoolitsemast või kes kärpis hooldamise aega lühemaks, kirjeldab pessimism, kadedus, kahtlustamine ja sarkasm. Üle-hoolitsetud oraalne karakter, kelle hooldamise tungid olid alati ja tihti liigselt rahuldatud, on optimistlik, kergeusklik ja on täis imetlust nende suhtes, kes teda ümbritsevad. Faas kulmineerub primaarse konfliktiga rinnast võõrutamisel, mis jätab lapse ilma nii hoolitsemise sensoorsest naudingust kui ka psühholoogilisest naudingust saada hoolitsust, nunnutamist ja hoidmist. Faas kestab ligikaudu 1–1,5 aastat.
 Füüsiline fookus – suu, huuled, keel (imemine). Imemine on vastsündinule peamine naudingu allikas. Kõik läheb suust sisse. Imemine = toit.
 Psühholoogiline eripära – sõltuvus. Beebi on väga sõltuv ja suudab ise väga vähe teha. Kui beebi vajadused on korralikult täidetud, siis suudab ta järgmisse faasi liikuda. Kuid kui neid vajadusi ei täideta, siis beebi muutub usaldamatuks või liigselt rahuldatud beebi leiab, et on raske toime tulla maailmaga, mis ta vajadusi ei täida.
 Täiskasvanu karakter – tugevalt sõltuv / tugevalt sõltumatu. Kui beebi selles faasis fikseerub, siis Freud tundis, et laps kasvab oraalseks karakteriks. Enamus neist inimestest on äärmiselt sõltuvad ja passiivsed, kes tahavad, et kõik nende jaoks ära tehakse. Ka Freud arvab, et teist tüüpi oraalne karakter on inimene, kes on tugevalt iseseisev ja stressi all võib oraalselt fikseerunud inimene hüpata ühest tüübist teise. See toob näite ka Freudi õpetusest vastandite kohta.
 Anaalne faas – umbes 1,5–3,5 aastat
 Kui laps kasvab, siis tulevad teadlikkusse uued pinge ja rahulduse piirkonnad. Vanuses 2–4 eluaastat õpivad lapsed üldiselt kontrollima sulgurlihast ja põit. Laps pöörab erilist tähelepanu urineerimisele ja jääkide väljutamisele. Potil käimine viitab loomulikule eneseavastamise huvile. Psühholoogilise kontrolli tekkimist saadab arusaamine, et selline kontroll on uus naudingu viis. Lisaks õpivad lapsed kiiresti, et sulgurlihase ja kontrolli kasvav tase toob neile tähelepanu ja kiitust vanematelt. Vastupidine on samuti tõene: vanemate kontroll potil käimise üle võimaldab lapsel nõuda tähelepanu nii eduka kontrolli kui tehtud vigade osas.
 Täiskasvanut iseloomustavad omadused, mis on seotud osaliste sundmõtetega anaalses faasis, on liigne korra-armastus, kokkuhoidlikkus (kitsi) ja kangekaelsus. Freud leidis, et need kolm omadust on tavaliselt koos. Ta räägib "anaalsetest omadustest", kelle käitumine võib olla seotud raskete kannatavate kogemustega sellel lapsepõlve perioodil.
 Osa segadusest, mis võib saata anaalset faasi, tekib ühest küljest ilmsest vastuolust pillava kiituse ja tunnustuse vahel, ja mõttest, et potil käimine on "räpane" ning teisest küljest tuleks seda saladuses hoida. Laps ei mõista esialgu, kuidas tema soolestiku liikumist ja uriini ei väärtustata. Väikestele lastele meeldib vaadata, kuidas potist vesi alla läheb, tihti oma kakale hüvastijätuks lehvitades. Lapse jaoks pole ebatavaline pakkuda vanemale oma osa soolestiku liikumisel nagu kingitust. Olles saanud kiitust selle tootmise eest, võib laps olla üllatunud ja segaduses, kui vanemad tülgastuse või vastikustundega reageerivad. Ükski teine kaasaegne eluala pole seatud keeldude ja tabudega kui seda on potil käimine, ja anaalsele faasile tüüpiline käitumine.
 Vanuses 1–1,5 aastat läheb laps anaalsesse faasi. Potil käimise õpetusega tuleb ka lapse kinnisidee päraku kui erogeense tsooni osas ning jääkide kinnihoidmise või väljutamisega. See esindab ka klassikalist konflikti Id-i, mis ammutab naudingut keha-jääkide väljutamisest, ning ego ja superego vahel, mis esindavad praktilisi ja ühiskondlikke surveid keha-funktsioonide kontrollimiseks. Laps kohtub konfliktiga vanemlike nõudmiste vahel, ning lapse ihade ja füüsiliste võimetega ühel või teisel moel: ta kas asub võitlusse või lihtsalt keeldub minemast. Laps, kes tahab võidelda, naudib väljutamist pahatahtlikult, võib-olla just enne või pärast potile minemist. Kui vanemad on liiga leebed ja lapsel õnnestub naudingut edukalt väljutamisest saada, siis on tulemuseks anaalse väljutava karakteri moodustumine. See karakter on üldiselt räpakas, korrapäratu, hooletu, hoolimatu ja põlglik. Vastupidiselt võib laps valida jääke kinni hoida, seega vanemate soovi vastaselt, nautides nauditavat survet soolestikus tekkivast jääkide kogumisest. Kui see taktika õnnestub ja laps on üle-hoolitsetud, siis areneb tal välja anaalne püsiv karakter. See karakter on korraarmastaja, täpne, korralik, solvav, kinnine, jonnakas, põhjalik ja passiiv-agressiivne. Anaalse faasi lahendus, korralik potil käimine, mõjutab valdavaid individuaalseid omadusi ja suhtumisi autoriteedi suhtes. See faas kestab 1–1,5 aastat.
