type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 15.5.2013
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 131/1
 A TANÁCS 412/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2013. május 13.)
 a Kínai Népköztársaságból származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
 AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikkére,
 tekintettel az Európai Bizottság által benyújtott javaslatra, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
 mivel:
 1. AZ ELJÁRÁS
 1.1. A vizsgálat megindítása
 (1)
 A Bizottság az 1072/2012/EU rendeletben (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) (2) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára.
 (2)
 Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Unión belüli asztali és konyhai kerámiaáruk gyártásának több mint 30 %-át képviselő uniós gyártók nevében (a továbbiakban: panaszosok) 2012. február 16-án (3) panaszt nyújtottak be.
 (3)
 Az ideiglenes rendelet (22) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2008. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
 1.2. Az eljárás további menete
 (4)
 Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes vám bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. Két importőr és egy exportáló gyártó kért és kapott lehetőséget meghallgatásra a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője jelenlétében.
 (5)
 A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket a végleges megállapítások kialakításához szükségesnek tartott. Az érdekelt felek szóbeli és írásbeli észrevételeit mérlegelték és az ideiglenes megállapításokat indokolt esetben ezeknek megfelelően módosították.
 (6)
 Ezenfelül az (55) preambulumbekezdésben foglaltak szerint ellenőrző látogatásra került sor egy thaiföldi gyártónál, amelynek célja Thaiföld megfelelő analóg országként való alkalmasságának vizsgálata volt.
 (7)
 Ezt követően valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó asztali és konyhai kerámiaáru behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: a végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal meghatározott időszakot biztosítottak a feleknek arra, hogy e végleges nyilvánosságra hozatal kapcsán ismertessék észrevételeiket. Kérésük nyomán a Kínai Könnyűipari és Kézműves Termékek Kamarája (Chinese Chamber of Commerce for Import and Export of Light Industrial Products and Arts-crafts, CCCLA) és importőrök egy csoportja számára a Bizottság lehetővé tette a meghallgatást a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője előtt.
 (8)
 Az érdekelt felek valamennyi észrevételét megfontolták és indokolt esetben figyelembe vették.
 1.3. Mintavétel
 (9)
 Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően számos érdekelt fél megkérdőjelezte a Kínából exportáló gyártók mintáját azzal az érvvel, hogy a minta nem reprezentatív, mivel az csak a legnagyobb exportált mennyiségeken alapul és nem veszi figyelembe a kínai kerámiaipar sokféleségét és szétaprózódottságát jellemző egyéb tényezőket.
 (10)
 Az 1225/2009/EK rendelet (a továbbiakban: az alaprendelet) 17. cikke (1) bekezdéséből következik, hogy a vállalatok mintába való felvétele céljából történő kiválasztása azon legnagyobb reprezentatív exportmennyiségre korlátozható, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. Tekintettel az ágazat szétaprózódottságára a Bizottság úgy vélte, hogy az exportmennyiségeken alapuló kiválasztás reprezentatív mintát eredményezne, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. E tekintetben azonban meg kell említeni, hogy a kiválasztott vállalatok Kína három különböző régiójában találhatóak, a különböző típusú kerámiaanyagból (pl. porcelán vagy kőáru) készült érintett termék előállított mennyisége jelentősnek, a terméktípusok választéka pedig e vállalatok esetében bőségesnek mondható. Ezért ez az állítás nem fogadható el.
 (11)
 Egy exportáló gyártó azt állította, hogy az uniós ipari ágazat és az importőrök tekintetében alkalmazott mintavételezéshez képest az exportáló gyártók esetében alkalmazott eltérő módszer megkülönböztetéshez vezet, ezért ugyanazon kritériumokat kellett volna használni. A különböző módszerek használata hátrányosan érinti az exportáló gyártókat és sérti az egyenlő bánásmódot.
 (12)
 Az exportáló gyártók mintájának kiválasztása csupán a Kínából származó érintett termékre vonatkozó dömping fennállásának vizsgálatát szolgálja. E tekintetben lényeges, hogy a vizsgálati időszakban a vizsgálat az érintett termék lehető legnagyobb behozatali mennyiségére terjedjen ki. Másrészt az uniós gyártók kiválasztására annak meghatározása érdekében került sor, hogy különböző mutatószámok alapján az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett-e. Az importőröket illetően az összegyűjtött információkat elsősorban uniós érdekű értékelésben használják fel. Ebből következően az importőrök és uniós gyártók számára lényeges, hogy információt gyűjtsenek például a különböző termékszegmensekben tevékeny különféle vállalatoktól. Mivel a mintába felveendő vállalatok kiválasztásának alapjául szolgáló megfontolások eltérnek egyrészt az uniós gyártók és importőrök, másrészt az exportáló gyártók tekintetében, így azok helyzete sem hasonló. Ennélfogva sem a megkülönböztetés tilalmának elve, sem az egyenlő bánásmód elve nem írja elő a vonatkozó minták kiválasztására irányuló azonos módszertan használatát. Ebből következően ezen állítás teljes mértékben megalapozatlan, ezért azt a Bizottság elutasítja.
 (13)
 Ezen túlmenően egy exportáló gyártó fenntartotta arra vonatkozó kérelmét, hogy az ideiglenes rendelet (8) preambulumbekezdésében foglaltak szerint neki szerepelnie kellene a mintában. A vállalat azonban nem hozott fel új érveket, amelyek indokolnák a mintába való felvételt. Ennélfogva és a fenti (10) preambulumbekezdésben szereplő megállapítások figyelembevételével az ideiglenes rendelet (9) preambulumbekezdésében foglalt következtetések ezúton megerősítést nyernek.
 (14)
 Ugyanezen, a mintában nem szereplő exportáló gyártó azt állította, hogy nem biztosítottak számára elegendő időt a végleges nyilvánosságra hozatalra vonatkozó észrevételeinek benyújtására, továbbá, hogy a nyilvánosságra hozatal nem volt megfelelő, mivel nem tartalmazott például számadatokat a kedvezményekre, értékesítési árakra, kiigazításokra stb. vonatkozóan. Következésképp nem tartották tiszteletben a védelemhez való jogát.
 (15)
 Az alaprendelet 20. cikkének (5) bekezdése értelmében az érdekelt felek számára legalább 10 napot kell biztosítani a végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeik benyújtására. A szóban forgó exportáló gyártó 2013. február 25-én elektronikus levélben kapta meg a végleges nyilvánosságra hozatalt, és 2013. március 8-ig tehette meg észrevételeit, azaz számára 11 napos határidőt biztosítottak. A nyilvánosságra hozatalt tartalmazó dokumentumot másnap ajánlott küldeményként is elküldték részére. Megállapítható tehát, hogy az érintett fél számára elegendő időt biztosítottak az észrevételek benyújtására, az állítást ezért a Bizottság elutasítja. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni azt is, hogy az érdekelt fél észrevételei a megadott határidőn belül megérkeztek, és nem kérelmezte a határidő meghosszabbítását. Egyébiránt a Bizottság – a bizalmas információk védelmére vonatkozó kötelezettségére is figyelemmel – minden olyan alapvető adatot és szempontot nyilvánosságra hozott, amelyek alapján a végleges intézkedések kiszabását javasolni szándékozta. A védelemhez való jog alapján nem kell tájékoztatást adni az egyes vállalatokra vonatkozó értékesítési árakról vagy a mintába felvett vállalatok tekintetében alkalmazott, az egyedi dömpingkülönbözetek megállapításához figyelembe vett kedvezményekről azon érdekelt felek részére, amelyekre vonatkozóan az egyedi dömpingkülönbözeteket nem számítják ki.
 (16)
 Fentiekből következik, hogy a védelemhez való jog megsértésére vonatkozó állítás nem megalapozott, ezért azt a Bizottság elutasítja.
 2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
 2.1. Bevezetés
 (17)
 Az ideiglenes rendelet (24) és (56)–(57) preambulumbekezdéseiben foglaltak szerint az érintett termék ideiglenesen az ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 és ex 6912 00 90 KN-kódok alá tartozó és a Kínából származó asztali és konyhai kerámiaáruként, kivéve a kerámiakéseket (érintett termék) került meghatározásra.
 2.2. Kérelmek
 (18)
 Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően egyetlen érdekelt fél sem vitatta, hogy a kerámiakések a fizikai jellemzőkben, gyártási folyamatban és a felhasználási módban mutatkozó különbségek miatt alapvetően különböznek az asztali és konyhai kerámiaáruk egyéb fajtáitól. A felek valamennyi észrevételének elemzését követően a kerámiakések a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmet a Bizottság véglegesen elfogadta.
 (19)
 Az ideiglenes intézkedések kihirdetését követően egy importőr azt kérelmezte, hogy bizonyos kerámia fűszerdarálókat és kerámia őrlőrészeket zárjanak ki a vizsgált termékkörből.
 (20)
 Kérelmüket arra alapozták, hogy sajátosságaikból adódóan az ilyen darálók, valamint az egyéb asztali és konyhai kerámiaáruk nem tekinthetőek egyetlen terméknek. A szóban forgó darálók őrlő tányérjának kerámiaanyaga elsősorban alumíniumból készül, amely rész nem általános asztali áruként használatos, mint a csésze vagy a tányér, és amelyek esetében a kiégetés magasabb hőmérsékleten történik. Ezek a termékek rendkívül korlátozott mértékben helyettesíthetők a vizsgált termékkategóriákkal. Ez vonatkozna a burkolat nélküli kerámiadaráló mechanizmusokra is, amelyeket általában a fent említett kódok alá kell besorolni.
 (21)
 A vizsgálat szerint a darálókban lévő kerámiaelem általában a daráló csekély részét teszi ki. Ezenfelül a vizsgálatból az is kiderült, hogy a kerámia őrlőtányért tartalmazó darálók, ideértve a kerámiadaráló részeit is, nem rendelkeztek ugyanazon fizikai jellemzőkkel és alapvető felhasználási móddal, mint az asztali és konyhai kerámiaáruk. A kerámiadaráló-részek formája, ereje és kialakítása különbözik az asztali és konyhai kerámiaárukétól.
 (22)
 Néhány fél azt kérelmezte, hogy a szóban forgó darálókat zárják ki a vizsgált termékkörből, mivel ugyanolyan fizikai jellemzőkkel, kialakítással és felhasználási móddal rendelkeznek, mint a fémből készült daráló mechanizmust alkalmazó darálók, és amennyiben bizonyos darálókészletek tartalmazzák e mechanizmust, akkor általában a 8210 vámtarifaszám alá sorolják azokat. Továbbá kifejtették, hogy ilyenkor a kerámiaelemek általában a termék értékének legfeljebb 2 %-át képviselik. Tekintettel azonban a darálók és darálókészletek számos besorolási lehetőségére, a vizsgálat nem tudta figyelembe venni ezen érveket annak meghatározásakor, hogy a kerámiadarálót ki kell-e zárni a vizsgált termékkörből.
 (23)
 Számos fél azzal indokolta a szóban forgó darálóknak a termékkörből való kizárására irányuló kérelmét, hogy egyes darálókban, nevezetesen a sódarálókban kerámia őrlőtányért kell használni a fém helyett, mivel a só korrodálja a fémdarálót. A vizsgálatból azonban kiderült, hogy a sódarálók nem feltétlenül kerámiából készült daráló mechanizmussal működnek.
 (24)
 A fenti preambulumbekezdésekben foglalt szempontok alapján a vizsgálatból arra a következtetésre lehet jutni, hogy a kerámiadaráló-részekkel ellátott fűszerdarálók alapvetően eltérnek az egyéb asztali és konyhai áruktól az alapvető fizikai jellemzők és a daráló részekhez használt kerámiaanyag felhasználása miatt. Ennélfogva a Bizottság elfogadta az e vizsgálat termékköréből történő kizárásukra vonatkozó kérelmet, ideértve a kerámiadarálók önálló őrlő mechanizmusainak és részeinek kizárását is.
 (25)
 Az ideiglenes intézkedések kihirdetését követően néhány fél azt kérelmezte, hogy a kerámia késélezőket zárják ki a termékkörből tekintettel a gyártási folyamatokban, a felhasználási módban fennálló különbségekre, továbbá arra a tényre, hogy e termékek egyedi kialakításuk és fizikai jellemzőik alapján nem élelmiszerek tárolására szolgálnak. A vizsgálat megerősítette e szempontokat. Ezért a Bizottság a vizsgált termékkörből való kizárásukra vonatkozó kérelmet elfogadta.
 (26)
 Ehhez hasonlóan azt is megvizsgálták, hogy a kerámiahámozókat is ki kellene-e zárni a vizsgált termékkörből. A vizsgálat megerősítette, hogy a kerámiahámozók alapvetően eltérnek az egyéb asztali és konyhai áruktól, mivel a működésben részt vevő részekhez használt kerámiaanyag egyedi kialakítása és fizikai jellemzői (alak és szilárdság) eltérőek, és más gyártási folyamatok és felhasználási módok kapcsolódnak hozzájuk. A kerámiahámozókat ezért szintén ki kell zárni a vizsgált termékkörből.
 (27)
 Az ideiglenes intézkedések közzétételét követően az egyik fél azt állította, hogy a kordierit kerámiából készült pizzaköveket eltérő fizikai jellemzőik (forma és keménység), kialakításuk és felhasználási módjuk miatt ki kellene zárni a vizsgált termékkörből. A kordierit kerámia az alumínium-magnézium-szilikát egyik típusa, amely egyedi jellemzőkkel rendelkezik, nevezetesen kitűnően ellenáll a hőmérséklet-változásnak. A vizsgálat megerősítette, hogy a kordierit kerámiából készült pizzakövekre ugyanolyan fizikai vonások (forma és keménység), kialakítás és felhasználási mód jellemző, mint a kazánokhoz és kemencékhez használt téglákra. Következésképp e pizzakövek eltérnek az egyéb asztali és konyhai kerámiaáruktól. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszosok rámutattak a kordierit kerámiából készült pizzakövek és a vizsgálat tárgyát képező más termékek hasonlóságára. Azt azonban nem tudták bizonyítani, hogy a kordierit kerámiából készült pizzakövek ugyanolyan alapvető fizikai tulajdonságokkal és felhasználási módokkal rendelkeznének. Ezért a Bizottság a vizsgált termékkörből való kizárásukra vonatkozó kérelmet elfogadta.
 (28)
 Az ideiglenes intézkedések közzétételét követően egy holland egyesület azt állította, hogy a reklámtermékként használt asztali és konyhai kerámiaárukat ki kellene zárni a termékkörből, mivel azokat nem asztali és konyhai kerámiaáruként történő felhasználás céljából értékesítik, továbbá lényeges gazdasági ösztönzőt jelentenek a kiskereskedelmi ágazatban és nagyra becsülik a fogyasztók, valamint mert a rövid időn belül szükséges mennyiségeket csak a kínai gyártók tudnák biztosítani. A reklámtermékként használandó asztali és konyhai kerámiaáruknak a termékkörből történő kizárására vonatkozó kérelem azonban nem elfogadható, mivel fizikai jellemzőik, a gyártási folyamatok és a felhasználási módok megegyeznek a többi asztali és konyhai kerámiaáruéval.
 (29)
 Az ideiglenes intézkedések közzétételét, majd a végleges nyilvánosságra hozatalt követően ismételten egy német importőr és nagykereskedő, valamint egy kínai együttműködő exportáló gyártó indítványozta, hogy a szublimációs nyomtatásra szánt különleges bevonatú kőtermékekett és amelyekről a szublimációs bevonat mechanikus karcolással eltávolítható, ki kellene zárni a termékkörből, mivel azok félkész termékek, amelyek esetében a képkészítésre külön csatornákon keresztül az Unióban kerül sor, továbbá az eltérő fogyasztói benyomás és azon tény miatt, hogy a szublimációs bevonat meghaladja a bevonat nélküli kerámiaáruk értékét, valamint hogy uniós gyártók nem léteznek e terméktípus tekintetében. A vizsgálatból kiderült, hogy a termék szemmel láthatóan megegyezik a többi nem szublimált asztali áruval, és ezért nehéz – ha egyáltalán lehetséges – attól megkülönbözetni. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy e termékeket általában ugyanarra használják, mint más asztali kerámiaáruk típusait. Az is megállapítást nyert, hogy sok uniós gyártó állít elő ilyen termékeket, valamint hogy az Unióban gyártott és az importált termékek egymás közvetlen versenytársai. A fentiek fényében a Bizottság elutasítja a szublimációs nyomtatásra szánt különleges bevonatú kőáruk kizárására vonatkozó állítást.
 (30)
 A figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk termékkörből való kizárását kérelmező importőr az ideiglenes intézkedések közzétételét, majd a végleges nyilvánosságra hozatalt követően ismételten azt állította, hogy a Bizottság ideiglenes elemzése e tekintetben téves volt, mert az figyelmen kívül hagyta a piaci szegmensek létezését, a különböző típusú asztali áruk közötti minőségi különbséget, a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk luxus- és törékenyebb jellegét, valamint az ezen termékekhez társított fogyasztói benyomásból fakadó korlátozott helyettesíthetőséget. Állítása szerint a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk dekorációként is használhatóak.
 (31)
 Ami a különböző típusú asztali áruk közötti minőségi különbségekre és a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk luxus- és törékenyebb jellegére vonatkozó állításokat illeti, e jellemzők nem kifejezetten a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk sajátosságai. Ezenfelül a termékhez társított fogyasztói benyomásból fakadó korlátozott helyettesíthetőség tekintetében nem hoztak fel olyan új érvet, amely megváltoztatná az ideiglenes rendelet (45) preambulumbekezdésében foglalt következtetést, miszerint az átlagos fogyasztó nem különbözteti meg a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali árukat az egyéb kerámia asztali áruk típusaitól. Végül a Bizottság megvizsgálta a piaci szegmensek létezését az ideiglenes rendelet (157)–(158) preambulumbekezdésében. Ezen érvek ezért nem tudták megcáfolni az ideiglenes rendelet (45) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
 (32)
 Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a Bizottság részletesebben kidolgozta az ideiglenes rendelet (50) preambulumbekezdésében foglalt állítást. Ezeket az állítások a végleges nyilvánosságra hozatalt követően megismételték. A kínai gyártást végző importőr kérelmezte, hogy a teljes mértékben mázas és/vagy felületük 100%-án – az alap vagy annak egy része kivételével – zománcozott konyhai/asztali kerámiaárukat és ahol a mázas/zománcozott felület 100%-a nem fehér színnel festett, zárják ki a termékkörből. A kérelmet a Bizottság megfelelően elemezte és a vizsgálatból kiderült, hogy e termékek fizikai jellemzői, gyártási folyamatai és felhasználási módjai megegyeznek az asztali és konyhai kerámiaáruk mázas és/vagy zománcozott termékekeinek jellemzőivel. Ezért a Bizottság az állítást végleg elutasítja.