 Füüsiline fookus – pärak (elimineerimine). Kuni praeguseni on lapsel üsna lihtsalt läinud. Nüüd peaks beebi kontrollima oma soolestikku. Freud uskus, et beebi seksuaalne nauding keskendub sel ajal päraku piirkonnale.
 Psühholoogiline eripära – enesekontroll/kuulekus. Need pole seotud vaid potil käimise õpetamisega, vaid beebi peab ka kontrollima tunge ja käitumisi (terrible twos – kaks kohutavat). Mis siin võib viltu minna – kas vanemad on liiga kontrollivad või mitte piisavalt kontrollivad (Freud uskus kõvasti piiramisse).
 Täiskasvanu karakter – anaalselt kinnihoidev (jäik, liigselt organiseeritud, autoriteedile alluv) vs. anaalselt väljutav (vähe enesekontrolli, organiseerimatu, põlglik, vaenulik).
 Falliline faas – umbes 3,5–6 aastat
 Alustades 3. eluaastast liigub laps edasi fallilisse faasi, mis keskendub genitaalidele. Freud väidab, et seda vanust iseloomustab kõige paremini falliline, kuna see on periood, mil laps saab teadlikuks kas peenise omamisest või selle puudumisest. See on esimene faas, kus lapsed muutuvad teadlikuks seksuaalsetest erinevustest.
 Freud püüdis mõista pingeid, mida laps kogeb seksuaalse erutuse ajal – see tähendab, et naudingut genitaalse piirkonna stimuleerimisest. Erutus on seotud lapse meeles, vanemate lähedase füüsilise juuresolekuga. Igatsus selle kontakti järele muutub aina rohkem keerulisemaks lapse jaoks rahuldada; laps võitleb intiimsuse nimel, mida vanemad omavahel jagavad. Seda faasi iseloomustab lapse tahtmine minna koos vanematega voodisse ning armukadedaks muutumine tähelepanu üle, mida vanemad üksteisele jagavad. Freud jõudis oma vaatluste alusel järeldusele, et selle perioodi jooksul arenevad nii naistel kui meestel seksuaalsed küsimused.
 Freud nägi lapsi fallilises faasis oma vanematele reageerimas kui potentsiaalsele ohule oma vajaduste rahuldamisel. Seega poisi jaoks, kes soovib oma emaga lähedasem olla, võtab isa mõningaid rivaali omadusi. Samal ajal soovib poiss oma isa armastust ja kiindumust, milles näeb oma ema kui rivaali. Laps on elamiskõlbmatus olukorras tahes ja kartes oma vanemaid.
 Poiste puhul kutsus Freud seda konflikti Oidipuse kompleksiks, ja seda Kreeka tragöödia kangelase loo järgi. Müüdi kõige levinumas versioonis tapab Oidipus oma isa ning hiljem abiellub oma emaga (kumbagi vanemat teadmata). Kui ta lõpuks saab teadlikuks, kelle ta tappis ja kellega abiellus, Oidipus moonutab end, torgates välja oma mõlemad silmad. Freud uskus, et iga meessoost laps taasetendab sarnase sisemise draama. Ta soovib omada oma ema ja tappa oma eesmärgi saavutamiseks oma isa. Ta ka kardab oma isa ja kardab, et tema, laps, saab isa poolt kastreeritud. Ärevus kastreerimise ümber, isa kartmine ja armastus isa suhtes, ning seksuaalne iha ema suhtes ei saa kunagi täielikult lahendatud. Lapsepõlves on kogu kompleks represseeritud. Üks esimesi ülesandeid superego arenemisel on hoida see häiriv konflikt teadlikkusest väljas ja kaitsta last selle osa esitamise eest.
 Tüdrukute jaoks on sarnane probleem, kuid selle väljendus ja lahendus võtavad teise pöörde. Tüdruk soovib oma isa omada, ning näeb oma ema peamise rivaalina. Poisid represseerivad oma tundeid osalt hirmust kastreerimise ees. Tüdrukute jaoks on oma ihade represseerimine vähem äärmuslik, vähem totaalne. Freudi vaated naiste ja nende psühholoogilise arengu kohta jäävad väga vastuoluliseks.
 Falliline faas on tegevuspaik kõige võimsamale; Freudi arengu mudeli kõige üliolulisem seksuaalne konflikt. Selles faasis on lapse erogeenseks tsooniks suguelundite piirkond. Kuna laps muutub aina rohkem huvitatuks oma genitaalidest, ja ka teiste genitaalidest, tekib konflikt. Konflikt, mida nimetatakse Oidipuse konfliktiks, (naistel Electra kompleks), tähendab lapse alateadlikku iha omada vastas-soost vanemat ja elimineerida samasooline vanem.
 Noores mehes, tekib Oidipuse kompleks loomulikust armastusest oma ema vastu; armastus, mis muutub seksuaalseks kuna poisi libiidne energia kandub pärakust genitaalide piirkonda. Kahjuks poisi jaoks seisab isa selle armastuse teel ees. Seega poiss tunneb agressiooni ja armukadedust oma rivaali – oma isa – suhtes, ja tunneb ka hirmu, et isa streigib talle vastu. Kuna poiss on märganud, et naistel, eriti tema emal, puudub peenis, on ta jahmunud hirmust, et ta isa eemaldab ka tema peenise. Ärevust raskendavad ähvardused ja distsipliin, mida ta esile kutsub, kui ta vanemad teda masturbeerimast tabavad. Selline kastreerimise ärevus edestab tema iha oma ema järele, seega surub ta iha alla. Ja kuigi poiss näeb, et kuigi ta oma ema omada ei saa, kuna seda teeb ta isa, saab poiss omada ema asendamisega, identifitseerides end isaga ja muutudes isasarnaseks nii palju kui võimalik: selline identifikatsioon teeb poisile selgeks põhialused elu seksuaalsest rollist. Oidipuse konflikti kestvuse jäljeks on superego, isa hääl poja sees. Lahendades seega verepilastuslikku mõistatust, liigub poiss edasi latentsesse faasi, libiido jõudeoleku perioodi.
 Elektra kompleksi puhul on Freud ebamäärasem. Kompleksi juured on väikese tüdruku avastuses, et temal, koos ema ja teiste naistega, puudub peenis, mida omavad tema isa ja teised mehed. Tüdruku armastus oma isa suhtes muutub siis erootiliseks ja armukadedaks, kuna ta igatseb endale oma peenist. Tüdruk hakkab süüdistama oma ema, kuna tajub kastratsiooni, ning teda tabab peenisekadedus, ilmselge vastand poiste kastratsiooni ärevusele. Elektra kompleksi lahenduseks on vähem selge maha-lõikamine, kui Oidipuse kompleksi puhul meestel; Freud väitis, et lahendus saabub palju hiljem ja ei kunagi tõeliselt lõplik. Nii nagu poiss õppis oma seksuaalset rolli end oma isaga identifitseerides, õpib ka tüdruk oma rolli, identifitseerides end oma emaga, püüdega oma isa asendusena omada. Konflikti sündmuslik lahendusena liigub tüdruk edasi latentsesse faasi, kuigi Freud viitab, et tüdruk jääb ikka alati kergelt fallilisse faasi fikseerituks.
 Fallilisse faasi fikseerituna areneb välja falliline karakter, kes on hoolimatu, resoluutne, enesekindel, ja nartsissistlik – liigselt edev ja uhke. Ebaõnnestumine konflikti lahendamisel võib põhjustada selle, et inimene kartlik või võimetu lähedase armastuse suhtes; Freud arvas ka, et fiksatsioon võib olla homo-seksuaalsuse alus-põhjus.
 Füüsiline fookus – peenis. Freud uskus, et poisid ja tüdrukud on mõlemad keskendunud peenisele. Poisid: miks tüdrukul seda pole? Tüdrukud: mispärast mul seda pole? Lapsed muutuvad eriti huvitatuks selles faasis oma genitaalidega mängimises.
 Psühholoogiline eripära – moraalsus ja seksuaalsuse identifikatsioon ja väljauurimine, mida tähendab olla poiss või tüdruk. Lastel on Freudi arvates selles faasis seksuaalsed tunded vastas-soost vanemate suhtes (ja tegelevad Oidipuse/Electra kompleksidega – põhiliselt erootiline kiindumus vastas-soost vanema suhtes, kuid kuna need tunded pole sotsiaalselt aktsepteeritavad, võib see muutuda vaenulikkuseks) ja tunda vaenulikkust sama-soolise vanema suhtes. Poisid kogevad kastratsiooni ärevust ja tüdrukud peenisekadedust. Selle aja jooksul lahendatakse emotsionaalseid konflikte lõpuks end samasoolise vanemaga identifitseerides.
 Täiskasvanu karakter – valimatud sekspartnerid, amoraalsed/ aseksuaalsed ja puritaanlikud (õpetus vastandite kohta).
 Latentne faas – umbes 6 aastat kuni puberteet
 Mis iganes vormi võitluse lahendus võtab, enamik lapsi tundub parandavat oma kiindumust oma vanemate suhtes üsna pea pärast 5-aastaseks saamist ning pöördub suhete poole eakaaslaste ja koolitegevuste, spordi ja teiste oskuste poole. Seda faasi vanuses 5–6 aastat kuni puberteedi alguseni nimetatakse latentseks perioodiks. See on aeg, mil fallilise faasi lahendamata seksuaalsed ihad represseerib edukalt superego.