 (33)
 A CCCLA ragaszkodott ahhoz, hogy a finom csontporcelánt ki kell zárni a vizsgált termékkörből, mivel az törékeny luxustermék, alacsony mechanikai szilárdsággal és vitatta azt is, hogy ellenálló lenne a töredezéssel szemben. Meg kell azonban jegyezni, hogy korábban maga a CCCLA állította, hogy a finom csontporcelánt rendkívüli mechanikai szilárdság és töredezéssel szembeni ellenálló képesség jellemzi. Ezen egymásnak ellentmondó állítások egyértelműen aláásták a CCCLA állításait. Az előadott érvek mindenesetre nem változtatnak az ideiglenes rendelet (28) preambulumbekezdésében összefoglalt következtetéseken. Következésképp a finom csontporcelánnak a vizsgált termékkörből történő kizárására irányuló kérelmet a Bizottság véglegesen elutasítja.
 (34)
 Ugyanez a fél ismételten azt állította, hogy a tartós porcelánt ki kellene zárni a vizsgált termékkörből. Szerinte nem volt igaz az az állítás, miszerint a tartós porcelán nem rendelkezik egyértelmű jellemzőkkel és nagyon masszív 24 %-ot meghaladó alumíniumtartalma miatt, majd vitatta e termék uniós gyártási kapacitását. Mindazonáltal a tartós porcelánnal kapcsolatos különböző beadványok egymásnak ellentmondanak, például a felhasznált nyersanyagok és a timföldportartalom tekintetében. Az azonban nem volt vitatott, hogy a tartós porcelánt az Unióban is gyártják, és a kínai gyártók által előállított tartós porcelán közvetlen versenyben áll az Unióban előállított tartós porcelánnal, valamint a vizsgálat által érintett egyéb termékekkel. Következésképp a tartós porcelán kizárására irányuló kérelmet a Bizottság végleg elutasítja.
 (35)
 Az asztali és konyhai kerámiaáruk valamennyi típusa ugyanazon termék különböző típusainak tekinthető. Következésképp nem megalapozott az ideiglenes, majd a végleges nyilvánosságra hozatalt követően ismételten előadott azon érv, amely szerint a vizsgálat hasonló termékek széles körét fedi le, és ebből következően az egyes termékszegmensekre külön-külön vizsgálatokat kellene lefolytatni a helyzet felmérésére, a dömpingre, a kárra, az okozati összefüggésre és az uniós érdekre vonatkozóan. Az egyik fél, aki szerint a termékkör túl széleskörű volt, a különböző szintű dekorációval ellátott termékek összehasonlítását indítványozta, de a felhasználási módjukat illető állításai (az egyik esetben a kert és a gyerekek, a dekoráció a másik esetben) vitathatóak, mert nincs egyértelmű elkülönítés és az általa előadott állítások inkább ideiglenes rendelet (55) preambulumbekezdésében foglalt szempont megerősítésének tekinthetők. Meg kell még jegyezni, hogy egy, a Kínában gyártást végző importőr azt állította, hogy az Unióban értékesített asztali és konyhai kerámiaáruk több mint 99 %-a többnyire vagy kizárólag fehér. Néhány fél vitatta az ideiglenes rendelet (58) preambulumbekezdését, mivel a vizsgálat keretében az intézmények nem végeztek vizsgálatokat azzal kapcsolatban, hogy egyes árucikkek megfeleltek-e az uniós szabadkereskedelemnek. E tény azonban nem ássa alá az ideiglenes rendelet (63) preambulumbekezdésében foglalt következtetést.
 2.3. Végkövetkeztetés
 (36)
 A fentiek fényében a termékkör véglegesen asztali és konyhai kerámiaáruként került meghatározásra, kivéve a Kínából származó, jelenleg az ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 és az ex 6912 00 90 KN-kódok alá tartozó kerámiakéseket, a kerámia fűszerdarálókat és a kerámiaőrlő részeit, a kerámiahámozókat, kerámia késélezőket, valamint a pizza vagy kenyér sütéséhez használt kordierit kerámia pizzaköveket.
 (37)
 Az érintett termékre és a hasonló termékre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (24)–(63) preambulumbekezdésében foglalt egyéb döntések megerősítést nyernek.
 3. DÖMPING
 3.1. Piacgazdasági elbánás
 (38)
 Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően egy exportáló gyártó, egy uniós gyártó és egy importőr azt állította, hogy a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntés meghozatalára a rendelkezésre álló határidőn túl került sor, azaz az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott három hónapos időszakot követően, és a vizsgálatot ezért dömpingellenes intézkedések bevezetése nélkül kell lezárni. A piacgazdasági elbánással összefüggésben ezt az állítást az érintettek már az ideiglenes szakaszban előadták, és a Bizottság azt az ideiglenes rendelet (72)–(73) preambulumbekezdésében elutasította. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően további öt exportáló gyártó terjesztett elő hasonló kérelmet. Állításuk védelmében a Bíróságnak a Brosmann és az Aokang Shoes ügyekben hozott ítéleteire (4) hagyatkoztak.
 (39)
 Elsőként le kell szögezni, hogy a Brosmann és az Aokang Shoes ügyek ebben az eljárásban nem relevánsak a piacgazdasági elbánás jogosságának vizsgálata szempontjából, hiszen a szóban forgó ügyek – szemben a jelenlegi eljárással – olyan helyzetekre vonatkoznak, amelyekben egyáltalán nem végeztek piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálatot.
 (40)
 A Brosmann és az Aokang Shoes ügyek továbbá azért sem relevánsak a szóban forgó vizsgálat jogosságának megítélése szempontjából, mert az alaprendeletet időközben módosították (5). A módosítást követően az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése értelmében a Bizottság csak az alaprendelet 17. cikke szerinti mintában szereplő vállalatok tekintetében hoz piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntéseket, és hogy az ilyen döntést általában a vizsgálat megindítását követő hét hónapon, de legkésőbb nyolc hónapon belül kell meghozni. Az említett rendelkezés 2012. december 15-e óta minden új és már folyamatban lévő vizsgálatra, következésképp erre a vizsgálatra is alkalmazandó.
 (41)
 Mindenesetre fenn kell tartani az ítélkezési gyakorlat szerinti értelmezést, mely szerint a piacgazdasági elbánás megállapításához fűződő jog annak ellenére sem sérült, hogy a három hónapos határidőt nem tartották tiszteletben. Következésképp a Bizottság fenntartja az ideiglenes rendelet (73) preambulumbekezdése szerinti következtetést.
 (42)
 A piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntésekkel foglalkozó kérelmek nagy száma és annak szükségessége miatt, hogy e kérelmek kivizsgálása érdekében ellenőrző látogatásokat kellett tenni, a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntéseket nem hozták meg hét hónapon belül. A vizsgálat megindítását követő nyolc hónapon belül viszont meghozták a döntéseket, és ezzel eleget tettek az 1168/2012/EU rendelet által módosított alaprendeletnek. Az állítás, mely szerint ezzel összefüggésben bármilyen jogot is visszamenőleges hatállyal megvontak volna, a fentiekben leírtak miatt nem tekinthető megalapozottnak.
 (43)
 A fentiek fényében a kérelmet, miszerint a dömpingellenes vizsgálatot – amiatt, hogy nem sikerül a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntést három hónapon belül meghozni – dömpingellenes intézkedések bevezetése nélkül kellene lezárni, a Bizottság elutasítja.
 (44)
 Ezen túlmenően egy, a mintában nem szereplő exportáló gyártó, aki nem tudta bizonyítani, hogy olyan átlátható könyveléssel rendelkezik, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá és így elutasították a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntésre vonatkozó kérelmét, fenntartotta azon állítását, hogy az állítólagos számviteli hibák – már ha voltak –, amelyek alapján kérelmét elutasították, nem voltak jelentősek és ezért a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntés elutasítására vonatkozó határozat aránytalan és sérti az arányosság elvét. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a szóban forgó exportáló gyártó fenntartotta állítását, de egyetlen új érvet sem terjesztett elő.
 (45)
 A könyvelés hiányosságainak súlyosságát érintő érvek lényegében megegyeznek a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntés kivizsgálása során felhozott érvekkel és azokat a Bizottság a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntést megelőzően megcáfolta. Mindazonáltal azon érv tekintetében, miszerint a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntés meghozatalának elutasítása sérti az arányosság elvét, fel kell arra hívni a figyelmet, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott, a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntésre vonatkozó feltételek konjunktívak és hacsak nem teljesülnek, a piacgazdasági elbánás jogilag nem biztosítható. Ezenfelül a bizonyítási teher a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntést kérelmező vállalatot sújtja, és a vállalatnak nem sikerült igazolnia, hogy átlátható könyveléssel rendelkezik, így a Bizottság rendelkezésére álló egyetlen lehetőség a piacgazdasági elbánás elutasítása volt. Ennélfogva a piacgazdasági elbánás elutasítása nem tekinthető olyan döntésnek, amely sérti az arányosság elvét. Mindenesetre az 1168/2012/EU rendelet (6) által módosított alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének d) pontja értelmében ha a Bizottság mintavétel alkalmazásával korlátozza a vizsgálat körét, a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntést a mintában szereplő felekre kell korlátozni.
 3.2. Egyéni elbánás
 (46)
 A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy jóllehet 16 exportáló gyártó kérelmezett egyéni elbánást, a Bizottság csak a mintában szereplő vállalkozásoktól érkező kérelmeket vizsgálta meg az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdése értelmében és azokat el is fogadta. A fennmaradó 11 exportáló gyártóból hét kért egyedi vizsgálatot.
 (47)
 Az alaprendelet 9. cikkének (5) és (6) bekezdése alapján egyedi vámokat kell kivetni az exportőrnek vagy gyártónak az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatban részesített importjaira. Ennek megfelelően a négy, egyéni elbánást kérő, de egyedi vizsgálatot nem kérelmező vállalat részére nem lehetett egyedi vámokat biztosítani.
 (48)
 Egy exportáló gyártó állította, hogy a megadott határidőn belül benyújtotta az összes kért információt és ezért az egyéni elbánás iránti kérelmét meg kellett volna vizsgálni, valamint a Brosmann-ügyben (7) hozott bírósági ítéletnek megfelelően egyéni különbözetet kellett volna megállapítani.
 (49)
 Ez az állítás nem elfogadható. Mivel a szóban forgó vállalat nem szerepelt a mintában, az egyéni elbánás iránti kérelme csak az egyedi vizsgálattal összefüggésben értékelhető, azt az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerint kell elvégezni.
 (50)
 Az egyéni elbánáshoz kapcsolódó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (79)–(81) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
 3.3. Egyedi vizsgálat
 (51)
 Az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránti kérelmeket tíz jogalanyból álló hét exportáló gyártó nyújtott be. Az ideiglenes rendelet (82) és (83) preambulumbekezdésében foglaltak alapján e kérelmekről nem született döntés az ideiglenes intézkedések meghozatalakor.
 (52)
 2012. december 21-én az exportáló gyártók arról értesültek, hogy az egyedi vizsgálat iránti kérelmeiket elutasították, mivel az egyedi vizsgálatok túlzott terhet jelentenének és akadályoznák a vizsgálat megfelelő időben történő befejezését.
 (53)
 Egy exportáló gyártó szerint az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése értelmében az egyedi vizsgálat törvényben rögzített jog, és a Bizottságnak az egyedi vizsgálatra vonatkozó elutasítása indokolatlan, mivel a Bizottság forrásait tekintve sem a vállalatok száma, sem pedig a kért vizsgálat nem jelentene túlzott terhet, illetve nem akadályozná a vizsgálat megfelelő időben történő befejezését. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ezt az állítást megismételték, de további érveket nem terjesztettek elő.
 (54)
 Az egyedi vizsgálat iránti kérelmek elfogadására vagy elutasítására vonatkozó döntések meghozatalára eseti alapon, a benyújtott kérelmek számának és a kérelmek elbírálására rendelkezésre álló idő figyelembevételével kerül sor. A konkrét esetben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság jogilag kötelezve volt arra, hogy Kínában tizenhat jogalanyra – köztük a mintába fel nem vett vállalatokra – vonatkozóan piacgazdasági elbánásra irányuló vizsgálatot végezzen. A jogi eljárások határideje által okozott időbeni korlátok betartása miatt ezért nem lehetett egyedi vizsgálatot végezni az ideiglenes megállapításokat megelőzően. A rendelkezésre álló korlátozott idő, a benyújtott kérelmek számának és a Bizottságban a dömpingellenes vizsgálatokért felelős szolgálatok rendelkezésére álló korlátozott források figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ebben az esetben túlzott terhet jelentene az egyedi vizsgálatok elvégzése.
 3.4. Rendes érték
 3.4.1. Az analóg ország kiválasztása
 (55)
 Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően a megfelelő analóg ország kiválasztását tovább vizsgálták. Ebben az összefüggésben ellenőrző látogatásra került sor azon thaiföldi exportáló gyártó telephelyén, amely az ideiglenes rendelet (87) preambulumbekezdésében foglaltak szerint válaszolt a kérdőíves megkeresésre. A thaiföldi együttműködő gyártó által szolgáltatott információk vizsgálatát és ellenőrzését követően azonban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a thaiföldi gyártó nem tudott megfelelő szintű részletességgel adatokat szolgáltatni a belföldi piacon értékesített termékek típusait illetően. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy Brazíliát kell a legmegfelelőbb analóg országként megtartani.
 (56)
 Mindazonáltal a Thaiföldről kapott információk alátámasztották a Brazíliában nyert megállapítások egy részét, nevezetesen a kereskedelmi márkás és a kereskedelmi márka nélküli termékek árkülönbségének szintjére vonatkozóan (lásd a lenti (91) preambulumbekezdést).
 (57)
 A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy ipari érdekképviseleti szerv állt elő és vitatta Brazíliának, mint megfelelő analóg országnak a kiválasztását. Lényegében azt állította, hogy Brazília kiválasztását feltehetőleg kizárólag az a tény indokolja, hogy nem volt más megfelelő ország. Ez az állítás nem elfogadható. Az ideiglenes rendelet (84)–(88) preambulumbekezdéséből egyértelműen következik, hogy Brazília megfelelő analóg országként való kiválasztása a belföldi piaci helyzetet leíró tényszerű adatok alapján történt. Az a tény, hogy a Bizottság az ideiglenes intézkedések meghozatalát követően is vizsgált más potenciális analóg országokat, nem jelenti azt, hogy Brazília ne lenne megfelelő választás.
 (58)
 A fentiek fényében és egyéb arra vonatkozó észrevételek hiányában, hogy miért Brazíliát választották a megfelelő analóg országnak, az ideiglenes rendelet (84)–(88) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
 3.4.2. A rendes érték meghatározása
 (59)
 Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően számos érdekelt fél azt állította, hogy a rendes érték meghatározása téves volt a tekintetben, hogy állítólag azt Brazíliában nem állapították meg a hasonló termékek értékesítésére vonatkozóan, és ezért torzultak és egyenlőtlenek lettek az eredmények, különösen a kőáruk és egyéb, az analóg országban nem gyártott és értékesített terméktípusok tekintetében. Néhány exportáló gyártó azzal érvelt, hogy az ideiglenes rendelet (94) preambulumbekezdésében említett képzett rendes érték megállapítására alkalmazott módszerek nyilvánosságra hozatalára nem került sor megfelelő módon.
 (60)
 Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően kapott észrevételek azt mutatják, hogy a rendes érték megállapítására alkalmazott módszerek nem voltak teljes mértékben egyértelműek az érdekelt felek számára. Ezen észrevételek egyértelművé tétele érdekében a Bizottság az alábbiakban kifejti a rendes érték megállapítására alkalmazott módszer részleteit.
 (61)
 Tekintettel arra, hogy minden piacgazdasági elbánás iránti kérelmet elutasítottak, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a mintában szereplő kínai exportáló gyártók számára a rendes értéket a hasonló országbeli gyártótól kapott információk alapján állapították meg.
 (62)
 Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék brazil független fogyasztók számára történő értékesítése reprezentatív-e. Megállapítást nyert, hogy a brazil együttműködő gyártó reprezentatív mennyiségben értékesíti a hasonló terméket a brazil belföldi piacon ahhoz viszonyítva, hogy mennyi érintett terméket exportálnak az Unióba a mintában szereplő exportáló gyártók. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdése szerint a „hasonló termék” az a termék, amely a szóban forgó termékkel azonos, azaz vele minden tekintetben megegyezik, vagy ilyen termék hiányában az a termék, amely a szóban forgó termékkel ugyan nem egyezik meg minden tekintetben, de azzal szoros hasonlóságot mutató tulajdonságokkal rendelkezik.
 (63)
 A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében tekinthető-e úgy, hogy ezek az értékesítések rendes kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. Ehhez a Bizottság megállapította a független vevők részére történő nyereséges értékesítés részarányát. Az értékesítést akkor tekintették nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta az előállítási költséget. Ennek érdekében meghatározták a brazil együttműködő gyártónál felmerülő előállítási költséget.
 (64)
 E vizsgálatból kiderült, hogy valamennyi terméktípus esetében a belföldi piacon történő értékesítési mennyiség több mint 80 %-ánál az egységár meghaladta az előállítási költséget, valamint hogy valamennyi típus súlyozott átlagára elérte vagy meghaladta az egységnyi előállítási költséget.
 (65)
 Ennek megfelelően a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása a teljes értékesítési mennyiségre alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e. Ebből következik, hogy az ideiglenes rendelet (94) preambulumbekezdésében foglaltakkal ellentétben nem került megállapításra képzett rendes érték a nem nyereséges értékesítésekre vonatkozóan.