 Nii vanemate kui laste jaoks on see suhteliselt rahulik ja psühholoogiliselt sündmusetu aeg.
 Fallilise faasi lahendus viib edasi latentsesse perioodi, mis ei ole psühhoseksuaalse arengu faas, vaid periood, milles seksuaalne tung on uinunud. Freud nägi latentsust kui seksuaalsete ihade ja erogeensete impulsside võrratut repressiooni perioodi. Latentse perioodi jooksul valavad lapsed oma libiidsed energiad aseksuaalsetesse harrastustesse nagu kool, kergejõustik ja samasoolised sõprused. Kuid peagi puhkeb puberteet, ja genitaalid muutuvad jällegi libiidse energia fookuseks.
 Latentne faas on suhtelise rahu faas. Seksuaalsed ja agressiivsed tungid on vähem aktiivsed ja siin peitub vähe psühhoseksuaalse konflikti mõistes.
 Genitaalne faas – puberteedijärgne
 Bioloogilise ja psühholoogilise arengu viimane periood, genitaalne faas, tekib puberteedi algamisega ning libiido energia naasmisega suguelundite. Nüüd on poisid ja tüdrukud tehtud teadlikuks oma eraldi seksuaalsetest identiteetidest ning hakkavad otsima viisi, kuidas oma erootilisi ja inimestevahelisi vajadusi rahuldada. Freud arvas, et homoseksuaalsus on selles faasis eakohase arengu puudumise tulemuseks; kuigi paljud arvavad, et see on positsioon, hoolimata tänapäevasest arusaamast terve seksuaalse arengu erinevuste kohta.
 Genitaalses faasis, kus lapse energia jällegi genitaalidele keskendub, pöördub huvi heteroseksuaalsetele suhetele. Mida vähem energiat laps investeerib lahendamata psühhoseksuaalsesse arengusse, seda suurem on võime arendada normaalseid suhteid vastassugupoolega. Kui ta jääb siiski fikseerituks, ja eriti fallilises faasis, on tema areng häiritud edasiste tõrgetega repressiooni ja kaitsete tõttu.
 Füüsiline fookus – genitaalid.
 Psühholoogiline eripära – küpsus ja loovus, ning elu paremaks muutmine. Seega pole see ainult uue elu loomine (paljunemine), aga ka intellektuaalne ja artistlik loovus. Eesmärgiks on õppida, kuidas lisada ellu ja ühiskonda midagi konstruktiivset.
 Täiskasvanu karakter – genitaalne karakter ei ole varasemas faasis fikseerunud. See on inimene, kes on kõik läbi töötanud. See inimene on psühholoogiliselt kohanenud ja tasakaalus. Freudi kohaselt on vaja selle faasi saavutamiseks saavutada tasakaal nii armastuses kui ka töös.
 Tunnustus
 1930 – Goethe auhind
 1936 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
 Teoseid
 Sigmund Freud on avaldanud üle 50 teksti ja teose.
 "Über Coca", 1885 (kokapõõsas, kokalehed, kokaiin jm)
 "Die Traumdeutung", 1900 ('Unenägude tõlgendamine')
 "Drei Abhandlungen zur Sexualtheorie", 1905 ('Kolm kirjutist seksuaalteooriast')
 "Totem und Tabu", 1913 ('Tootem ja tabu')
 "Zur Einführung des Narzissmus", 1914 ('Nartsissismi sissejuhatus')
 "Jenseits des Lustprinzip", 1920 ('Sealpool mõnuprintsiipi')
 "Massenpsychologie und Ich-Analyse", 1921 ('Massipsühholoogia ja minaanalüüs')
 "Das Ich und das Es", 1923 ('Mina ja miski')
 "Die Zukunft einer Illusion", 1927 ('Ühe illusiooni tulevik')
 "Moses und die monotheistische Religion", 1939 ('Mooses ja usk ainujumalasse')
 Eesti keeles
 "Poeet ja fantaasia". Tõlkinud Aivar Kull. Noorus 1987, nr 7.
 "Uned folklooris" (koos David Ernst Oppenheimiga), ajalehe Kostabi lisa, Tartu 1992, 24 lk
 "Mäluhäire Akropolisel: Kiri Romain Rolland'ile". Tõlkinud Krista Läänemets. Vikerkaar 1994, nr 1.
 "Miks sõda?" Tõlkinud Jaanus Adamson. Vikerkaar 1997, nr 7-8.
 "Leonardo da Vinci lapsepõlvemälestus". Tõlkinud Tiiu Relve; eessõna: Hasso Krull. Loomingu Raamatukogu 1998, nr 40, 88 lk
 "Inimhinge anatoomiast". Tõlkinud Anne Lill, kommenteerinud Jüri Allik. Tartu Ülikooli Kirjastus 1999, 432 lk; ISBN 9985-56-399-9 (Sisaldab töid "Tungid ja tungisaatused", "Teadvustamatus" ja "Mina ja miski")
 "Ahistus kultuuris. Sealpool mõnuprintsiipi". Tõlkinud Krista Läänemets (= Krista Räni). Sari Avatud Eesti raamat. Kirjastus Vagabund, Tallinn 2000, 170 lk; ISBN 9985-835-43-3
 "Argielu psühhopatoloogia: Psüühika teadvustamata riukad: unustamisest, keelevääratustest, käevääratustest, ebausust ja eksitustest". Tõlkinud Piret Metspalu. Kirjastus Väike Vanker, 2001, 242 lk; ISBN 9985-9347-3-3
 "Sigmund Freudi tarkuseraamat". Inglise keelest tõlkinud Virge Õuemaa. Kirjastus Ersen, Tallinn 2003, 184 lk
 "Unenägude tõlgendamine". Tõlkinud Anne Lill ja Mari Tarvas; järelsõna: Anne Lill. Kirjastus Tänapäev, Tallinn, 2007, 604 lk; ISBN 978-9985-62-324-4
 "Nali ja selle seos teadvustamatusega" (sisaldab ka Freudi esseed "Huumor"). Tõlkinud Mari Tarvas. Tänapäev 2008, 296 lk
 Vaata ka
 The Century of the Self
 Sigmund Freud Museum (Viin)
 Freud Museum (London)
 Viited
 Kirjandus
 Raamatud
 Stefan Zweig, "Tervenemine vaimu läbi". Tõlkinud Jaan Kross, Eesti Raamat, Tallinn 1979; 2. trükk: Kuldsulg, Tallinn 1998
 Stefan Zweig, "Sigmund Freud". Saksa keelest tõlkinud Airis Erme, Tallinn : Athena, 1998, 110lk
 Finn Abrahamowitz, "Freud: üks elu". Tõlkinud Ene Mäe, Eesti Raamat, Tallinn 2003; ISBN 9985-65-399-8
 Nicolle Rosen, "Martha F" (Freudi abikaasa Martha Freudi [1861–1951] biograafia). Prantsuse keelest tõlkinud Pille Kruus. Tänapäev, Tallinn 2006, 198 lk; ISBN 9985624033
 David Cohen, "Sigmund Freudi põgenemine" (The escape of Sigmund Freud; biograafia, mis vaatleb Freudi viimaseid eluaastaid). Inglise keelest tõlkinud Matti Piirimaa. Tammerraamat, Tallinn 2012, 240 lk; ISBN 9789949482337
 Artikleid
 "Mooses ei olnud juut" – Uus Eesti, 24. september 1938, nr 262, lk 8; loetav ka digiteeritud ajalehtede aadressil
 Peeter Tulviste, "Rõõm kultuuriahistusest. Vestlus Sigmund Freudi "Ahistus kultuuris" eestinduse puhul." Küsitlenud Eduard Parhomenko. Akadeemia 1994, nr 5.
 Alo Jüriloo ja Vaino Vahing, "Psühhoanalüüsi loeng. Sigmund Freudi psühhoanalüüsi õpetus" (I–VII) – Vikerkaar 1990, nr 2, lk 86–91; nr 5, lk 87–92; nr 7, lk 82–85; nr 9, lk 75–78; nr 11, lk 73–80; 1991, nr 3, lk 77–82 ja nr 5, lk 81–87
 Jüri Allik, S. Freudi raamatu "Inimhinge anatoomiast" (2003) järelsõna "Sigmund Freudi elu ja töö" (lk. 175–342) ning Freudi elu ja tegevuse kronoloogia ISBN 9985-56-399-9
 "20. sajandi mõttevoolud". Tartu Ülikooli Kirjastus, Tallinn–Tartu 2009, lk 133–159 ("Sigmund Freud", autor Jaanus Adamson)
 Althusser, Louis. "Freud ja Lacan". Akadeemia, nr. 5, 2010.
 Välislingid
 Märt Väljataga, "Freud 21. sajandil; Jaanus Adamson, "Freudism ja uskumatu Thomas"
 freud.pribor.cz
 Austria psühholoogid
 Psühhoanalüütikud
 Psühhoanalüüs
 Sündinud 1856
 Surnud 1939
 Vabasurmad


text:
12. elokuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 224. päivä (225. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 141 päivää.
 Nimipäivät
 suomalainen kalenteri: Klaara, Kiira
 suomenruotsalainen kalenteri: Klara, Kira
 ortodoksinen kalenteri: Foti, Fotios, Valo
 saamenkielinen kalenteri: Šealggá
 vanhemmissa kalentereissa: Clara, Heljä, Herman, Philolaus
 Tapahtumia
 1099 – Ensimmäinen ristiretki: Ascalonin taistelu. Ristiretkeläiset voittivat saraseenit ja Godefroy de Bouillon perusti Jerusalemin kuningaskunnan.
 1323 – Pähkinäsaaren rauha: Ruotsi ja Novgorod sopivat ensimmäistä kertaa yhteisestä rajasta (Ruotsin itäraja kulki nyky-Suomen halki).