 3.4.3. Exportár
 (66)
 Az exportárakra vonatkozó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (95) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
 3.4.4. Összehasonlítás
 (67)
 Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően számos érdekelt fél állította, hogy általában a rendes érték és az exportár összehasonlítására alkalmazott módszerek tévesek voltak, mivel azok nem a hasonló termékeket hasonlították össze, és a kiigazítások alapját sem magyarázták meg megfelelően. Egy exportáló gyártó konkrétan az állította, hogy az analóg gyártó által nem előállított és értékesített kőáruk tekintetében a Bizottságnak össze kellett volna hasonlítania az agyagáruk exportárát azok belföldi árával, megfelelően ahhoz igazítva, nem pedig rendes értéket képezve. Ezenkívül számos exportáló gyártó érvelt azzal, hogy több egyéb, az exportáló gyártók által előállított és értékesített terméktípus tekintetében a kizárólag a felhasznált kerámiaanyag típusán alapuló, a Brazíliában értékesített általános terméktípus exportára és kg-onkénti átlagára közötti összehasonlítás olyan termékek összehasonlítását eredményezte, amelyek nem hasonló termékek és ezért az téves eredményre vezetett. Ezenfelül egy exportáló gyártó azt állította, hogy a 2. cikk (10) bekezdésének k) pontja szerinti márkákra vonatkozó kiigazítást alábecsülték, míg egy másik exportáló gyártó szerint a szóban forgó kiigazítás szintje nem megbízható vagy megalapozott adatokon alapult, és ezért nem indokolt. Ugyanaz az exportáló gyártó azzal érvelt továbbá, hogy exportárait a kereskedelem különböző szintjein értékesített mennyiségekben tapasztalt eltérésekhez kellene igazítani. Végül számos érdekelt fél szerint a fizikai jellemzőkben megnyilvánuló különbségekre vonatkozó kiigazításokhoz alkalmazott módszerek nem kellően megalapozottak, és nem egyértelmű az sem, hogy e kiigazítások mely adatokon alapulnak.
 (68)
 A benyújtott észrevételeket tükrében a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően felülvizsgálta az ár-összehasonlításra alkalmazott módszereket és az árak összehasonlíthatósága érdekében tett kiigazításokat. Konkrétan azon termékek tekintetében, amelyek összehasonlítása az ideiglenes szakaszban kizárólag a felhasznált kerámiaanyag típusán alapuló általános termék kg-onkénti átlagára alapján történt, a Bizottság elvégezte az összehasonlítást a leginkább hasonló termékkel (lásd a lenti (77) preambulumbekezdést), amely pontosabb és méltányosabb ár-összehasonlítást tett lehetővé.
 (69)
 A rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlították össze. A dömpingkülönbözeteket a mintában szereplő exportőrök egyéni gyártelepi árainak az analóg gyártó hasonló termékének belföldi eladási áraival való összehasonlításával határozták meg. Néhány exportügylet azonban atipikus terméktípusokat érintett, például szalvétagyűrű, késpihentető vagy teáskanna-alátét, amelyek esetében nem lehetett biztosítani a tisztességes összehasonlítást. Ezért azt is figyelembe véve, hogy ezen ügyletek elhanyagolhatóak voltak, mivel összességében az exportmennyiségeknek csak kevesebb mint 0,5 %-át tették ki, a szóban forgó termékeket kizárták a termékkörből.
 (70)
 A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vette azokat a különbségeket, amelyek befolyásolták az árakat és azok összehasonlíthatóságát. Adott esetben kiigazításokat alkalmaztak a fizikai jellemzők, a kereskedelmi szint eltérései és az árak összehasonlíthatóságát érintő más tényezők – mindenekelőtt a márkák – vonatkozásában.
 (71)
 Először megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja alapján indokolt-e a fizikai jellemzők közötti eltérések kiigazítása.
 (72)
 Azon esetekben, amikor a rendes értéket a hozzájuk legközelebb álló termék alapján határozták meg (lásd a fenti (68) preambulumbekezdést), kiigazítást végeztek a fizikai jellemzőkben mutatkozó különbségek vonatkozásában annak érdekében, hogy biztosítható legyen a hasonló termékek árai közötti tisztességes összehasonlíthatóság.
 (73)
 A kőáruk tekintetében az exportárat az analóg országban gyártott és értékesített, hozzájuk legközelebb álló termék belföldi eladási árával hasonlították össze, azaz a kőáruk helyett az agyagból készített, de minden egyéb szempontból azonos termékek eladási áraival – 5 %-kal felfelé kiigazítva – a kőáruk és agyagáruk közötti árkülönbség figyelembevétele érdekében.
 (74)
 Az exportáló gyártók egyike azt állította, hogy az agyagból készített áruk esetében mind a termelési költségek, mind a kiskereskedelmi értékesítési árak magasabbak, mint kőáruk esetében. Ennek megfelelően a kőáruk exportárait nem felfelé, hanem lefelé kellett volna kiigazítani. Állításának alátámasztásaképpen az exportáló gyártó alapvetően az agyagból készült áruk és a kőáruk termelési költségeire vonatkozó saját számításaira, illetve egy, agyagból készült árukat és kőárukat tartalmazó kiskereskedelmi árlista kivonatára hagyatkozik.
 (75)
 Az eljárás egy igen kései szakaszában, és már a végleges nyilvánosságra hozatalt követően közölt ezen információ szöges ellentétben áll az érdekelt felek – azaz a panaszos, az uniós gyártók és az analóg országbeli gyártó – által a vizsgálat folyamán a Bizottsággal közölt információkkal. Az említett felek mindegyike azt jelezte, hogy a kőáruk magasabb minőséget képviselnek, azaz tartósabbak, mint az agyagból készült áruk, és előállítási költségük is magasabb, mivel a kőáruk voltaképpen magas hőfokon égetett agyagáruk, míg az agyagból készült árukat alacsonyabb hőfokon égetik ki. Ennek megfelelően a kőáruk általában magasabb áron értékesíthetők. Ezt az információt a nyilvánosan elérhető piaci információk is alátámasztják.
 (76)
 A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a szóban forgó exportáló gyártó maga nem termel agyagból készült árukat, ezek előállítási költségére vonatkozóan csupán becsléssel élt. Ezenfelül a benyújtott árlista nem támasztja alá egyöntetűen azt, hogy az agyagból készült áruk általában véve drágábbak lennének a kőáruknál. Következésképp a közölt információk nem bizonyítják azt, hogy kőáruk rendes értéke és exportára közötti tisztességes összehasonlítás érdekében tett kiigazítások hibásak lennének, az állítást így a Bizottság elutasítja.
 (77)
 Egyéb terméktípusok tekintetében, amelyek esetében az összehasonlítás az ideiglenes szakaszban csak a kg-onkénti átlagár és a kerámiaanyag alapján történt, a Bizottság tovább elemezte az érintett terméktípusokat és összehasonlította az exportárat az analóg országban gyártott és értékesített, a hozzájuk legközelebb álló terméktípus exportárával. Amennyiben csak egy kisebb fizikai jellemzőben volt eltérés, például a máz típusa vagy a dekoráció, míg a terméktípus összes többi alapvető jellemvonása megegyezett, a hozzájuk legközelebb álló terméktípus értékesítési árát a fizikai jellemzőkben tapasztalt különbségnek megfelelő tényleges árkülönbséghez igazították. A többi terméktípus esetében, amikor egynél több fizikai jellemzőben volt eltérés, az exportárat a hozzájuk legközelebb álló termék értékesítési átlagárával hasonlították össze. E terméktípusok vonatkozásában a hozzájuk legközelebb álló termék a következő alapvető fizikai jellemzők közül több vagy az összes jellemzőben is hasonlóságot mutatott: kerámiaanyag, árutípus, alapvető forma, dekoráció és máz.
 (78)
 Két exportáló gyártó azt állította, hogy azon esetekhez hasonlóan, ahol csak egy kisebb jelentőségű fizikai jellemző tekintetében volt eltérés, kiigazítást kellene alkalmazni azokban az esetekben is, ahol a legközelebbi hasonló termékhez képest több fizikai jellemző is eltérést mutatott.
 (79)
 A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy azokban az esetekben, ahol csak egy fizikai jellemző tekintetében volt eltérés, a legközelebbi hasonló termék eladási árát igazították ki a szóban forgó eltérésnek megfelelő tényleges árkülönbség figyelembevételével. Amikor azonban több fizikai jellemző is eltérést mutatott, az összehasonlítás alapja az azonos fizikai jellemzőkkel rendelkező termék értékesítési átlagára volt. Következésképp ez utóbbi esetben a fizikai különbségek miatti árkiigazításra egyáltalán nem volt szükség a hasonló termékek között, hiszen alapvető fizikai tulajdonságaik tekintetében a termékek megegyeztek. Ezért ez az állítás nem fogadható el.
 (80)
 A fenti exportáló gyártók egyike további kiigazításokat kért az érintett termék súlyával és fehérségével összefüggő fizikai jellemzők különbségei alapján. Azt állította, hogy alacsony minőségi besorolású nyersanyagot használ, és termékeinek költségei és árai ezért alacsonyabbak az analóg ország hasonló termékéhez képest, és exportárait ennek megfelelő összeggel ki kellene igazítani. Ezzel összefüggésben a Bizottság először is emlékeztetni kíván arra, hogy a szóban forgó vállalat nem kapott piacgazdasági státuszt, így termelési költségeit sem ellenőrizték. Ezenfelül az állítását, mely szerint termékei hozzávetőlegesen 5 %-kal nehezebbek a szokásosnál, semmilyen ellenőrizhető dokumentummal nem támasztotta alá, így az állítás megalapozatlannak tekinthető. A fehérséggel kapcsolatban a szóban forgó exportáló gyártó azt nyilatkozta a beadványában, hogy termékei a szokásos fehérségűek, de nem fejtette ki ezzel összefüggésben miért kellene bármilyen kiigazítást is érvényesíteni. Következésképp a kifogásokat a Bizottság elutasítja.
 (81)
 Egy másik exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság elmulasztotta összehasonlítani exportértékesítéseinek egy részét a legközelebbi hasonló termék rendes értékével. A szóban forgó exportértékesítések díszített termékek független kereskedőn keresztüli értékesítéséhez kapcsolódnak, ahol a kereskedő – állítólag – ingyenesen díszítette (matricával) a termékeket. Következésképp az exportár nem tartalmazta a díszítés költségeit, és így az exportárat a díszítés nélküli termékre megállapított rendes értékkel, vagy – másik lehetőségként – a díszített és nem díszített termékek rendes értékéből képzett átlaggal kellett volna összehasonlítani.
 (82)
 A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a termelési költség nem releváns tényező az árak összehasonlíthatósága szempontjából, hiszen az összehasonlítás kizárólag a rendes értéken és a hasonló termékek exportárán alapul. A közölt információk alapján az is egyértelmű, hogy a szóban forgó exportált termékek valójában díszítettek voltak, jóllehet állítólag nem az exportáló gyártó viselte a díszítésnek tulajdonítható hozzáadott érték teljes költségét. Ez azonban nem olyan tényező, amely megalapozhatná az analóg ország hasonló termékéhez képest a fizikai jellemzők tekintetében mutatkozó különbségeknek megfelelő árkiigazítást. Mindenesetre mivel ezt a kérelmet az eljárásnak egy kései szakaszában nyújtották be, a kérelem alátámasztásaként benyújtott adatok ellenőrzésére nincs mód. Következésképp a kifogást a Bizottság elutasítja.
 (83)
 A Kínában gyártott és ott, illetve Brazíliában értékesített asztalikerámiaáru-készletek lehetséges kombinációinak széles választéka fényében a cél az árak közötti tisztességes összehasonlíthatóság volt, ami alapján a különböző készletek az adott készlethez tartozó árucikkek száma és típusa alapján csoportosíthatók. Az ekképpen csoportosított különböző készletkombinációk vonatkozásában az analóg országban alkalmazott átlagos belföldi eladási árat az e csoportokba tartozó készletkombinációk exportárával hasonlították össze.
 (84)
 Az exportáló gyártók egyike azt állította, hogy tekintettel a készletkombinációk széles választékára, a csoportosítás nem felel meg a tisztességes ár-összehasonlítás követelményeinek, mivel nem veszi figyelembe a készletekben található egyes darabok jellemző tulajdonságait. A szóban forgó exportáló gyártó szerint a készleteket ki kellene zárni a dömpingkülönbözet számításából.
 (85)
 A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a készletek esetében a dömpingkülönbözet számításának alapja a kilogrammonkénti átlagár, nem pedig a darabár. Az említett készletek tekintetében tehát a tisztességes árak összehasonlításához nem szükséges az egyes készletekben található darabok pontos kombinációját meghatározni. Amennyiben az fel van tüntetve, az alkalmazott csoportosítás figyelembe veszi a különböző készletkombinációk alapvető jellemzőit, így például azt, hogy kávés készletről és/vagy teakészletről, étkészletről vagy más jellegű készletről van-e szó, illetve a készletben található darabok számát is. Fentiekre való tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelő tisztességes összehasonlítás készült a készletekre vonatkozóan. Ebből következően ez az állítás nem fogadható el.
 (86)
 Ezen túlmenően az ideiglenes rendelet (99) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a vizsgálat megállapította, hogy a kínai exportáló gyártók általában öt különböző osztályba (A-tól E-ig) sorolják termékeiket, amelyek között jelentős árkülönbségek mutatkoznak. Az Unióba irányuló kivitel túlnyomó többsége azonban az A-, B- vagy C-osztályba tartozó termékekből, vagy azok kombinációiból áll. Ez az osztályozás azonban nem egyetemes és nem általános ágazati szabványokon alapul, hanem meglehetősen vállalatspecifikus és az ár szerinti megkülönböztetésre szolgál. Másrészről az analóg országbeli gyártó csak az A-osztályú termékekkel egyenértékű termékeket értékesít a brazil piacon, ezért ez hatást gyakorolt az ár-összehasonlíthatóságra. Ennek megfelelően az exportárat a kínai A-osztály szintjére felfelé korrigálták, hogy összehasonlítható legyen az analóg gyártó által a brazil piacon értékesített termékkel. Ahol kiigazítást alkalmaztak, annak szintjét a mintában szereplő vállalatokra vonatkozóan egyedileg és a különböző osztályok közötti tényleges és ellenőrzött árkülönbségek alapján állapították meg.
 (87)
 A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik exportáló gyártó azzal állt elő, hogy exportértékesítéseinek egy független kereskedőn keresztül értékesített része A- és B-osztályú termékek kombinációjából állt, így azt az A-osztály árszintjére kellene kiigazítani. Állítása szerint az árkülönbség 25 % volt, ennek alátámasztására pedig számlák és árajánlatok másolatát nyújtotta be.
 (88)
 Ezt az információt azonban nem közölték sem a vizsgálat folyamán, így az ellenőrző látogatás alkalmával sem, sem pedig a Bizottság ideiglenes megállapításainak közzétételét követően. A szóban forgó gyártó éppenséggel a vizsgálat egésze alatt azt állította, hogy kizárólag A-osztályú termékeket exportált. Jóllehet a kérdőíves megkeresés során erre felkérést kapott, a gyártó nem közölt teljes árlistát – csupán néhány árajánlatot – a különböző osztályok közötti állítólagos árkülönbség számszerűsítése érdekében. Ezen körülmények között és tekintettel arra, hogy az információt az eljárásnak egy nagyon kései szakaszában nyújtották be, kérdéses annak hitelessége és egyébként sincs mód az ellenőrzésére. A kérelmet a Bizottság ezért elutasítja.
 (89)
 Másrészt – az ideiglenes rendelet (98) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően – megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontja alapján indokolt-e a kereskedelmi szintek eltéréseinek kiigazítása. Megállapítást nyert, hogy az exportár kereskedelmi szintje eltér a rendes értéktől, mivel a kínai kivitelre többnyire nagykereskedelmi szinten került sor, míg az analóg országban zajló belföldi értékesítéseket kiskereskedelmi szinten bonyolították. A vizsgálat arra is rávilágított, hogy a különböző értékesítési csatornák hatással voltak az árszintre és ezáltal az exportár és a rendes érték közötti tisztességes ár-összehasonlításra. Ennek megfelelően az exportár és a rendes érték tisztességes összehasonlítása érdekében a rendes értéket terméktípusonként állapították meg és a kereskedelem egyes szintjeihez igazították az analóg országban zajló kereskedelem különböző szintjei közötti árkülönbségek felhasználásával. Meg kell jegyezni, hogy az indokolt esetben az ideiglenes rendeletben a kereskedelmi szintek eltéréseinek további kiigazítására is sor került a kereskedelem egyes szintjein értékesített mennyiségek tekintetében tapasztalt árkülönbség alapján (az ideiglenes rendelet (98) preambulumbekezdése). E további kiigazítást a Bizottság indokoltnak ítélte, mivel a vizsgálat az ideiglenes szakaszban megmutatta, hogy míg a kínai exportértékesítések többsége tekintetében nagy mennyiségekről volt szó, a belföldi értékesítések többsége kisebb mennyiségeket érintett, aminek eredményeként árkülönbségek keletkeztek a kereskedelem ugyanazon szintjén. A további vizsgálat és az analóg országban lebonyolított belföldi értékesítési ügyletek részletesebb elemzése azonban azt mutatja, hogy az ideiglenes megállapításokkal ellentétben az analóg gyártó által értékesített kis és nagy mennyiségek aránya hasonlít a kínai exportáló gyártókéhoz. Ennek megfelelően e kiigazítás már nem tekinthető megfelelőnek vagy indokoltnak.
 (90)
 Harmadrészt – az ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően – megállapították, hogy a brazil gyártó csak márkás termékeket értékesít a brazil piacon, míg a kínai exportáló gyártók nem exportálnak márkás termékeket, hanem inkább úgynevezett „saját márkás” termékekkel vagy általános asztali és konyhai kerámiaárukkal foglalkoznak. A márkás termékekhez a fogyasztói megítélés szerint általában presztízsérték, garantált minőség és sajátos formajegyek kapcsolódnak, ezért magasabb a piaci áruk, míg a hagyományos és/vagy saját márkás termékek általában lényegesen alacsonyabb áron kaphatók, még akkor is, ha ugyanolyan fizikai és műszaki jellemzőkkel bírnak. Míg a márkás termékek hozzáadott értéke általában nem számszerűsíthető pontosan, hiszen az márkánként eltérő és számos különböző tényezőtől – a fogyasztói megítéléstől, a márka presztízsétől és más, nem számszerűsíthető tényezőktől – függ, a brazil gyártó ebben a konkrét esetben igazolta, hogy márkás kerámiatermékei jóval magasabb áron értékesíthetők a brazil piacon, mint bármely más márkajelzés nélküli termék. Másrészt egy, az asztali és konyhai áruk brazil piacáról készült jelentés megerősítette, hogy a brazil fogyasztók rendkívüli mértékben márkaorientáltak és a brazíliai, mint analóg országbeli gyártó egy régóta meglévő, nagyon jól ismert gyártó. Ezen szempontok figyelembevételével az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja alapján a rendes értéket a belföldi eladási ár 40 %-ával lefelé kiigazították.