 1788 – Anjalan liitto syntyi.
 1851 – Isaac Singerille myönnettiin patentti hänen keksimästään ompelukoneesta.
 1877 – Asaph Hall löysi Marsin kuun Deimoksen.
 1898 – Espanjan ja Yhdysvaltojen sota päättyi aselepoon.
 1898 – Havaijin lippu laskettiin Iolanin palatsissa monimutkaisessa liittymisseremoniassa ja se korvattiin Yhdysvaltain lipulla, mikä symboloi vallansiirtoa Havaijin tasavallalta Yhdysvalloille.
 1914 – Ensimmäinen maailmansota: Yhdistynyt kuningaskunta julisti sodan Itävalta-Unkarille. Brittiläisen imperiumin valtiot liittyivät sotaan mukaan automaattisesti.
 1953 – Ydinkoe: Neuvostoliitto räjäytti ensimmäisen vetypomminsa.
 1960 – Echo 1, ensimmäinen tietoliikennesatelliitti, laukaistiin radalleen.
 1981 – IBM julkisti IBM PC:n, varhaisen henkilökohtaisen tietokoneen, mikä teki PC:stä vakavasti otettavan tuotteen myös yritysmaailmassa.
 1985 – Ilmailu: Boeing 747 -jumbojet törmäsi Takamagaharavuoreen Japanissa Japan Airlinesin lennolla 123. Tässä maailman pahimmassa yksittäistä lentokonetta kohdanneessa lento-onnettomuudessa sai 520 ihmistä surmansa.
 1991 – Metallican 5. studioalbumi Metallica ("The Black Album") julkaistiin.
 1992 – Kanada, Meksiko ja Yhdysvallat ilmoittivat saaneensa neuvotelluksi Pohjois-Amerikan vapaakauppasopimuksen (North American Free Trade Agreement, NAFTA).
 1994 – Woodstock '94 -festivaali käynnistyi.
 1994 – Major League Baseball -sarjan pelaajat menivät lakkoon. Baseballin World Series jouduttiin perumaan.
 2000 – Venäläinen sukellusvene Kursk upposi Barentsinmerellä.
 2012 – MTV3 Scifi lopetti lähetyksensä.
 2017 – Kiira-myrsky velloi Uudenmaan ja Kymenlaakson maakunnissa.
 Syntyneitä
 1503 – Kristian III, Tanskan ja Norjan kuningas (k. 1559)
 1643 – Alfonso VI, Portugalin kuningas (k. 1683)
 1737 – Antoine-Augustin Parmentier, ranskalainen sotilasfarmaseutti, agronomi, ravitsemustieteilijä ja hygieenikko (k. 1813)
 1762 – Yrjö IV, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Hannoverin kuningas (k. 1830)
 1774 – Robert Southey, englantilainen kirjailija (k. 1843)
 1781 – Robert Mills, yhdysvaltalainen arkkitehti (k. 1855)
 1786 – Otto Fleming ("Suomen Herkules"), suomalainen vapaaherra, vänrikki ja tunnettu voimamies (k. 1851)
 1831 – Helena Petrovna Blavatsky ("Madame Blavatsky"), venäläinen spiritualisti ja okkultisti (Teosofisen Seuran perustaja) (k. 1891)
 1866 – Jacinto Benavente, vuoden 1922 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut espanjalainen kirjailija (Veijareita) (k. 1954)
 1876 – Mary Roberts Rinehart, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1958)
 1880 – Marguerite Radclyffe-Hall ("Radclyffe Hall"), englantilainen runoilija ja kirjailija (k. 1943)
 1881 – Cecil Blount DeMille ("Cecil B. DeMille"), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja (Kymmenen käskyä) (k. 1959)
 1886 – Ruth Margareta Munck, suomalainen vapaaherratar (Jääkäripataljoona 27:n sairaanhoitaja ”Schwester Ruth”) (k. 1976)
 1887 – Erwin Schrödinger, vuoden 1933 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut itävaltalainen fyysikko (Schrödingerin yhtälö) (k. 1961)
 1902 – Muhammed Hatta, indonesialainen poliitikko (k. 1980)
 1904 – Aleksei Nikolajevitš Romanov, Venäjän kruununperillinen, keisari Nikolai II:n poika (k. 1918)
 1907 – Andrew Murray Charlton (”Boy Charlton”), australialainen uimari (k. 1975)
 1910 – Gustav Lantschner, saksalainen alppihiihtäjä (k. 2011)
 1910 – Jane Wyatt, yhdysvaltalainen näyttelijä (Sininen kuu) (k. 2006)
 1911 – Mario Moreno-Reyes (”Cantinflas”), meksikolainen näyttelijä ja koomikko (k. 1993)
 1912 – Max Isaac Dimont ("Max I. Dimont"), amerikansuomalainen kirjailija ja historioitsija (k. 1992)
 1912 – Samuel Fuller, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja (40 urhoa) (k. 1997)
 1912 – Jussi Kurikkala, suomalainen maastohiihtäjä (maailmanmestari) (k. 1951)
 1919 – Vikram Sarabhai, intialainen fyysikko (k. 1971)
 1924 – Muhammad Zia ul-Haq, Pakistanin johtaja 1977-1988 (k. 1988)
 1930 – György Schwartz (”George Soros”), unkarilais-yhdysvaltalainen valuuttakeinottelija ja suursijoittaja
 1931 – William Goldman, yhdysvaltalainen kirjailija ja käsikirjoittaja (k. 2018)
 1932 – Sirikit, Thaimaan kuningatar
 1935 – John Cazale, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 1978)
 1939 – George Hamilton, yhdysvaltalainen näyttelijä
 1941 – Pär Stenbäck, suomalainen poliitikko
 1945 – Jean Nouvel, ranskalainen arkkitehti
 1946 – Tuulikki Eloranta, suomalainen iskelmälaulaja
 1946 – Jouko Skinnari, suomalainen poliitikko ja valtiopäiväneuvos (k. 2016)
 1949 – Fernando Collor de Mello, brasilialainen poliitikko, presidentti 1990–1992
 1949 – Mark Knopfler, skotlantilainen muusikko ("Dire Straits")
 1950 – James Norman Beaver Jr. ("Jim Beaver"), yhdysvaltalainen näyttelijä (Deadwood)
 1952 – Chen Kaige, kiinalainen elokuvaohjaaja
 1953 – Rolland Courbis, ranskalainen jalkapalloilija ja valmentaja
 1954 – François Hollande, Ranskan presidentti 2012–2017
 1954 – Pat Metheny, yhdysvaltalainen jazz-kitaristi
 1956 – Bruce Greenwood, kanadalainen näyttelijä
 1961 – Tatjana Samolenko-Dorovskih, neuvostoliittolainen juoksija (olympiavoittaja)
 1963 – Anthony Ray ("Sir Mix-a-Lot"), yhdysvaltalainen rap-artisti
 1964 – Julius Francis, brittiläinen nyrkkeilijä
 1965 – Peter Krause, yhdysvaltalainen näyttelijä (Mullan alla)
 1968 – Johanna Keinänen, suomalainen tanssitaiteilija ja koomikko
 1969 – Jukka Rasila, suomalainen näyttelijä (Studio Julmahuvi)
 1969 – Tanita Tikaram, fidžiläis-malesialainen laulaja
 1971 – Nathaniel Philip Rothschild, brittiläis-sveitsiläinen sijoittaja
 1971 – Pete Sampras, yhdysvaltalainen tennispelaaja
 1972 – Merikukka Forsius, suomalainen kansanedustaja
 1973 – Richard Reid ("Shoe Bomber"), brittiläinen terroristi
 1975 – Casey Affleck, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä (Manchester by the Sea)
 1976 – Mikko Viljami Lindström ("Daniel Lioneye"), suomalainen kitaristi ("HIM")
 1976 – Joseph Poole ("Wednesday 13"), yhdysvaltalainen laulaja ("Murderdolls")
 1977 – Park Yong-ha, korealainen näyttelijä, laulaja ja tanssija (k. 2010)
 1978 – Hayley Wickenheiser, kanadalainen jääkiekkoilija
 1979 – Austra Skujytė, liettualainen seitsenottelija
 1980 – Maggie Lawson, yhdysvaltalainen näyttelijä
 1981 – Djibril Cissé, ranskalainen jalkapalloilija
 1982 – María José Martínez Sánchez, espanjalainen tennispelaaja
 1983 – Klaas-Jan Huntelaar, alankomaalainen jalkapalloiija
 1988 – Tyson Fury, brittiläis-irlantilainen raskaansarjan nyrkkeilijä (maailmanmestari)
 1990 – Mario Balotelli, italialainen jalkapalloilija
 1992 – Cara Delevingne, brittiläinen malli ja elokuvanäyttelijä
 1994 – Diandra Flores, suomalainen laulaja
 1999 – Matthijs de Ligt, alankomaalainen jalkapalloilija
 Kuolleita
 30 eaa. – Kleopatra VII, Egyptin kuningatar (s. 69 eaa.)