 (91)
 A fent említett kiigazítás tekintetében meg kell jegyezni, hogy két exportáló gyártó megkérdőjelezte a végrehajtott kiigazítás alapját és a kiigazítás mértékét (lásd a fenti (67) preambulumbekezdést). Az azonban nem vitatott, hogy a márkás termékek piaci ára magasabb, mint az azonos, nem márkás terméké, és hogy ez hatással van az árak összehasonlíthatóságára. Továbbá az analóg országbeli gyártó által nyújtott tájékoztatáson felül, a thaiföldi gyártótól beérkezett, az árakkal kapcsolatos tényleges és ellenőrzött adatok, valamint az egyetlen uniós gyártótól az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően kapott információk is megerősítették, hogy a kiigazítás szintje megfelelő volt. Megállapítást nyert ugyanis, hogy a thaiföldi piaci helyzet a brazíliaival összehasonlítható, mivel Thaiföldön is csupán néhány jól ismert, régóta meglévő márka létezik. Ezért ezen állítások nem fogadhatók el.
 (92)
 A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egyetlen exportáló gyártó sem vitatta ezt a kiigazítást, a panaszosok azonban azt állították, hogy a kiigazítás mértéke túl magas, különösen a nem porcelán áruk esetében. Az állítás alátámasztásaként a panaszos egyes uniós gyártók által közölt árlistákra és információkra hivatkozott.
 (93)
 Jóllehet a közölt információk megerősítik a Bizottság azon megállapítását, mely szerint a márkajelzés hozzáadott értéke bármely piacon az adott vállalattól/márkától függ, a közölt információk nem kérdőjelezik meg az analóg gyártó által belföldi (brazil) piacon értékesített márkázott termékre megállapított kiigazítás mértékének helyességét, mivel a közölt információk kizárólag az uniós piacra vonatkoztak. Tekintettel az uniós gyártók nagy számára, az uniós piac regionális különbségekkel tarkított sokszínűségére, továbbá figyelembe véve a márkaorientációt és a kínai import magas piaci részesedését, megállapítható, hogy az uniós piaci helyzet jelentősen eltér a braziltól. Ennek következtében és a fenti (90) és (91) preambulumbekezdésre is figyelemmel ez a kifogás nem fogadható el.
 (94)
 Az ideiglenes rendelet (101) preambulumbekezdésében leírtak szerint indokolt esetben a szállítási, biztosítási, kezelési és járulékos költségek, a csomagolás, a hitel- és bankköltségek, valamint jutalékok tekintetében további kiigazításokat végeztek minden olyan esetben, amikor igazolható volt, hogy befolyással van az árak összehasonlíthatóságára.
 3.5. Dömpingkülönbözetek
 (95)
 Észrevételek hiányában a dömpingkülönbözet kiszámításához használt, az ideiglenes rendelet (102)–(105) preambulumbekezdésében leírt általános módszer megerősítést nyer.
 (96)
 Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a Bizottság arról értesült, hogy néhány, az érintett terméket nem gyártó kereskedelmi vállalat tévesen került be az ideiglenes rendelet I. mellékletébe, és ezért az együttműködő exportáló gyártók tekintetében megállapított dömpingellenes vámot rendeltek el rájuk vonatkozóan. A Bizottság értesítette e vállalatokat abbéli szándékáról, hogy kiveszi azokat az I. mellékletből és lehetőséget biztosít számukra észrevételeik megtételére. A kapott észrevételek vizsgálatát követően a Bizottság hét kereskedelmi vállalatot kivett az I. mellékletből. Adott esetben helyükre a kapcsolódó együttműködő exportáló gyártók kerültek.
 (97)
 Figyelembe véve a rendes érték és az exportár – fenti (67)–(94) preambulumbekezdés szerinti – kiigazítását, illetve további észrevételek hiányában a CIF uniós határparitásos ár százalékában kifejezett, vámfizetés nélküli végleges dömpingkülönbözetek az alábbiak:
 Vállalat
 Vám (%)
 Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
 18,3
 Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
 13,1
 CHL Porcelain Industries Ltd
 23,4
 Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
 17,6
 Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
 22,9
 A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók
 17,9
 Minden más vállalat
 36,1
 4. KÁROKOZÁS
 4.1. Figyelembe vett időszak
 (98)
 A végleges nyilvánosságra hozatalt követően több uniós érdekelt fél ismételten előadta, hogy a figyelembe vett időszaknak 2008 helyett 2009-ben kellett volna kezdődnie, mivel a gazdasági válság 2008-ban kezdődött, így a 2009 és 2011 közötti időszak egyöntetűbb képet mutatna. Ezzel az állítással kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy a 2009-es év nem lenne megfelelőbb kezdőéve a figyelembe vett időszaknak, mivel a gazdasági válság teljes mértékben ebben az évben fejtette ki hatásait, ami a fogyasztás számottevő visszaeséséhez vezetett 2008-hoz képest. A kifogást a Bizottság ezért véglegesen elutasítja.
 4.2. Az uniós termelés és az uniós gazdasági ágazat
 (99)
 Egy közös beadványban több importőr is megkérdőjelezte az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében megadott uniós gyártási adat kiszámítási módszerét. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően több érdekelt fél is megismételte ezeket az észrevételeket. Többek között úgy vélték, hogy a panaszosok az érvényben lévő követelménynek nem tettek volna eleget, mivel a rendelkezésre álló PRODCOM-statisztika a hasonló termék uniós gyártásának sokkal magasabb szintjét mutatná, mint az említett preambulumbekezdésben említett 240 200 tonna, aminek következtében a panaszosok a hasonló termék uniós termeléséből 25 %-nál kisebb részt képviselnének. A szóban forgó felek számításai szerint a vizsgálati időszakban az uniós termelés 313 187 tonna volt, és ehhez az értékhez a porcelánból készült asztali és konyhai kerámiaárukra vonatkozó PRODCOM-adatok összességének felhasználásával, továbbá a nem porcelánból készült asztali és konyhai kerámiaárukra alkalmazott 20 %-os lefelé történő kiigazítással jutottak a panaszos által használt módszer, illetve a vizsgálat során az importmennyiségek meghatározására használt módszer analógiájára.
 (100)
 Ezzel összefüggésben elsőként meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes panasz kötelező elemzésének keretében és az alaprendelet 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően a Bizottság szolgálatai az aktuális eljárás kezdeményezése előtt alapos vizsgálatot folytattak. A Bizottság elemezte a panaszban szereplő adatokat és felvette a kapcsolatot valamennyi ismert uniós gyártóval, továbbá felkérte őket is, hogy nyújtsanak adatokat a gyártásról és közöljék a panasszal kapcsolatos álláspontjukat, továbbá segítsék a Bizottságot az esetleges további gyártók beazonosításában. A termelésről a gyártók egyesületei is szolgáltattak adatokat.
 (101)
 Ezen állítással kapcsolatban meg kell jegyezni azt is, hogy a figyelembe vett időszak egyes éveire vonatkozó uniós termelés megállapításához felhasznált adatok forrása és a módszertan leírása szintén szerepelt az ideiglenes rendelet (107) preambulumbekezdésében, azaz a panasz kivizsgálásának szakaszában követett gyakorlattal összhangban a számítás az európai és nemzeti egyesületek által szolgáltatott adatokon alapul, amelyeket az egyéni gyártók által megadott adatokkal és egyéb statisztikai forrásokkal (többek között a PRODCOM-adatokkal) is egybevetettek (keresztellenőrzés).
 (102)
 A vizsgálat során a panaszosok által kifejtetteknek megfelelően az európai egyesület által közölt adatok a porcelán termékek esetében a porcelánból készült asztali és konyhai porcelánárukra vonatkozó PRODCOM-adatokon alapultak, mivel ezen termékek PRODCOM-kódja megegyezett a vizsgálat tárgyát képező porcelántermékekkel. A nem porcelán termékek esetében a PRODCOM-adatok nem voltak használhatók, mivel azok a vizsgálat tárgyát képező nem porcelán termékek körénél jóval tágabb termékkört fedtek le. Ebből kifolyólag ezen termékekre vonatkozóan a nemzeti egyesületek a releváns adatokat a saját piacaikra vonatkozó beható ismereteik alapján gyűjtötték össze, és ezeket az adatokat az európai egyesület ellenőrizte azt megelőzően, hogy az összesített adatokat közölte volna a Bizottsággal. A vizsgálat folyamán a szóban forgó adatokat frissítették. Továbbá az ismert gyártók jegyzéke szerepelt a nem titkos anyagok között, és a Bizottság figyelmét mindössze három további romániai gyártó létezésére hívták fel. A PRODCOM-statisztika és a 240 200 tonnára vonatkozó adat közötti ellentmondás abból a tényből ered, hogy e vizsgálat termékköre nem teljesen egyezik meg a PRODCOM-statisztika adatkódjaival a nem porcelán termékek esetében: a vizsgálat termékköre sokkal szűkebb. Az EUROSTAT importstatisztikái esetében a különbség valóban kezelhető egy 20%-os lefelé történő kiigazítással, de a PRODCOM-adatbázisban közölt uniós termelési adatok esetében ez a módszer nem volt helyénvaló. Különösen két tagállam esetében tűnnek a PRODCOM-adatok nagy mértékben túlzónak, ha ugyanezt a módszert alkalmazzák rá.
 (103)
 Következésképp az érdekelt fél által alkalmazott és a fenti (99) preambulumbekezdésben említett módszer hibás. Nem támasztották alá továbbá azt sem, hogy az uniós tagállamok – köztük a fent említett két tagállam – által közölt és a nem titkos anyagok között szereplő termelési adatok a tényleges érték alatt lennének. Meg kell jegyezni továbbá, hogy néhány tagállam esetében az európai egyesület által közölt és a vizsgálatban felhasznált adatok jóval magasabbak voltak, mintha a kiigazított PRODCOM-adatokat használták volna. A fentiekre való tekintettel nincs ok kételkedni a vizsgálat keretében közölt termelési adatokban és a helyzetfelmérés eredményeiben.
 (104)
 További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (107) és (108) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
 4.3. Uniós fogyasztás
 (105)
 Egy közös beadványban több importőr is vitatta az ideiglenes rendelet (110) preambulumbekezdésében megadott uniós fogyasztási adatokat. Ezen állítás a PRODCOM-statisztika uniós gyártási és értékesítési adatainak a fenti 4.2. pontban foglaltak szerinti téves használatán alapult, ezért azt a Bizottság elutasította.
 (106)
 A Eurostat behozatali statisztikájának újabb ellenőrzése során azonban kiderült, hogy azokat az ideiglenes intézkedések bevezetése óta frissítették, így az adatok kisebb változásokat mutatnak. Ennélfogva a teljesség érdekében, a Eurostat ezen frissített behozatali statisztikái és az uniós piacon megvalósult uniós ipari értékesítéssel kapcsolatos beadványok alapján az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:
 1. táblázat
 Mennyiség (tonna)
 2008
 2009
 2010
 Vizsgálati időszak
 Uniós fogyasztás
 826 897
 687 587
 750 828
 727 411
 Index (2008 = 100)
 100
 83
 91
 88
 (107)
 További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (109) és (111)–(112) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek.
 4.4. Az érintett országból származó behozatal
 4.4.1. Az érintett országból származó dömpingelt behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése
 (108)
 Egy közös beadványban több importőr is vitatta az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdésében megadott adatokat. Ez az állítás a PRODCOM statisztikai adatainak hibás használatán alapul, ezért azt a Bizottság elutasítja.
 (109)
 A Eurostat frissített importstatisztikája (lásd a fenti (106) preambulumbekezdést) szerint az érintett termék behozatali mennyisége, piaci részesedése és átlagára a következőképpen alakult:
 2. táblázat
 Kínából származó behozatal
 2008
 2009
 2010
 Vizsgálati időszak
 Importált mennyiség (tonna)
 535 593
 449 325
 516 624
 486 170
 Index (2008 = 100)
 100
 84
 96
 91
 Piaci részesedés (%)
 64,8
 65,3
 68,8
 66,8
 Átlagos behozatali ár (EUR/tonna)
 1 274
 1 307
 1 473
 1 498
 Index (2008 = 100)
 100
 103
 116
 118
 (110)
 Az aktualizált mennyiségek, értékek és tendenciák majdnem azonosak az ideiglenes rendeletben elemzettekkel. A kínai behozatal piaci részesedése 2008-ban 64,8 %-ról 66,8 %-ra emelkedett a vizsgálati időszakban. A behozatali ár majdnem 18 %-kal, 1 274 EUR/tonnáról 1 498 EUR/tonnára emelkedett a figyelembe vett időszakban.
 (111)
 Egy fél azt állította, hogy a kínai behozatal árai és mennyiségei között egyáltalán nincs megfelelés. E tekintetben az alaprendelet 3. cikke (3) bekezdésének megfelelően mérlegelni kell, hogy a dömpingelt behozatal abszolút mértékben vagy az Unión belüli gyártáshoz, illetve fogyasztáshoz viszonyítva jelentős mértékben nőtt-e. A dömpingelt importnak az árra gyakorolt hatásával kapcsolatban vizsgálni kell, hogy a dömpingelt behozatallal történt-e jelentős áralákínálás az uniós gazdasági ágazat valamely hasonló termékének árával való összehasonlításban, vagy hogy az ilyen behozatal hatása az árakat jelentős mértékben leszorítja-e, vagy jelentős mértékben megakadályozza-e azt az áremelkedést, amely egyébként bekövetkezett volna. Ezek közül a tényezők közül egyik megléte sem ad szükségszerűen döntő iránymutatást.
 (112)
 A fentiekkel összefüggésben meg kell jegyezni az alábbiakat. Először is amikor az uniós fogyasztás újból felélénkült (2009–2010), a kínai behozatal jelentős áremelkedést mutatott, ami azt sugallná, hogy van korreláció a kettő között. Sokkal fontosabb azonban az, hogy a kínai árak alakulását a figyelembe vett időszakban nagyon jelentős árkülönbséggel összefüggésben kell vizsgálni, amely már 2008-ban is megvolt, és amelyet az ideiglenes rendeletben is feltüntetett átlagos kínai behozatali árak (2. táblázat) és az átlagos uniós értékesítési árak (9. táblázat) is igazolnak. E magas árkülönbségeket a vizsgálati időszakban az alákínálás magas szintjei is megerősítik. Az áremelkedés következésképp nem akadályozta meg a kínai behozatal piaci térnyerését a figyelembe vett időszakban. E behozatalok továbbra is súlyos nyomást gyakorolnak az uniós gazdasági ágazat áraira, amelyek a figyelembe vett időszakban 12 %-kal estek vissza. Ezért ez az észrevétel nem elfogadható.
 (113)
 Ami az importár (növekvő) és az importmennyiségek (csökkenő) 2008–2011 közötti, majd a kínai exportáló gyártók mintában szereplő csoportja által előidézett 2012. évi alakulását illeti, a növekvő átlagos importárak megfigyelt tendenciája nem áshatja alá a vizsgálati időszakban tapasztalt káros dömpinggel kapcsolatos megállapítást. A kínai importmennyiségek alakulását illetően és az ideiglenes rendelet (114) preambulumbekezdésében, majd ismét a fenti (109) preambulumbekezdésben már kiemeltek alapján a piaci részesedési mutatószám a kínai behozatalok piaci részesedésének 2 százalékpontos növekedését mutatja. Ezen túlmenően és az ideiglenes rendelet részletesebben kifejtett (116) és (117) preambulumbekezdései, valamint a fenti (111) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai behozatal jelentős áralákínálás mellett zajlott.
 4.4.2. Áralákínálás
 (114)
 Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően számos érdekelt fél az ideiglenes rendelet (116) preambulumbekezdésén felül további részleteket kért az áralákínálás kiszámítására vonatkozóan. Amennyire ezt az információk érzékeny jellege és az uniós gyártók részére biztosított anonimitás lehetővé tette, további tájékoztatást nyújtottak.
 (115)
 A dömping kiszámításának céljából (lásd a fenti (69) preambulumbekezdést) egyes „atipikus” termékek exportjegyzékből történő kizárására irányuló ideiglenes intézkedések bevezetését követően hozott döntés analógiájára e termékeket kizárták a kár kiszámítására használt exportjegyzékből is. E változás elenyésző hatást gyakorolt az áralákínálási különbözetekre, amelyek ezért az ideiglenes rendelet (117) preambulumbekezdésében említett sávval azonos sávban maradtak.
 (116)
 További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (113)–(117) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
 4.5. Az uniós iparág helyzete
 4.5.1. Általános megállapítások
 (117)
 Számos fél állította, hogy több kártényező javult 2009 és 2010 között, továbbá a vizsgálati időszak is igazolja, hogy az uniós gazdasági ágazat pozitív irányba fejlődik. Meg kell azonban jegyezni, hogy ez az elemzés nem teljes és nem veszi figyelembe a szóban forgó tényezőknek a figyelembe vett időszak egészére kivetített alakulását. Az ideiglenes rendelet (23) preambulum bekezdésében adott magyarázatokat is figyelembe kell venni e tekintetben.
 (118)
 Egy érdekelt fél kérésére megerősítést nyert, hogy a makrogazdasági mutatószámokat a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték, míg a mikrogazdasági mutatószámok elemzése a mintába felvett uniós gyártók szintjén történt, ami panaszt nem tevő vállalatokat tartalmaz.
 (119)
 A CCCLA álláspontja szerint az ideiglenes rendeletben közölt mikro- és makrogazdasági mutatószámok nem tekinthetők reprezentatívnak, mivel a teljes uniós gyártás jóval nagyobb, mint ahogy azt a vizsgálatban használt számok mutatják. Az elemzés és a fenti 4.2. pont szerinti következtetések fényében azonban a Bizottság elutasítja ezt az érvet.
 (120)
 További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (118)–(121) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
 4.5.2. Makrogazdasági mutatók
 4.5.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
 (121)
 A fenti 4.1. pontban említettek alapján több importőr is vitatta egy közös beadványban az ideiglenes rendelet (122) preambulumbekezdésében megadott gyártási adatokat. Ezen adatokat összevetették (keresztellenőrzés) és azok megerősítést nyertek.
 (122)
 További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (122)–(124) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
 4.5.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
 (123)
 A 2. táblázatban lévő frissített adatok nincsenek hatással az ideiglenes rendelet 4. és 5. táblázatára.
 (124)
 Az értékesítési mennyiségekkel és a piaci részesedéssel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (125) és (126) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
 4.5.2.3. Foglalkoztatás és termelékenység
 (125)
 Egy közös beadványban több importőr is vitatta az ideiglenes rendelet (127) és (128) preambulumbekezdésében megadott foglalkoztatási és termelékenységi adatokat, azt állítva, hogy azok nem voltak összhangban egyes Eurostat-statisztikákkal (8).
 (126)
 Azonban mindkét mutatószám adatait keresztellenőrzés alá vonták és azokat pontosnak találták. A felek által hivatkozott adatok túl széles körűek voltak és nem kapcsolódtak a hasonló termék gyártásához. A foglalkoztatásra és termelékenységre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (127)–(128) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
 4.5.2.4. A dömpingkülönbözet nagysága
 (127)
 A dömpingkülönbözet nagyságára vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (129) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
 4.5.3. Mikrogazdasági mutatók
 4.5.3.1. Készletek
 (128)
 Közös beadványban több importőr is vitatta az ideiglenes rendelet (130) preambulumbekezdésében foglalt árukészletadatokat és relevanciájukat az egyes uniós gyártókra vonatkozó, nyilvánosan rendelkezésre álló adatokhoz képest. Azzal az állítással sem értettek egyet, hogy az uniós gazdasági ágazat alapvetően megrendelésre dolgozik.
 (129)
 Ami a megrendelések alapján történő működést illeti, a vizsgálat megerősítette, hogy a mintában szereplő uniós gyártók esetében valóban ez a helyzet, és ez bevett gyakorlatnak számít az ágazatban. Ezenfelül az ideiglenes rendeletben szereplő árukészletadatok a mintában szereplő uniós gyártók ellenőrzött árukészletadataira vonatkozott, amelyek a legmegbízhatóbbnak tekinthetők.
 (130)
 A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a fenti észrevételeket megismételték, de új érvekkel nem támasztották alá azokat. A készletekre vonatkozó további észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (130) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
 4.5.3.2. Értékesítési árak
 (131)
 Az ideiglenes rendeletben megadott értékesítési áradatokra vonatkozó egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (131) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
 4.5.3.3. Nyereségesség, pénzforgalom, befektetések, befektetés megtérülése, tőkebevonási képesség és bérek
 (132)
 A nyilvánosságra hozatalt követően egy elírást fedeztek fel az uniós gazdasági ágazat nettó nyereségének és a befektetés megtérülésének kiszámításában. E hibát kijavították és a módosított adatok az alábbiak:
 3. táblázat
 2008
 2009
 2010
 Vizsgálati időszak
 A független vevők számára történt uniós értékesítések nettó nyeresége (az értékesítés nettó ár-bevételének %-a)
 3,8
 2,8
 –0,5
 3,2
 Index (2008 = 100)
 100
 74
 –13
 84
 A befektetések megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában)
 16,4
 6,3
 –6,8
 20,5
 Index (2008 = 100)
 100
 38
 –41
 125
 (133)
 A fenti javítás e két mutatószám tekintetében tulajdonképpen nem érinti az ideiglenes megállapításokat. A mintában szereplő gyártók nyereségszintjének súlyozott átlaga a figyelembe vett időszak során azonban valamivel alacsonyabb volt az ideiglenesen megállapított szintnél, mivel az a 4,2 %-ról 3,5 %-ra történő csökkenés helyett 3,8 %-ról 3,2 %-ra csökkent. A megtérülési ráta nagyjából a nyereség alakulását követte, de – mint ahogy arra a végleges nyilvánosságra hozatalt követően több érdekelt fél is rámutatott – a figyelembe vett időszak alatt nagyrészt inkább pozitív mintsem negatív irányba fejlődött.
 (134)
 Egy érdekelt fél az ideiglenes rendelet (134) preambulumbekezdésében említettek szerint megkérdőjelezte az uniós gazdasági ágazat instabil helyzetét a figyelembe vett időszak kezdetén. E fél azt állította, hogy csak a dömping által okozott kár vehető figyelembe és nem állapítottak meg dömpinget a 2011-en kívüli időszak tekintetében. A szóban forgó preambulumbekezdésben említett uniós gazdasági ágazat helyzetére való hivatkozás azonban csak annak mérlegelése érdekében szerepelt, hogy a figyelembe vett időszak kezdetén elért nyereséget lehet-e venni olyan nyereségként értelmezni, mint amit a gazdasági ágazat normál esetben elérne. A vizsgálat úgy találta, hogy nem lehet.
 (135)
 Több fél is megkérdőjelezte az ideiglenes rendelet (135) preambulumbekezdésében említett referencia-nyereségszintet és/vagy a javasolt többi (alacsonyabb) referenciaértékeket.
 (136)
 Kínai exportáló gyártók egy csoportja szerint a vizsgálati időszakban a nyereségszint jó nyereségességi rátát mutatott. Ezt az állítást azonban nem támasztották alá. Egy másik fél szerint az ideiglenes rendeletben feltüntetett nyereségszintek normál szinteknek tekinthetők; e fél állítása egy német gyártó nyilvánosan hozzáférhető, 1999 és 2007 közötti nyereségadatain alapult. Egy másik érdekelt fél pedig azt állította, hogy az ideiglenes rendeletben feltüntetett, vizsgálati időszakbeli nyereségszint „normálisnak” tekinthető a Bizottság által végzett tanulmány következtetései (9) alapján, amelyben egy német gyártó 2004 és 2007 közötti nyereségadatai szerepeltek. Hasonló észrevételek érkeztek a végleges nyilvánosságra hozatalt követően is.
 (137)
 E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet következtetései szerint a figyelembe vett időszak kezdetén elért nyereséget nem lehet rendes nyereségnek tekinteni, mivel az ideiglenes rendelet (134) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az uniós gazdasági ágazat akkor már instabil helyzetben volt. Ezen túlmenően megállapítást nyert, hogy a fent említett német gyártó nyilvánosan hozzáférhető, 1999 és 2007 közötti nyereségadatai nemcsak az asztali és konyhai kerámiaáruk gyártását, hanem más lényeges szegmenseket is érintettek. Ami a fenti (136) preambulumbekezdésben említett bizottsági tanulmányt illeti, a tanulmány témaköre, célja és időpontja alapján úgy találták, hogy a nyereségesség meghatározásának ez nem képezte megfelelő alapját. Az érintett termékkel kapcsolatban a tanulmány például csak egy vállalat nyereségességére utalt. Végezetül a (136) preambulumbekezdésben említett három beadvány, amelyeknek ellentmond a lenti (141) preambulumbekezdésben említett beadvány, egyike sem mondható kellőképp megalapozottnak. Ezért megerősítést nyer, hogy a vizsgálati időszak során megfigyelt 3,2 %-os nyereségrátát nem lehetett megfelelőnek ítélni e termékre vonatkozóan.
 (138)
 Egy érdekelt fél szerint a svéd kiskereskedelem lakberendezési, bútor- és/vagy élelmiszerkereskedelmi ágazatainak nyereségszintjeit kellene referenciaként használni. Tekintve azonban többek között az érintett gyártási és kiskereskedelmi ágazatok befektetési szintjeiben mutatkozó egyenlőtlenségeket, ezen észrevételt el kell utasítani.
 (139)
 A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél által benyújtott észrevétel szerint a lábbelikkel kapcsolatos vizsgálatban elfogadhatónak talált 6 %-os nyereségszintet nem lehet rendes nyereségszintnek venni ebben a vizsgálatban is, mivel azt 2006-ban állapították meg, amikor a gazdasági körülmények sokkal kedvezőbbek voltak, mint 2013-ban. Ez az érvelés nem fogadható el. Egyfelől a szóban forgó érdekelt fél általánosságban hivatkozik a gazdasági körülményekre, nem pedig az asztali áruk piacát jellemző sajátos körülményekre. Való igaz, hogy a fogyasztás 2009-ben jelentősen visszaesett, de azóta nagymértékben közelített a korábbi szintekhez. A fogyasztás alakulása egyébként sem vizsgálható elkülönítetten. Tekintettel a dömpingelt behozatal jelentős mennyiségére (66,8%-os piaci részesedés), a dömping mértékére (13,1%-tól 36,1%-ig terjedő dömpingkülönbözetek) és az áralákínálás mértékére (26,5%-tól 47,6%-ig) megállapítható, hogy az uniós piacot jellemző versenyhelyzet egészen másképp alakult volna, ha az import nem dömpingelt áron érkezik. Az érvet ennek következtében el kell utasítani.
 (140)
 Néhány másik fél azt javasolta, hogy egy másik dömpingellenes vizsgálatban, a kerámialapokra vonatkozó vizsgálatban (10) használt referenciaértéket alkalmazzák. Hasonló észrevételek érkeztek a végleges nyilvánosságra hozatalt követően is. Meg kell azonban jegyezni, hogy a kerámialapok, a bőr lábbelikkel és asztali árukkal szemben nem tekinthetők ugyanúgy fogyasztói terméknek. Az az ütem például, ahogyan a háztartások asztali kerámiaárut vásárolnak vagy cserélnek, továbbá az asztali kerámiaáruk forgalmazása és végül a fogyasztók felé történő értékesítése közelebb áll a bőr lábbelikéhez, mint a kerámialapokéhoz. A kerámialapokra vonatkozó vizsgálatban is alkalmazott elérendő nyereség használatával kapcsolatos észrevételt ezért a Bizottság elutasítja.
 (141)
 A panaszosok szerint a referencia-nyereségszintnek 10 % felett kell lennie, mert az asztali és konyhai áruk gyártása tőkeintenzív tevékenység, amely jelentős új befektetéseket és magas fokú innovációt igényel. Jóllehet megerősítést nyert, hogy az érintett gazdasági ágazat tőkeintenzív és hogy folyamatosan szükség van befektetésekre, az ezen állítás alátámasztása érdekében benyújtott információk nem tudták megváltoztatni az ideiglenesen alkalmazott referenciaértéket. A vizsgálatból nem lehetett azt a következtetést levonni, hogy valamennyi uniós gyártó számára az említett referenciaérték lenne a legmegfelelőbb.
 (142)
 Az importőrök egy csoportja vitatta az ideiglenes rendeletben foglalt nyereségességi adatokat, és a gyártási költségek, az uniós értékesítési ár és a mennyiségi adatok, valamint az ideiglenes rendeletben foglalt exportár-adatok alapján kiszámította a nyereségességet és arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat ténylegesen 6 %-os nyereséget ért el a vizsgálati időszakban. E számítás azonban téves volt, mivel különböző forrásokból (a mintában szereplő uniós gyártóktól, az uniós gazdasági ágazat egészétől és a Eurostattól) származó adatokat kapcsolt össze.
 (143)
 Egyéb releváns észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (132)–(137) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
 4.5.3.4. Termelési költség
 (144)
 Több importőr is úgy vélte egy közös beadványban, hogy az ideiglenes rendelet (138) preambulumbekezdésében megadott termelésiköltség-adatok nem követik a Eurostat-statisztikában feltüntetett munkaerő- és energiaköltségek alakulását. A felek kiemelték, hogy a munkaerőköltségek megemelkedtek a tagállamokban. Ezzel azonos módon az energiaköltségek alakulása az Unióban szintén nem támasztja alá a termelési költségekben mutatkozó csökkenést.
 (145)
 E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a felek által megadott munkaerő- és energiaköltségek túl széles körűek voltak. Ezenfelül az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazatnak sikerült csökkentenie a termelési költségeket abban az időszakban, amikor az általános tendencia épp ellenkező volt, azt bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazat rendkívüli erőfeszítéseket tett a költségek csökkentése és a versenyképesség megőrzése érdekében.
 (146)
 Az ideiglenes rendeletben megadott termelésiköltség-adatok a mintában szereplő uniós gyártók ellenőrzött termelési költségeit képviselik. További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (138) preambulumbekezdésében foglaltak megerősítést nyernek.
 4.5.3.5. A kárra vonatkozó következtetés
 (147)
 Több fél is vitatta az ideiglenes rendeletben megállapított kárra vonatkozó következtetést azon az alapon, hogy több kármutató is javult a figyelembe vett időszak legutolsó részében. E kérdés azonban nem változtat azon a tényen, hogy a legtöbb kármutató romlott a figyelembe vett időszak során. A kármutatók romlása figyelhető meg a legtöbb makrogazdasági mutatószám esetében, így a termelési volumen, a kapacitás, a független vevők részére történt értékesítés, a foglalkoztatás, valamint az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményével kapcsolatos kármutatók, köztük a nyereségesség és a befektetések tekintetében is.
 (148)
 Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (139)–(143) preambulumbekezdéseinek megállapításai megerősítést nyernek.
 5. OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
 5.1. Bevezetés
 (149)
 Az ideiglenes rendelet (144) preambulumbekezdésére vonatkozó észrevételek hiányában ez a preambulumbekezdés ezúton megerősítést nyer.
 5.2. A dömpingelt behozatal hatása
 (150)
 Több fél is vitatta az ideiglenes rendelet (148) preambulumbekezdésében foglalt következtetést. Még ha azonban az ideiglenes rendelet (145) és (147) preambulumbekezdéseiben kiemelt százalékok közül néhányat a fentiek alapján valamelyest módosítottak is, az nem változtatja meg az ideiglenes rendelet (145)–(148) preambulumbekezdéseiben foglalt tényeket és következtetéseket.
 (151)
 Tekintve a Kínából származó dömpingelt behozatal piaci részesedésének alakulását, egyértelmű, hogy nincs ellentmondás az ideiglenes rendelet (147) preambulumbekezdése – különösen azon állítás tekintetében, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraiban az uniós piacon bekövetkezett csökkenés és nyereségességének csökkenése az uniós piacra történő kínai dömpingelt behozatal által okozott árzuhanásnak tulajdonítható – és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének alakulása között, mint ahogyan azt az egyik fél állította.
 (152)
 Ezen túlmenően az a tény, hogy a Kínából származó behozatali árak emelkedtek a figyelembe vett időszak során, mint ahogyan azt több fél is hangsúlyozta, nem ássa alá meg a vizsgálati időszaki áralákínálás és károkozás tényére vonatkozó megállapítást.
 (153)
 A dömpingelt behozatal hatásaival kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (145)–(148) preambulumbekezdései megerősítést nyertek.
 5.3. Egyéb tényezők hatása
 5.3.1. Az érintett országtól eltérő harmadik országokból származó behozatal
 (154)
 A fenti (106) preambulumbekezdésben említettek alapján az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a Eurostat behozatalra vonatkozó adatait aktualizálták. Ezen új adatoknak az ideiglenes rendeletben foglalt korábbi adatokkal való összevetése során hibát találtak a Thaiföldről és Törökországból származó behozatalra vonatkozó adatok kiszámításában. Ezt kijavították, így a harmadik országokból származó hasonló termék behozatalát érintő végleges – a Eurostat adatain alapuló – adatok az alábbiak:
 4. táblázat
 2008
 2009
 2010
 Vizsgálati időszak
 Az összes egyéb harmadik országból származó import mennyisége (tonna)
 100 972
 81 464
 81 595
 89 146
 Index (2008 = 100)
 100
 81
 81
 88
 Piaci részesedés (%)
 12,2
 11,8
 10,9
 12,3
 Átlagos behozatali ár (EUR/tonna)
 2 378
 2 354
 2 590
 2 519
 Index (2008 = 100)
 100
 99
 109
 106
 A Törökországból származó behozatal mennyisége (tonna)
 26 978
 25 303
 25 485
 29 336
 Index (2008 = 100)
 100
 94
 94
 109
 Piaci részesedés (%)
 3,3
 3,7
 3,4
 4
 Átlagos behozatali ár (EUR/tonna)
 2 776
 2 649
 2 802
 2 855
 Index (2008 = 100)
 100
 95
 101
 103
 A Thaiföldről származó behozatali volumen (tonna)
 25 916
 20 660
 20 600
 25 213
 Index (2008 = 100)
 100
 80
 79
 97
 Piaci részesedés (%)
 3,1
 3
 2,7
 3,5
 Átlagos behozatali ár (EUR/tonna)
 1 246
 1 183
 1 403
 1 356
 Index (2008 = 100)
 100
 95
 113
 109
 (155)
 A harmadik országokból származó behozatal a figyelembe vett időszakban 12 %-kal csökkent, miközben ezen importok piaci részesedése meglehetősen stabil maradt.
 (156)
 Megállapíthatjuk, hogy a figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból származó átlagos importárak 6 %-kal nőttek, és folyamatosan magasabbak voltak (68 %-kal a vizsgálati időszak során), mint a kínai exportértékesítés átlagos értékesítési árai.
 (157)
 Az ideiglenes rendelet közzététele előtt a CCCLA megjegyezte, hogy 2010 és 2011 között a Törökországból származó behozatal 8 %-kal nőtt, a Törökországból származó behozatal árai azonban – állítása szerint – csak mintegy 20 %-kal voltak magasabbak a Kínából származó behozatal árainál. Ezután több fél is vitatta az ideiglenes rendeletnek a törökországi behozatallal kapcsolatos következtetését.
 (158)
 Szem előtt tartva, hogy nyilvánvaló hiba csúszott az ideiglenes rendeletben foglalt, a törökországi behozatallal kapcsolatos adatokba, továbbá tekintettel a fent feltüntetett aktualizált adatokra, semmi sem utal arra, hogy a törökországi behozatal – árait és piaci részesedését tekintve – megszüntetné az érintett termék kínai kivitele és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést. Azt is meg kell jegyezni, hogy a Törökországból származó behozatal panaszba történő felvételének elmulasztása nem jellemezhető megkülönböztetőnek, mivel az eljárás megindításának szakaszában nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték a dömpingelt behozatalra, a kárra és az okozati összefüggésre a Törökországból származó behozatalt illetően.
 (159)
 A Thaiföldről származó behozatal piaci részesedése sohasem haladta meg a 3,5 %-ot a vizsgálati időszakban.
 (160)
 Fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a harmadik országokból származó behozatal nem gyakorol olyan mértékű hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére, hogy megszüntetné a kínai dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.
 5.3.2. Piaci szegmensek
 (161)
 Bármely egyéb vonatkozó megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (156)–(158) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
 5.3.3. Fogyasztás és kereslet
 (162)
 Az egyik fél szerint a kár az uniós gyártmányú termékek iránti kereslet hosszú távú csökkenésének tulajdonítható. A vizsgálat azonban nem erősítette meg ezt a tendenciát, miként az az ideiglenes rendelet (112) preambulumbekezdésében foglaltakban már megállapításra került.