 875 – Ludvig II, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari (s. 825)
 1319 – Rudolf I, Baijerin herttua (s. 1274)
 1424 – Yongle, Kiinan keisari (s. 1360)
 1484 – Sixtus IV, paavi (s. 1414)
 1545 – Charles Brandon, Suffolkin ensimmäinen herttua (s. 1484)
 1612 – Giovanni Gabrieli, italialainen säveltäjä (s. n. 1555)
 1633 – Jacopo Peri, italialainen laulaja ja säveltäjä (Dafne) (s. 1561)
 1648 – Ibrahim I, Osmanien valtakunnan sulttaani (s. 1615)
 1652 – Jakob de la Gardie (”Laiska-Jaakko”), ruotsalainen kreivi, sotapäällikkö, valtiomies ja marsalkka (s. 1583)
 1689 – Innocentius XI, paavi (s. 1611)
 1827 – William Blake, englantilainen runoilija, taidemaalari, mystikko ja taidegraafikko (Eurooppa: Ennustus) (s. 1757)
 1848 – George Stephenson, englantilainen koneinsinööri (höyryveturin kehittäjä, rautateiden ”isä”) (s. 1781)
 1861 – Eliphalet Remington, yhdysvaltalainen asevalmistaja ja keksijä (s. 1793)
 1882 – Antti Rannanjärvi, suomalainen puukkojunkkari (s. 1828)
 1900 – Wilhelm Steinitz, itävaltalainen šakinpelaaja (ensimmäinen maailmanmestari) (s. 1836)
 1901 – Adolf Erik Nordenskiöld, suomalainen tiedemies, geologi, mineralogi ja naparetkeilijä (Koillisväylän löytäjä) (s. 1832)
 1914 – John Philip Holland, irlantilainen insinööri (varhaisten sukellusveneiden kehittäjä) (s. 1840)
 1922 – Arthur Griffith, Irlannin presidentti (s. 1871)
 1928 – Leoš Janáček, tšekkiläinen säveltäjä (Ukonilma) (s. 1854)
 1944 – Joseph Patrick Kennedy, Jr. ("Joseph P. Kennedy, Jr."), yhdysvaltalainen lentäjä, presidentti John F. Kennedyn veli (s. 1915)
 1946 – Inayatullah Khan, Afganistanin kuningas (s. 1888)
 1955 – Thomas Mann, vuoden 1929 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut saksalainen kirjailija (Taikavuori) (s. 1875)
 1955 – James Batcheller Sumner ("James B. Sumner"), vuoden 1946 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen kemisti (s. 1887)
 1961 – Nils Rinkama, suomalainen säveltäjä (s. 1920)
 1964 – Ian Fleming, brittiläinen kirjailija (James Bond -kirjat) (s. 1908)
 1969 – Vilho Väisälä, suomalainen meteorologian professori (Vaisala Oy:n perustaja) (s. 1889)
 1973 – Walter Rudolf Hess, vuoden 1949 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut sveitsiläinen fysiologi (s. 1881)
 1973 – Karl Ziegler, vuoden 1963 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen kemisti (s. 1898)
 1979 – Sir Ernst Boris Chain, vuoden 1945 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut saksalaissyntyinen biokemisti (s. 1906)
 1982 – Henry Fonda, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä (Kultalampi) (s. 1905)
 1982 – Salvador Sánchez, meksikolainen nyrkkeilijä (höyhensarjan maailmanmestari) (s. 1959)
 1982 – Helvi Leiviskä, suomalainen säveltäjä (s. 1902)
 1985 – Manfred Winkelhock, saksalainen kilpa-autoilija (s. 1951)
 1989 – William Shockley, vuoden 1956 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (s. 1910)
 1992 – John Cage, yhdysvaltalainen säveltäjä (4′33′′) (s. 1912)
 2004 – Godfrey Hounsfield, vuoden 1979 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut englantilainen sähköinsinööri, tietokonekerroskuvauksen keksijä (s. 1919)
 2007 – Ralph Asher Alpher, yhdysvaltalainen kosmologi (s. 1921)
 2007 – Mervyn Edward Griffin, Jr. ("Merv Griffin"), yhdysvaltalainen televisioesiintyjä (s. 1925)
 2009 – Rashied Ali, yhdysvaltalainen jazzrumpali (s. 1935)
 2009 – Lester William Polsfuss ("Les Paul"), yhdysvaltalainen muusikko (s. 1915)
 2010 – Guido de Marco, Maltan presidentti 1999–2004 (s. 1931)
 2013 – Johan Friso, Alankomaiden prinssi (s. 1968)
 2014 – Betty Joan Perske ("Lauren Bacall"), yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1924)
 2014 – Abel Laudonio, argentiinalainen nyrkkeilijä (s. 1938)
 2015 – Jaakko Hintikka, suomalainen filosofi (s. 1929)
 2015 – Stephen Lewis, englantilainen näyttelijä (s. 1926)
 2016 – Jyrki Laakkonen, suomalainen liikemies (s. 1966)
 2016 – Martti Parkkari, suomalainen säveltäjä ja musiikkitieteilijä (s. 1938)
 2017 – Martti Korpela, Elintarviketeollisuusliiton johtaja (s. 1938)
 2018 – Perttu Häkkinen, radiotoimittaja (s. 1979)
 2021 – Mauri Salo, suomalainen päätoimittaja (s. 1936)
 2022 – Anne Heche, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1969)
 2022 – Wolfgang Petersen, saksalainen elokuvaohjaaja (s. 1941)
 Juhlapäiviä
 YK: Kansainvälinen nuorisopäivä (”International Youth Day”). Vietetty vuodesta 2000.
 Yorkshire Dalen alue Yorkshiressä: Glorious Twelfth (metsäkanojen metsästyskausi alkaa).
 Diskordianismi: Zaraday.
 Katso myös: kalenteri ~ 11. elokuuta, 13. elokuuta
 Elokuu
 -08-12