 (163)
 A fogyasztásra és a keresletre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (159)–(166) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
 5.3.4. Az uniós gazdasági ágazat exportja
 (164)
 Az egyik fél kiemelte, hogy az átlagos uniós exportárak a figyelembe vett időszak során alacsonyabbak voltak az átlagos értékesítési áraknál az uniós piacon. Ez hatást gyakorolhatott az uniós gazdasági ágazat abbéli képességére, hogy új befektetéseket valósítson meg vagy új munkaerőt vegyen fel. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy hasonló érvet ismét megfogalmaztak. Az ideiglenes rendelet (169) preambulumbekezdésében már korábban említettek alapján azonban megállapítható, hogy a legtöbb kármutatóra az exportértékesítések alakulása nem gyakorolhatott hatást. Ezenfelül az is vitatható, hogy ezen értékesítések részben az uniós piacon elszenvedett kár egyfajta kártérítéseként működtek. Továbbá, mivel az átlagárakat úgy számították ki, hogy a hasonló termék értékesítésének teljes értékét elosztották ezen értékesítések teljes mennyiségével, az értékesítések különböző termékösszetétele az uniós piacon – összehasonlítva az exportértékesítéssel, összességében is jelentős különbségeket eredményezhet az átlagos értékesítési értékben. Végül, ezen exportértékesítések az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítési mennyiségének kevesebb, mint 37 %-át tették ki, azaz az uniós gazdasági ágazat domináns piaca még mindig az uniós belföldi piac. A Bizottság ezért elutasította azt az érvet, miszerint ezen exportértékesítések olyan mértékű kárt okoztak volna az uniós gazdasági ágazatnak, hogy megszüntették a kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.
 (165)
 Az uniós gazdasági ágazat érdekére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (167)–(170) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
 5.3.5. Az importkvóták eltörlése
 (166)
 Az ideiglenes intézkedéseket követően egy másik fél szerint az importkvóták eltörlése hatást gyakorolt az uniós gyártókra a figyelembe vett időszak során. Olyan új tényeket azonban nem adtak elő, amelyek megváltoztathatták volna az ideiglenes rendelet (173) preambulumbekezdésében foglalt következtetést.
 (167)
 Az importkvóták eltörlésével kapcsolatos további megalapozott észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (171)–(173) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
 5.3.6. Versenyellenes gyakorlatok az uniós piacon
 (168)
 Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően több fél is ragaszkodott ahhoz, hogy az ideiglenes rendelet (175) preambulumbekezdésében említett, német hatóságok által indított kartellvizsgálatot, illetve az ugyanott említett kartellbírságot nem vették kellőképp figyelembe. Ezen állításokat illetően az alábbiak mondhatók el az ideiglenes rendelet (174) és (175) preambulumbekezdésében már említetteken felül.
 (169)
 Még továbbra is folyamatban van a német kartellvizsgálat, amely egy 2005 júliusa és 2008 februárja közötti állítólagos árrögzítést vizsgált. Mivel az uniós gyártók részére garantálták a titoktartást, a folyamatban lévő német vizsgálatnak a végső eredményeit pedig egyelőre még nem tették közzé, nincs mód észrevételeket tenni az elvégzett elemzés részleteire vonatkozóan. Megerősíthető azonban az a tény, hogy a mintában szereplő uniós gyártók egyikét sem vonták az említett folyamatban lévő vizsgálat alá. A vizsgálat azt is megerősítette, hogy a mikrogazdasági mutatószámokra a vizsgált gyakorlatok nem, a makrogazdasági mutatószámokra pedig csak nagyon korlátozott mértékben vannak hatással, ha egyáltalán van hatásuk.
 (170)
 A kartellvizsgálat fürdőszobai szerelvényeket és felszereléseket érintő megállapításait illetően meg kell jegyezni, hogy ez az árrögzítő kartell 1992 és 2004 között működött, és a megbüntetett gyártók közül csak egy tevékenykedik az asztali és konyhai áruk ágazatában is. Az e gyártó által az aktuális helyzetelemzés és kárfelmérés keretében szolgáltatott adatokat nem befolyásolják a kartellmódszerek, mivel e gyártónak csak az asztali és konyhai árucikkek ágazatát érintő adatai kerültek felhasználásra, és nem a konszolidált adatok. Következésképp a kartellezésért kirótt büntetés nem befolyásolta az említett gyártó által szolgáltatott adatokat. Továbbá meg kell említeni, hogy az árrögzítési időszak jóval előbb volt, mint a figyelembe vett időszak. Mivel az uniós gyártók kiléte bizalmas, az nem hozható nyilvánosságra, akár szerepel a vállalat a mintában, akár nem. Amennyiben azonban a mintában szereplő uniós gyártó könyvelésében szerepeltek volna az e vizsgálat szempontjából a kárhelyzetét torzító tételek (pl. kartellbírságot), a vizsgálati hatóság kiszűrte volna azokat, hogy az érintett kártényezők ne torzuljanak.
 (171)
 Ennek következtében a fent említett, a kárral és az okozati összefüggéssel kapcsolatosan végzett kartellvizsgálatok hatásával összefüggő kifogásokat a Bizottság elutasítja.
 (172)
 Egy érdekelt fél szerint törvénytelen ármegállapodásokra és piacfelosztásra került sor az uniós gyártók között, ezen állítását azonban nem bizonyította, ezért azt a Bizottság elutasítja.
 (173)
 Az uniós piacon tapasztalt versenyellenes gyakorlatokra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (174)–(176) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
 5.3.7. Gyártási módszerek
 (174)
 Az uniós gyártási módszerekre vonatkozó új észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (177)–(178) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
 (175)
 A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik importőr hasonló érvet hozott fel, hivatkozva az uniós gyártók gyártási módszerei és a kínai gyárak által alkalmazott, a kézműiparihoz közelítő módszerek különbözőségére. Mivel azonban olyan érdemi érvet nem tudtak előadni, ami módosíthatná az ideiglenes rendelet (178) preambulumbekezdésének következtetését, a kifogást a Bizottság ezért végleg elutasítja.
 5.3.8. Használtcikkpiacok
 (176)
 Bármely egyéb, a használtcikkpiacokra vonatkozó megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (179)–(180) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
 5.3.9. Gazdasági válság
 (177)
 Az egyik fél szerint az ideiglenes rendelet (183) preambulumbekezdése tévesen elemzi a 2010 és 2011 közötti gazdasági élénkülés időszakában a helyzetet, és alábecsülték a gazdasági válság hatását. Ezeket az észrevételeket a végleges nyilvánosságra hozatalt követően is megismételték. A Bizottság ezen állításokat azonban megalapozatlannak ítélte. Azt is hangsúlyozni kell, hogy az említett preambulumbekezdés szerint a Kínából érkező dömpingelt behozatal felerősítette a gazdasági visszaesés hatásait. A gazdasági válság hatását illetően az ideiglenes rendelet (184) preambulumbekezdése egyértelművé teszi azt a tényt, hogy a gazdasági válság hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményéhez, még ha nem is tudta megszüntetni a dömpingelt behozatal és a gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett kárhelyzet közötti okozati összefüggést.
 (178)
 A gazdasági válságra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (181)–(184) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
 5.3.10. Egyéb tényezők
 (179)
 Több importőr azt állította egy közös beadványban, hogy a foglalkoztatásban tapasztalt visszaesés normális fejleménynek tekinthető a fogyasztási cikkek ágazatában. Ezt az állítást azonban nem támasztották alá. Ezenfelül még ha normális is lenne ez a tendencia ebben az ágazatban, akkor sem tudná megszüntetni a Kínából származó dömpingelt behozatal és az ágazatban bekövetkezett jelentős számú munkahely-megszűnés közötti okozati összefüggést. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
 (180)
 Egy fél szerint az uniós gazdasági ágazat fennmaradó strukturális hiánya – az ideiglenes rendelet 3. táblázatában feltüntetett meglévő többletkapacitással együtt – megszüntetné a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gyártók által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést. Ezen érvet illetően jóllehet az uniós gazdasági ágazat már a figyelembe vett időszak kezdetén instabil helyzetben volt, majd ágazati átalakítás történt, a vizsgálat megerősítette, hogy az uniós gazdasági ágazat versenyképes volt és megfelelően kezelte a piacok által támasztott igényeket. Ami az ideiglenes rendelet 3. táblázatát illeti, a gyártásban bekövetkezett visszaesést együtt kell figyelembe venni a Kínából származó olcsó, de nagy behozatali mennyiségekből eredő nyomással, mivel az uniós gazdasági ágazat kivitele továbbra is stabil maradt. Ennélfogva a fenti állítás nem fogadható el.
 (181)
 Egy fél úgy vélekedett, hogy a Bizottság nem vette figyelembe az egyes káros tényezők halmozott hatását. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ez a kifogás több fél részéről is felmerült. A vizsgálatnak az egyéb előidézett tényezőkkel kapcsolatos eredményeit tekintve azonban nem képzelhető el, hogy halmozott hatásuk megszüntethette az okozati összefüggést. A legtöbb egyéb tényező tekintetében hatásuk – ha egyáltalán volt – elenyészőnek mondható.
 (182)
 Egy fél vélte úgy, hogy a vizsgálati hatóságok nem tudtak különbséget tenni az együttes előfordulás és az okozati összefüggés között. Az alátámasztó információk e tekintetben nem voltak döntőek, így az állítást a Bizottság elutasítja.
 (183)
 Egyéb releváns észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (185)–(190) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
 5.4. Az okozati viszonnyal kapcsolatos következtetés
 (184)
 További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (191) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
 6. AZ UNIÓS ÉRDEK
 6.1. Előzetes megjegyzések
 (185)
 Az ideiglenes rendelet (192) preambulumbekezdésére vonatkozó észrevételek hiányában az említett preambulumbekezdés megerősítést nyer.
 6.2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
 (186)
 Egy nem panaszos lengyel gyártó üdvözölte az intézkedéseket, míg egy, az érintett termék behozatalában érdekelt egyesült királyságbeli gyártó ellenezte azokat. Egy másik fél szerint a vámok negatív hatást gyakorolnának azon gyártókra, akik termékkörüket kiegészítik a Kínából származó behozatallal és egy olyan üzleti modell révén alkalmazkodtak a globalizációhoz, amelyben a magas hozzáadott-értékű munka az Unióban folyik. Ezen túlmenően a vevők kevésbé vásárolnák e gyártók termékeit, mert már nem kínálnának teljes termékpalettát.
 (187)
 E másik fél állítását illetően a Bizottság megvizsgálta a szóban forgó vállalat helyzetét. Az eredményekből kitűnik, hogy az asztali áruk kínai behozatala a teljes behozataluknak csak kis részét tette ki. A vállalat azonban – további részletek megadása nélkül – azt állította, hogy e behozatalok fontosak voltak számára. A vállalat saját gyártási adatairól nem küldött tájékoztatást. A pénzügyi kimutatások szerint a vállalat 2011-ben a teljes forgalmon több mint 10 %-os adózás előtti nyereséget könyvelt el, amelynek nagy részét nem uniós piacokon szerezte (az érintett termékre vonatkozóan nem közölt adatokat). Ennek alapján nem várható, hogy az intézkedések bevezetése veszélyeztetni fogja e vállalat életképességét. Arra az állításra vonatkozóan, miszerint az intézkedések miatt számos más vállalatnak is nehézségekkel kell majd szembenéznie, nem szolgáltak bizonyítékkal. Ezenfelül a kezdeményezést megelőző vizsgálati szakaszban kapott válaszok és az azt követően küldött beadványok szerint semmi sem utal arra, hogy sok vállalat lenne ilyen helyzetben.
 (188)
 A vámoknak az uniós gazdasági ágazat gyártási tevékenységeire kifejtett hatása kedvező lenne. Tény, hogy az ideiglenes dömpingellenes vámok nemrégiben történt kivetése óta már számos pozitív fejleményről számoltak be e tekintetben.
 (189)
 A fent említett pozitív fejlemények megerősítik a panaszosok azon állítását, hogy az uniós gyártást rövid idő alatt jelentős mértékben lehetne növelni a már rendelkezésre álló telephelyek, gépek és munkaerő felhasználásával, míg a nagyobb mértékű növekedést hosszú távon lehetne megvalósítani. A piacon tapasztalt tisztességtelen árképzési gyakorlatok orvoslása ezért előnyös számukra, mivel egy új árképzési szint vonzóbbá tenné a nagyobb mennyiségben zajló gyártást az Unióban, akár nagy, akár kis megrendelésekről, különleges kivitelről, illetve márkázatlan tömegtermékekről van szó. Ezáltal különböző képességeket igénylő, új munkahelyeket lehetne teremteni, és csökkenne a munkanélküliség.
 (190)
 Ami a teljes termékkör kínálatban tartásának lehetetlenségét illeti, ezen állítás nem elfogadható, mivel a fogyasztók mindig változó termékkört és több beszerzési forrás meglétét várják el.
 (191)
 Az uniós gazdasági ágazat érdekére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (193)–(198) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
 6.3. A független importőrök érdeke
 (192)
 A mintában szereplő két legnagyobb importőr vitatta az együttműködési szintjét a nyereségességi adatok teljes körű jellegére, valamint a beszerzési és a független vevőknek kínált viszonteladói árak közötti különbözetre vonatkozóan, egyikük pedig megkérdőjelezte, hogy a könyvelésébe való betekintést ne tette volna lehetővé, és azzal érvelt, hogy a betekintés biztosítása nem változtatott volna a helyzeten. A felek azt állították, hogy méretük és üzleti modelljük nem tette lehetővé a kért részletes adatszolgáltatást. A Bizottság a végső szakaszban megerősítette, hogy egyikük ismételten megtagadta az importőrének könyvelésébe való betekintést és annak ellenére, hogy megkísérelték, egyiküknek sem sikerült teljes körű és használható nyereségességi adatokat és információkat nyújtani a beszerzési és a független vevőknek kínált viszonteladói árak közötti különbözetre vonatkozóan oly módon, hogy az intézmények fel tudják azokat használni a független importőrök helyzetének elemzéséhez. A két vállalat által a beszerzési és viszonteladói áraikról nyújtott korlátozott tájékoztatás – még ha összességében nem is egyértelmű – azonban teljes mértékben összhangban volt az ideiglenes rendelet (202) preambulumbekezdésében kapott és összefoglalt általános haszonkulcsra vonatkozó információkkal.
 (193)
 Az ideiglenes rendelet (203) preambulumbekezdésében az érdekelt feleket felkérték, hogy az ellátási láncra vonatkozó intézkedések hatásának további vizsgálata céljából nyújtsanak be további, átfogó és ellenőrizhető adatokat.
 (194)
 Az ideiglenes intézkedéseket követően két független importőr új válaszokat küldött az importőrök kérdőívére. Több, a mintában nem szereplő importőrtől, egy európai és nemzetközi kereskedelmi szövetségtől (külkereskedelmi szövetség), egy svédországi importőri, nagykereskedői és kiskereskedői szövetségtől (Svensk Handel), a CCCLA-tól és egy importérdekeltségekkel is rendelkező uniós gyártótól érkeztek az uniós érdekre vonatkozó beadványok. Egyik beadvány sem tartalmazott döntő adatokat az intézkedések ellátási láncra gyakorolt hatásáról.
 (195)
 Az egyik fél azt állította, hogy a vámok által befolyásolt lefelé irányuló foglalkoztatási adatokat alulértékelték annak fényében, hogy a Eurostat statisztikái azt mutatják, hogy a kereskedelmi vállalkozások több embert (33 millió főt) foglalkoztatnak, mint a gyártó vállalatok (31 millió főt). Az importáló és gyártó vállalkozáshoz kapcsolódóan nyújtott adatok azonban nem használhatók fel e vizsgálat céljából.
 (196)
 Több importőr azt állította egy közös beadványban, hogy a mintában szereplő öt importőr az ideiglenes rendelet (200) preambulumbekezdésében említett 350 helyett több mint 10 000 munkahelyet teremtett az érintett termékhez kapcsolódóan. Ezeket a számokat a Bizottság újból megvizsgálta. Fontos kiemelni, hogy az importőrök érdekeinek elemzésének keretében az érintett termék behozatalával és viszontértékesítésével összefüggő álláshelyek számát veszik figyelembe, ideértve a különböző támogató tevékenységeket is. A más termékekhez vagy más származású termékekhez, vagy az olyan tevékenységekhez kapcsolódó foglalkoztatást, mint a nagy- és kiskereskedelem természetesen nem veszik figyelembe. Meg kell említeni, hogy az eljárás egy korábbi szakaszában egy 14 importőrt tömörítő csoport az importőri szinten érintett munkahelyek számát összesen 7 000-re becsülte. A mintába felvett importőrök helyzetét kivetítve – már amennyiben az általuk közölt adatok felhasználhatók – ez a szám helyénvaló becslésnek tűnik.
 (197)
 Több fél panaszkodott arról, hogy az ideiglenes rendelet (202) preambulumbekezdésében foglalt bruttó haszonkulcs-adat túlzó, állításuk szerint félrevezető. Azonban a vizsgálatból kitűnik, hogy az importőrök mintavételi kérdéseire válaszoló importőrök nagy többsége 50 % és 200 % közötti bruttó árrésről számolt be a beszerzési és a viszonteladási ár között, és a mintába felvett importőrök is hasonló adatokat közöltek. Ezen túlmenően az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a panaszosok több példát is benyújtottak, amelyek alátámasztják az ideiglenes rendelet (202) preambulumbekezdésében említett közzététellel nyújtott információkat, azaz megerősítik az érintett termék importára és viszonteladói ára közötti arányt.
 (198)
 Egy, az érintett termék behozatalában érdekelt egyesült királyságbeli gyártó kifejtette, hogy a szóban forgó árrést bizonyos, az Unióban felmerülő költségek indokolnak. Nem közöltek olyan adatokat, amelyek lehetővé tették volna ezen árréseknek a forgalom alapján történő kiszámítását.
 (199)
 Mivel a mintában szereplő importőrök közül csak háromtól lehetett az érintett termékre vonatkozó importtevékenységekről használható nyereségadatokat szerezni és azokat ellenőrizni, e három importőr az érintett termék importjának mindössze 3 %-át képviselte, az érintett súlyozott átlagos nyereségszint-adatot nem tekintették döntőnek, így az nem került említésre az ideiglenes rendeletben. Meg kell azonban jegyezni, hogy ez a súlyozott átlagos nyereségszint elfogadható volt (6 % és 10 % közötti – titoktartási okokból értéktartományként megadva).
 (200)
 Egy importőr azt állította, hogy színes kőáruból nincs elég gyártás az Unióban, más megoldás hiányában ezen termékeket Kínából kell importálni. Ugyanezt az állítást a nyilvánosságra hozatalt követően is előadták. A vizsgálat azonban megállapította, hogy a színes kőáru több forrásból is beszerezhető, egyebek mellett uniós gyártóktól is. Ezenfelül az uniós gyártók elegendő gyártási kapacitással rendelkeznek ahhoz, hogy többet értékesítsenek az uniós piacon.
 (201)
 A vizsgálat során gyűjtött információk nem tették lehetővé a megfelelő számszerűsítést arra vonatkozóan, milyen mértékben lennének képesek felvenni a javasolt vámtételek által okozott áremelkedést. Amennyiben azonban a Kínából származó behozatalra végleges dömpingellenes vámot vetnének ki és a bruttó és nettó különbözettel kapcsolatos információk tükrében semmi sem utal arra, hogy az veszélyeztetné az importőrök üzleti életképességét. Az egyik importőr azt is állította, hogy a dömpingellenes vám nem érintené kedvezőtlenül a nagy piaci szereplőket és azokat az importőröket, akik üzleti tevékenységének középpontjában nem az asztali és konyhai kerámiaáruk állnak.
 (202)
 Megállapítható tehát, hogy az intézkedések bevezetése a javasolt szinten összességében nem okoz jelentős káros hatást az érintett termék független importőreinek helyzetére nézve.
 (203)
 Bármely egyéb, a független importőrök érdekeit érintő megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (199)–(211) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
 6.4. Más gazdasági ágazatok érdeke
 (204)
 Az ideiglenes rendelet (203) preambulumbekezdése szerinti felkérésen túl az ideiglenes intézkedések kihirdetésének napján a Bizottság közvetlenül kapcsolatba lépett az érintett kiskereskedőkkel és kiskereskedői szövetségekkel, a lehetséges viszonteladói tevékenységeket folytató importőrökkel és a Bizottság előtt ismert tervezőkkel, és felkérte őket a rájuk vonatkozó kérdőívek kitöltésére. A megkeresettek közül néhányan – akik korábban azt állították magukról, hogy kiskereskedők – azt válaszolták, hogy nem érintettek a vizsgálatban, mivel nem tevékenykednek az üzletágban. A kiskereskedőkhöz intézett kérdőívekre végül hét új válasz érkezett a Bizottsághoz. E hét kiskereskedő a vizsgálati időszak során a Kínából érkező behozatal 1 %-át tette ki. E válaszok többsége sok tekintetben hibás volt, ennek ellenére a Bizottság a lehető legteljesebb mértékben kielemezte azokat. A tervezőknek küldött kérdőívekre nem érkezett válasz.
 (205)
 Az így szerzett információk lényegében nem szolgáltak olyan új bizonyítékokkal azon egyéb gazdasági ágazatok érdekeivel kapcsolatban, amelyek vitathatják az ideiglenes rendelet (217) preambulumbekezdésében szereplő következtetést.
 (206)
 Az ideiglenes intézkedések közzétételét követően a mintában szereplő és nem szereplő importőröktől (ideértve egy, a reklámtermékek ágazatában tevékeny lengyel importőrt), egy európai és nemzetközi kereskedelmi szövetségtől (Foreign Trade Association), egy svédországi importőri, nagykereskedői és kiskereskedői szövetségtől (Svensk Handel), több kiskereskedőtől, a CCCLA-tól, valamint nyolc (hét olaszországi, egy ausztriai székhelyű) kávépörkölő vállalattól érkeztek az egyéb gazdasági ágazatokkal kapcsolatos uniós érdekre vonatkozó beadványok.
 (207)
 A kávépörkölő vállalatok szerint a piacukat ellátó uniós gyártók rendkívül kis száma (legfeljebb 5) miatt, amelyek többsége vagy közvetlenül, vagy testvérvállalatokon keresztül Kínából importál, és a kávépörkölők rendkívül nagy száma (1 500 – 3 000) miatt, az ideiglenes szakaszban javasolt intézkedések megakadályozhatják a szóban forgó vállalatokat abban, hogy a jövőben pontosan ugyanezeket a cikkeket beszerezhessék. Ez az állítás nem elfogadható. Egyrészt a végleges intézkedések mértéke alacsonyabb, mint az ideiglenes intézkedéseké. Másrészt a vizsgálatból kiderült, hogy az uniós gyártók olyan helyzetben voltak, hogy gyártási potenciáljukat még inkább igénybe vehetnék és tovább szolgálhatnák a kávépörkölő gazdasági ágazatot, amennyiben a dömpingelt kínai behozatal által okozott kár megszűnne. Az uniós gyártók nagy számára tekintettel a kávépörkölő vállalatoktól érkező megrendeléseket vállalni képes uniós gyártók száma nagy valószínűséggel ötnél több lenne.
 (208)
 A kávépörkölő vállalatok azzal érveltek, hogy a dömpingellenes intézkedések a versenyképesség elveszítése és a kínai hatóságok várható büntetőintézkedési miatt kárt okoznának kivitelükben. Arra azonban nincs bizonyíték, hogy a bevezetett intézkedések szintje a versenyképesség elveszítésével járna, különösen ha figyelembe vesszük, hogy más WTO-tagok által hozott dömpingellenes intézkedések is hatást gyakorolnak e termékfajtára. A büntetőintézkedésekre vonatkozó állítást a Bizottság szintén nem találta megalapozottnak.
 (209)
 A kávépörkölő vállalatok szerint a dömpingellenes intézkedések üzleti tevékenységükben, értékesítéseikben elkerülhetetlenül általános csökkenéshez, a vendéglátóiparban (szállodák, éttermek és étkezdék) a kávéár általános emelkedéséhez, valamint a termékek és szolgáltatások minőségének csökkenéséhez vezetnének. Mindez állítólag közvetlenül vagy közvetve jelentős számú munkahelyet veszélyeztetne. Szem előtt tartva azonban az intézkedéseknek az ellátási láncra gyakorolt hatására vonatkozó következtetéseket és azt, hogy mi áll a kávépörkölő vállalatok üzleti tevékenységének középpontjában, ezen állítások nem fogadhatók el. Azt is meg kell jegyezni, hogy egy kávépörkölő vállalat teljes, az egész világra kiterjedő tevékenységéhez kapcsolódó munkahelyek számának megadása nem tekinthető megfelelő számítási alapnak azon munkahelyek száma szempontjából, amelyek a dömpingellenes intézkedések bevezetése miatt kerülnének bizonytalan helyzetbe.
 (210)
 Két kiskereskedő azt állította, hogy új csontporcelánból és csontporcelánból az uniós termelés nem elégséges, továbbá annak nincs más alternatív forrása, mint a Kínából történő behozatal. A nyilvánosságra hozatalt követően egy importőröket tömörítő egyesület ugyanezen kifogással élt. Először is és általában meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések a tisztességes kereskedelem helyreállítására és nem a behozatal megakadályozására irányulnak. Ebben az esetben az intézkedések mértéke nem tekinthető tiltónak. Másrészt a vizsgálat megállapította, hogy e termékek több forrásból is beszerezhetők, többek között uniós gyártóktól is. Végül az uniós gyártók elegendő gyártási kapacitással rendelkeznek ahhoz, hogy még többet értékesítsenek az uniós piacon és potenciáljukat is még jobban ki tudnák aknázni, amennyiben a dömpingellenes intézkedéseket véglegesen bevezetnék.
 (211)
 Egy kiskereskedő szerint az intézkedések kedvezőtlenül hatnának az idegenforgalmi piacot kiszolgáló egyes árucikkekre. Érdemi részét tekintve semmilyen információ nem támasztotta alá ezt az állítást. Az ágazatban a szóban forgó tárgyak súlya is korlátozott.
 (212)
 Egy importőr és nagykereskedő állítása szerint az intézkedések bevezetése néhány nagy piaci szereplő vertikális piaci konszolidációjához vezetne. A piaci szereplők jelenlegi számát tekintve azonban nem valószínű, hogy ez rövid-, illetve középtávon bekövetkezne.
 (213)
 Az ideiglenes rendeletben már taglalt kérdésekkel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy számos fél úgy találja, hogy a kisebb vállalatok, például kiskereskedők, forgalmazók és a reklámtermékekkel foglalkozó vállalkozások érdekeit nem vették kellőképpen figyelembe. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ez a kifogás több fél részéről is felmerült. El kell ismerni, hogy a dömpingellenes vámok miatti áremelés összességében inkább a mikro- és makrovállalkozásokat veszélyezteti. Arra azonban nincs bizonyíték, hogy a bevezetett intézkedések szintje jelentős negatív hatást gyakorolna majd a kkv-nak minősülő többi gazdasági szereplőre. A kifogást a Bizottság ezért véglegesen elutasítja.
 (214)
 Az uniós gazdasági ágazat érdekére vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (212)–(217) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
 6.5. A fogyasztók (háztartások) érdeke
 (215)
 Annak ellenére, hogy a Bizottság felvette a kapcsolatot a felekkel, közvetlenül a végfelhasználók érdekeit képviselő felek, mint például a fogyasztói szövetségek nem tettek semmilyen előterjesztést.
 (216)
 Több fél is vitatta az ideiglenes rendelet (222) preambulumbekezdésében foglalt következtetést a magasabb árak vonatkozásában. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ehhez hasonló kifogások ismételten felmerültek.
 (217)
 Abban a valószínűtlen esetben, hogy a vámot teljes mértékben átruházzák a fogyasztókra és feltételezve, hogy az importszintek és az árak változatlanok maradnak, a dömpingellenes vámok háztartásonként kevesebb mint 1 EUR többletköltséget jelentenének évente. Ez a számítás a vizsgálati időszak behozatali mennyiségein és értékein, a vámok javasolt szintjén és az uniós háztartások számán alapul.
 (218)
 Ilyen hatás nem tekinthető elegendőnek ahhoz, hogy felülmúlja a Kínából származó dömpingelt behozatal által okozott kárból eredő uniós gazdasági ágazatra kifejtett pozitív hatást.
 (219)
 Az egyik fél azt állította, hogy az intézkedések következtében hiány lép fel az olcsóbb asztali árukból. Az állítást a végleges nyilvánosságra hozatalt követően megismételték. Ezen állítás azonban nem tartható fenn, mert – az ideiglenes rendelet (157) preambulumbekezdésében foglaltak szerint – az uniós gazdasági ágazat minden piacot kiszolgál (egyebek mellett az olcsóbb asztali árukat is).
 (220)
 A fogyasztók (háztartások) érdekére vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (218)–(226) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
 6.6. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
 (221)
 A fentiek fényében az ideiglenes rendelet vizsgálata ezúton megerősítést nyer.
 (222)
 Ennek következtében az ideiglenes rendelet (227)–(229) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
 7. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
 7.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
 (223)
 Egy állítás szerint a kárt okozó dömping megszüntetéséhez szükséges vám mértékének meghatározásához használt haszonkulcs túl magas. Ezt az állítást a Bizottság a fenti 4.5.3.3. pontban foglaltaknak megfelelően elutasította.
 (224)
 Több fél megkérdőjelezte a kárkülönbözet kiszámítására alkalmazott elérendő nyereséget. Az észrevételekkel a fenti (135)–(142) preambulumbekezdésekben foglalkozunk. Ezen észrevételek elemzése alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a 6 %-os elérendő nyereséget fenn kell tartani.
 (225)
 A kár megszüntetéséhez szükséges szintre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (230)–(234) preambulumbekezdésében leírt módszertan ezúton megerősítést nyer.
 7.2. Végleges intézkedések
 (226)
 A dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és a közösségi érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve, és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, végleges dömpingellenes vámot kell kivetni az érintett terméknek a dömping- és kárkülönbözet alsó szintjén lévő behozatalaira vonatkozóan, az alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A vámtételt ennek megfelelően a megállapított dömpingkülönbözet szintjén kell meghatározni.
 (227)
 A fenti (115) és (132) preambulumbekezdésekben említett kis kiigazítás valamelyest módosított áralákínálási különbözetet eredményezett, ami látszik is az alább felsorolt kárkülönbözetekben. A javasolt végleges dömpingellenes vámok a következők:
 Vállalat
 Dömping különbözet (%)
 Kárkülönbözet (%)
 Végleges vámmérték (%)
 Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
 18,3
 44,8
 18,3
 Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
 13,1
 92,6
 13,1
 CHL Porcelain Industries Ltd
 23,4
 110,1
 23,4
 Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, and Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
 17,6
 79,1
 17,6
 Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
 22,9
 45,7
 22,9
 Minden más együttműködő exportáló gyártó
 17,9
 79,0
 17,9
 Minden más vállalat
 36,1
 110,1
 36,1
 (228)
 Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyéni dömpingellenes vámtételeket a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (ellentétben a minden más vállalkozásra alkalmazandó országos vámmal) kizárólag a Kínából származó, az említett vállalkozások mint egyedi jogi személyek által előállított termékek behozatalára kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten nem említett egyéb vállalat által – ideértve a kifejezetten említett vállalatokhoz kapcsolódó egységeket is – előállított érintett termékek behozatalára a kedvezményes vámtételek nem alkalmazhatók, így azokra a „minden egyéb vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak.
 (229)
 Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. Ezek közé a különleges intézkedések közé tartozik az e rendelet II. mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra a „minden más vállalatra” alkalmazandó dömpingellenes vám vonatkozik.
 (230)
 Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.
 (231)
 A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (11) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi dömpingellenes vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
 (232)
 A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az országos vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
 (233)
 Az új exportőrök és a rendelet I. mellékletében említett, a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok egyenlő bánásmódban való részesítése érdekében biztosítani kell, hogy az utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagvámot az olyan új exportőrökre is alkalmazzák, amelyek egyébként az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján felülvizsgálatra lennének jogosultak.
 (234)
 Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó asztali és konyhai kerámiaáru behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: a végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal meghatározott időszakot biztosítottak a feleknek arra, hogy e végleges nyilvánosságra hozatal kapcsán ismertessék észrevételeiket.
 (235)
 Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.
 7.3. Az ideiglenes vámok végleges beszedése
 (236)
 Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetek nagyságára, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék,
 ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
 1. cikk
 (1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a jelenleg az ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 és az ex 6912 00 90 (TARIC-kódok: 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 és 6912009010) KN-kódok alá tartozó és a Kínából származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára, kivéve a kerámiakéseket, a kerámia fűszerdarálókat és a kerámiadaráló részeit, a kerámiahámozókat, kerámia késélezőket és a pizza vagy kenyér sütéséhez használt kordierit kerámia pizzaköveket.
 (2) Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
 Vállalatok
 Vám (%)
 TARIC-kiegészítő kód
 Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
 Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
 Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
 Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
 18,3
 B349
 Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
 13,1
 B350
 CHL Porcelain Industries Ltd
 23,4
 B351
 Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
 Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
 Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
 Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
 Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
 Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
 Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
 Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
 17,6
 B352
 Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
 22,9
 B353
 Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
 17,9
 Minden más vállalat
 36,1
 B999
 (3) A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyéni dömpingellenes vámtétel alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, az összes többi vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.
 (4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
 2. cikk
 (1) A Kínából származó kerámia fűszerdarálók és a kerámiadaráló-részek, a kerámiahámozók, kerámia késélezők és pizza vagy kenyér sütéséhez használt kordierit kerámia pizzakövek behozataláról szóló 1072/2012/EU rendelet szerinti ideiglenes dömpingellenes vám révén biztosított összegeket fel kell szabadítani.
 (2) A Kínából származó és asztali és konyhai kerámiaáruk, kivéve a kerámiakéseket, a kerámia fűszerdarálókat és kerámiadaráló-részeket, a kerámiahámozót, kerámia késélezőt és a pizza vagy kenyér sütéséhez használt kordierit kerámia pizzaköveket, behozataláról szóló 1072/2012/EU rendelet szerinti ideiglenes dömpingellenes vámok révén biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámtételen felüli részét el kell engedni.
 3. cikk
 Az 1. cikk (2) bekezdése módosítható úgy, hogy jegyzékébe felveheti az új exportáló gyártót, amelyre így a 17,9 %-os súlyozott átlagvámot kell alkalmazni.Amennyiben Kína bármely új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra nézve, hogy:
 a)
 nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2011. január 1-jétől2011. december 31-ig),
 b)
 nem áll kapcsolatban Kína azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre az e rendelettel kivetett intézkedéseket alkalmazni kell,
 c)
 az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportálására.
 4. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2013. május 13-án.
 a Tanács részéről
 az elnök
 S. COVENEY
 (1) HL L 343., 2009.12.22., 51. o.
 (2) HL L 318., 2012.11.15., 28. o.
 (3) HL C 44., 2012.2.16., 22. o.
 (4) A Bíróság 2012. február 2-i ítélete a C-249/10 P sz., Brosmann Footwear HK and Others kontra Tanács ügyben, az Európai Unió és a Bíróság 2012. november 15-i ítélete a C-247/10 P sz., Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd kontra az Európai Unió Tanácsa ügyben.
 (5) Az Európai Parlament és a Tanács 2012. december 12-i 1168/2012/EU rendelete az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, HL L 344., 2012.12.14., 1. o.
 (6) Uott.
 (7) Lásd: 4. lábjegyzet.
 (8) A Eurostat textil, ruházati termékek, bőr/fa/parafa/szalma/papír(áruk) gyártásával, valamint nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenységgel kapcsolatos foglalkoztatási adatai.
 (9) A kerámiaágazat versenyképessége, 2008. október 13-i zárójelentés, 29. o.
 (10) HL L 238., 2011.9.15., 1. o.
 (11) European Commission Directorate-General for Trade, Directorate H, Office: NERV-105 08/020, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/ BELGIË.
 I. MELLÉKLET
 A mintába fel nem vett együttműködő kínai exportáló gyártók
 Név
 TARIC-kiegészítő kód
 Amaida Ceramic Product Co., Ltd.
 B357
 Asianera Porcelain (Tangshan) Ltd.
 B358
 Beiliu Changlong Ceramics Co., Ltd.
 B359
 Beiliu Chengda Ceramic Co., Ltd.
 B360
 Beiliu City Heyun Building Materials Co., Ltd.
 B361
 Beiliu Jiasheng Porcelain Co., Ltd.
 B362
 Beiliu Quanli Ceramic Co., Ltd.
 B363
 Beiliu Shimin Porcelain Co., Ltd.
 B364
 Beiliu Windview Industries Ltd.
 B365
 Cameo China (Fengfeng) Co., Ltd.
 B366
 Changsha Happy Go Products Developing Co., Ltd.
 B367
 Chao An Huadayu Craftwork Factory
 B368
 Chaoan County Fengtang Town HaoYe Ceramic Fty
 B369
 Chao'an Lian Xing Yuan Ceramics Co., Ltd.
 B370
 Chaoan Oh Yeah Ceramics Industrial Co., Ltd.
 B371
 Chaoan Shengyang Crafts Industrial Co., Ltd
 B372
 Chaoan Xin Yuan Ceramics Factory
 B373
 Chao'an Yongsheng Ceramic Industry Co., Ltd.
 B374
 Chaozhou Baodayi Porcelain Co., Ltd.
 B375
 Chaozhou Baode Ceramics Co., Ltd,
 B376
 Chaozhou Baolian Ceramics Co., Ltd.
 B377
 Chaozhou Big Arrow Ceramics Industrial Co., Ltd.
 B378
 Chaozhou Boshifa Ceramics Making Co., Ltd.
 B379
 Chaozhou Cantake Craft Co., Ltd.
 B380
 Chaozhou Ceramics Industry and Trade General Corp.
 B381
 Chaozhou Chaofeng Ceramic Making Co., Ltd.
 B382
 Chaozhou Chengxi Jijie Art & Craft Painted Porcelain Fty.
 B383
 Chaozhou Chengxinda Ceramics Industry Co., Ltd.
 B384
 Chaozhou Chenhui Ceramics Co., Ltd.
 B385
 Chaozhou Chonvson Ceramics Industry Co., Ltd.
 B386
 Chaozhou Daxin Arts & Crafts Co., Ltd.
 B387
 Chaozhou DaXing Ceramics Manufactory Co., Ltd
 B388
 Chaozhou Dayi Ceramics Industries Co., Ltd.
 B389
 Chaozhou Dehong Ceramics Making Co., Ltd.
 B390
 Chaozhou Deko Ceramic Co., Ltd.
 B391
 Chaozhou Diamond Ceramics Industrial Co., Ltd.
 B392
 Chaozhou Dongyi Ceramics Co., Ltd.
 B393
 Chaozhou Dragon Porcelain Industrial Co., Ltd.
 B394
 Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd.
 B395
 Chaozhou Feida Ceramics Industries Co., Ltd.
 B396
 Chaozhou Fengxi Baita Ceramics Fty.
 B397
 Chaozhou Fengxi Dongtian Porcelain Fty. No.2
 B398
 Chaozhou Fengxi Fenger Ceramics Craft Fty.
 B399
 Chaozhou Fengxi Hongrong Color Porcelain Fty.
 B400
 Chaozhou Fengxi Jiaxiang Ceramic Manufactory
 B401
 Chaozhou Fengxi Porcelain Industrial Trade Imp & Exp. Corp
 B402
 Chaozhou Fengxi Shengshui Porcelain Art Factory
 B403
 Chaozhou Fengxi Zone Jinbaichuan Porcelain Crafts Factory
 B404
 Chaozhou Fromone Ceramic Co., Ltd.
 B405
 Chaozhou Genol Ceramics Manufacture Co., Ltd.
 B406
 Chaozhou Good Concept Ceramics Co., Ltd.
 B407
 Chaozhou Grand Collection Ceramics Manufacturing Co. Ltd.
 B408
 Chaozhou Guangjia Ceramics Manufacture Co., Ltd.
 B409
 Chaozhou Guidu Ceramics Co., Ltd.
 B410
 Chaozhou Haihong Ceramics Making Co., Ltd.
 B411
 Chaozhou Hengchuang Porcelain Co., Ltd.
 B412
 Chaozhou Henglibao Porcelain Industrial Co., Ltd.
 B413
 Chaozhou Hongbo Ceramics Industrial Co., Ltd.
 B414
 Chaozhou Hongjia Ceramics Making Co., Ltd.
 B415
 Chaozhou Hongye Ceramics Manufactory Co., Ltd.
 B416
 Chaozhou Hongye Porcelain Development Co., Ltd.
 B417
 Chaozhou Hongyue Porcelain Industry Co., Ltd.
 B418
 Chaozhou Hongzhan Ceramic Manufacture Co., Ltd.
 B419
 Chaozhou Hua Da Ceramics Making Co., Ltd.
 B420
 Chaozhou Huabo Ceramic Co., Ltd.
 B421
 Chaozhou Huade Ceramics Manufacture Co., Ltd.
 B422
 Chaozhou Huashan Industrial Co., Ltd.
 B423
 Chaozhou Huayu Ceramics Co., Ltd.
 B424
 Chaozhou Huazhong Ceramics Industries Co., Ltd.
 B425
 Chaozhou Huifeng Ceramics Craft Making Co., Ltd.
 B426
 Chaozhou J&M Ceramics Industrial Co., Ltd.
 B427
 Chaozhou Jencymic Co., Ltd.
 B428
 Chaozhou Jiahua Ceramics Co., Ltd.
 B429
 Chaozhou Jiahuabao Ceramics Industrial Co., Ltd.
 B430
 Chaozhou JiaHui Ceramic Factory
 B431
 Chaozhou Jiaye Ceramics Making Co., Ltd.
 B432
 Chaozhou Jiayi Ceramics Making Co., Ltd.
 B433
 Chaozhou Jiayu Ceramics Making Co., Ltd.
 B434
 Chaozhou Jin Jia Da Porcelain Industry Co., Ltd.
 B435
 Chaozhou Jingfeng Ceramics Craft Co., Ltd.
 B436
 Chaozhou Jinqiangyi Ceramics Co., Ltd.
 B437
 Chaozhou Jinxin Ceramics Making Co., Ltd
 B438
 Chaozhou Jinyuanli Ceramics Manufacture Co., Ltd.
 B439
 Chaozhou Kaibo Ceramics Making Co., Ltd.
 B440
 Chaozhou Kedali Porcelain Industrial Co., Ltd.
 B441
 Chaozhou King's Porcelain Industry Co., Ltd.
 B442
 Chaozhou Kingwave Porcelain & Pigment Co., Ltd.
 B443
 Chaozhou Lemontree Tableware Co., Ltd.
 B444
 Chaozhou Lianfeng Porcelain Co., Ltd.
 B445
 Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd.
 B446
 Chaozhou Lianyu Ceramics Co., Ltd.
 B447
 ChaoZhou Lianyuan Ceramic Making Co., Ltd.
 B448
 Chaozhou Lisheng Ceramics Co., Ltd.
 B449
 Chaozhou Loving Home Porcelain Co., Ltd.
 B450
 Chaozhou Maocheng Industry Dve. Co., Ltd.
 B451
 Chaozhou MBB Porcelain Factory
 B452
 Chaozhou Mingyu Porcelain Industry Co., Ltd.
 B453
 Chaozhou New Power Co., Ltd.
 B454
 Chaozhou Ohga Porcelain Co.,Ltd.
 B455
 Chaozhou Oubo Ceramics Co., Ltd.
 B456
 Chaozhou Pengfa Ceramics Manufactory Co., Ltd.
 B457
 Chaozhou Pengxing Ceramics Co., Ltd.
 B458
 Chaozhou Qingfa Ceramics Co., Ltd.
 B459
 Chaozhou Ronghua Ceramics Making Co., Ltd.
 B460
 Chaozhou Ronglibao Porcelain Co., Ltd.
 B461
 Chaozhou Rui Cheng Porcelain Industry Co., Ltd.
 B462
 Chaozhou Rui Xiang Porcelain Industrial Co., Ltd.
 B463
 Chaozhou Ruilong Ceramics Co., Ltd.
 B464
 Chaozhou Sanhua Ceramics Industrial Co., Ltd.
 B465
 Chaozhou Sanming Industrial Co., Ltd.
 B466
 Chaozhou Santai Porcelain Co., Ltd.
 B467
 Chaozhou Shuntai Ceramic Manufactory Co., Ltd.
 B468
 Chaozhou Songfa Ceramics Co.,Ltd.
 B469
 Chaozhou Sundisk Ceramics Making Co., Ltd.
 B470
 Chaozhou Teemjade Ceramics Co., Ltd.
 B471
 Chaozhou Thyme Ceramics Co., Ltd.
 B472
 Chaozhou Tongxing Huajiang Ceramics Making Co., Ltd
 B473
 Chaozhou Totye Ceramics Industrial Co., Ltd.
 B474
 Chaozhou Trend Arts & Crafts Co., Ltd.
 B475
 Chaozhou Uncommon Craft Industrial Co., Ltd.
 B476
 Chaozhou Weida Ceramic Making Co., Ltd.
 B477
 Chaozhou Weigao Ceramic Craft Co., Ltd.
 B478
 Chaozhou Wingoal Ceramics Industrial Co., Ltd.
 B479
 Chaozhou Wood House Porcelain Co., Ltd.
 B480
 Chaozhou Xiangye Ceramics Craft Making Co., Ltd.
 B481
 Chaozhou Xin Weicheng Co., Ltd.
 B482
 Chaozhou Xincheng Ceramics Co., Ltd.
 B483
 Chaozhou Xinde Ceramics Craft Factory
 B484
 Chaozhou Xingguang Ceramics Co., Ltd.
 B485
 Chaozhou Xinhui Porcelain Co., Ltd.
 B486
 Chaozhou Xinkai Porcelain Co., Ltd.
 B487
 Chaozhou Xinlong Porcelain Industrial Co., Ltd.
 B488
 Chaozhou Xinyu Porcelain Industrial Co., Ltd.
 B489
 Chaozhou Xinyue Ceramics Manufacture Co., Ltd.
 B490
 Chaozhou Yangguang Ceramics Co., Ltd.
 B491
 Chaozhou Yaran Ceramics Craft Making Co., Ltd.
 B492
 Chaozhou Yinhe Ceramics Co., Ltd.
 B493
 Chaozhou Yongsheng Ceramics Manufacturing Co., Ltd.
 B494
 Chaozhou Yongxuan Domestic Ceramics Manufactory Co., Ltd.
 B495
 Chaozhou Yu Ri Ceramics Making Co., Ltd.
 B496
 Chaozhou Yuefeng Ceramics Ind. Co., Ltd.
 B497
 Chaozhou Yufeng Ceramics Making Factory
 B498
 Chaozhou Zhongxia Porcelain Factory Co., Ltd.
 B499
 Chaozhou Zhongye Ceramics Co., Ltd.
 B500
 Dabu Yongxingxiang Ceramics Co., Ltd.
 B501
 Dapu Fuda Ceramics Co., Ltd.
 B502
 Dapu Taoyuan Porcelain Factory
 B503
 Dasheng Ceramics Co., Ltd. Dehua
 B504
 De Hua Hongshun Ceramic Co., Ltd.
 B505
 Dehua Hongsheng Ceramic Co., Ltd.
 B506
 Dehua Jianyi Porcelain Industry Co., Ltd.
 B507
 Dehua Kaiyuan Porcelain Industry Co., Ltd.
 B508
 Dehua Ruyuan Gifts Co., Ltd.
 B509
 Dehua Xinmei Ceramics Co., Ltd.
 B510
 Dongguan Kennex Ceramic Ltd.
 B511
 Dongguan Shilong Kyocera Co., Ltd.
 B512
 Dongguan Yongfuda Ceramics Co., Ltd.
 B513
 Evershine Fine China Co., Ltd.
 B514
 Excellent Porcelain Co., Ltd.
 B515
 Fair-Link Limited (Xiamen)
 B516
 Far East (Boluo) Ceramics Factory Co., Ltd.
 B517
 Far East (chaozhou) Ceramics Factory Co., Ltd.
 B518
 Fengfeng Mining District Yuhang Ceramic Co. Ltd. („Yuhang”)
 B519
 Foshan Metart Company Limited
 B520
 Fujian De Hua Jiashun Art&Crafts Co., Ltd.
 B521
 Fujian Dehua Chengyi Ceramics Co., Ltd.
 B522
 Fujian Dehua Five Continents Ceramic Manufacturing Co., Ltd.
 B523
 Fujian Dehua Fujue Ceramics Co., Ltd.
 B524
 Fujian Dehua Full Win Crafts Co., Ltd.
 B525
 Fujian Dehua Fusheng Ceramics Co., Ltd.
 B526
 Fujian Dehua Gentle Porcelain Co., Ltd.
 B527
 Fujian Dehua Guanhong Ceramic Co., Ltd.
 B528
 Fujian Dehua Guanjie Ceramics Co., Ltd.
 B529
 Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd.
 B530
 Fujian Dehua Hongda Ceramics Co., Ltd.
 B531
 Fujian Dehua Hongsheng Arts & Crafts Co., Ltd.
 B532
 Fujian Dehua Hongyu Ceramic Co., Ltd.
 B533
 Fujian Dehua Huachen Ceramics Co., Ltd.
 B534
 Fujian Dehua Huaxia Ceramics Co., Ltd.
 B535
 Fujian Dehua Huilong Ceramic Co., Ltd.
 B536
 Fujian Dehua Jingyi Ceramics Co., Ltd.
 B537
 Fujian Dehua Jinhua Porcelain Co., Ltd.
 B538
 Fujian Dehua Jinzhu Ceramics Co., Ltd.
 B539
 Fujian Dehua Lianda Ceramic Co., Ltd.
 B540
 Fujian Dehua Myinghua Ceramics Co., Ltd.
 B541
 Fujian Dehua Pengxin Ceramics Co., Ltd.
 B542
 Fujian Dehua Rongxin Ceramic Co., Ltd.
 B543
 Fujian Dehua Shisheng Ceramics Co., Ltd.
 B544
 Fujian Dehua Will Ceramic Co., Ltd.
 B545
 Fujian Dehua Xianda Ceramic Factory
 B546
 Fujian Dehua Xianghui Ceramic Co., Ltd.
 B547
 Fujian Dehua Xingye Ceramic Co., Ltd.
 B548
 Fujian Dehua Yonghuang Ceramic Co., Ltd.
 B549
 Fujian Dehua Yousheng Ceramics Co., Ltd.
 B550
 Fujian Dehua You-Young Crafts Co., Ltd.
 B551
 Fujian Dehua Zhenfeng Ceramics Co., Ltd.
 B552
 Fujian Dehua Zhennan Ceramics Co., Ltd.
 B553
 Fujian Jackson Arts and Crafts Co., Ltd.
 B554
 Fujian Jiamei Group Corporation
 B555
 Fujian Profit Group Corporation
 B556
 Fujian Province Dehua County Beatrot Ceramic Co., Ltd.
 B557
 Fujian Province Yongchun County Foreign Processing and Assembling Corporation
 B558
 Fujian Quanzhou Longpeng Group Co., Ltd.
 B559
 Fujian Quanzhou Shunmei Group Co., Ltd.
 B560
 Fung Lin Wah Group
 B561
 Ganzhou Koin Structure Ceramics Co., Ltd.
 B562
 Global Housewares Factory
 B563
 Guangdong Baofeng Ceramic Technology Development Co., Ltd.
 B564
 Guangdong Bening Ceramics Industries Co., Ltd.
 B565
 Guangdong Daye Porcelain Co., Ltd.
 B566
 Guangdong Dongbao Group Co., Ltd.
 B567
 Guangdong Huaxing Ceramics Co., Ltd.
 B568
 Guangdong Quanfu Ceramics Ind. Co., Ltd.
 B569
 Guangdong Shunqiang Ceramics Co., Ltd
 B570
 Guangdong Shunxiang Porcelain Co., Ltd.
 B571
 Guangdong Sitong Group Co., Ltd.
 B572
 Guangdong Songfa Ceramics Co.,Ltd.
 B573
 GuangDong XingTaiYi Porcelain Co., Ltd
 B574
 Guangdong Yutai Porcelain Co., Ltd.
 B575
 Guangdong Zhentong Ceramics Co., Ltd
 B576
 Guangxi Baian Ceramic Co. Ltd
 B577
 Guangxi Beiliu City Ming Chao Porcelain Co., Ltd.
 B578
 Guangxi Beiliu Guixin Porcelain Co., Ltd.
 B579
 Guangxi Beiliu Huasheng Porcelain Ltd.
 B580
 Guangxi Beiliu Newcentury Ceramic Llc.
 B581
 Guangxi Beiliu Qinglang Porcelain Trade Co., Ltd.
 B582
 Guangxi Beiliu Rili Porcelain Co.,Ltd.
 B583
 Guangxi Beiliu Xiongfa Ceramics Co., Ltd.
 B584
 Guangxi Beiliu Yujie Porcelain Co., Ltd.
 B585
 Guangxi Beiliu Zhongli Ceramics Co., Ltd
 B586
 Guangxi Nanshan Porcelain Co., Ltd.
 B587
 Guangxi Xin Fu Yuan Co. Ltd.
 B588
 Guangxi Yulin Rongxing Ceramics Co., Ltd.
 B589
 Guangzhou Chaintime Porcelain Co., Ltd.
 B590
 Haofa Ceramics Co., Ltd. of Dehua Fujian
 B591
 Hebei Dersun Ceramic Co., Ltd.
 B592
 Hebei Great Wall Ceramic Co., Ltd.
 B593
 Henan Ruilong Ceramics Co., Ltd
 B594
 Henghui Porcelain Plant Liling Hunan China
 B595
 Huanyu Ceramic Industrial Co., Ltd. Liling Hunan China
 B596
 Hunan Baihua Ceramics Co., Ltd.
 B597
 Hunan Eka Ceramics Co., Ltd.
 B598
 Hunan Fungdeli Ceramics Co., Ltd.
 B599
 Hunan Gaofeng Ceramic Manufacturing Co., Ltd.
 B600
 Hunan Huari Ceramic Industry Co., Ltd
 B601
 Hunan Huawei China Industry Co., Ltd
 B602
 Hunan Huayun Ceramics Factory Co., Ltd
 B603
 Hunan Liling Tianxin China Industry Ltd.
 B604
 Hunan Provincial Liling Chuhua Ceramic Industrial Co., Ltd.
 B605
 Hunan Quanxiang Ceramics Corp. Ltd.
 B606
 Hunan Rslee Ceramics Co., Ltd
 B607
 Hunan Taisun Ceramics Co., Ltd.
 B608
 Hunan Victor Imp. & Exp. Co., Ltd
 B609
 Hunan Wing Star Ceramic Co., Ltd.
 B610
 Hunan Xianfeng Ceramic Industry Co.,Ltd
 B611
 Jiangsu Gaochun Ceramics Co., Ltd.
 B612
 Jiangsu Yixing Fine Pottery Corp., Ltd.
 B613
 Jiangxi Global Ceramic Co., Ltd.
 B614
 Jiangxi Kangshu Porcelain Co.,Ltd.
 B615
 Jingdezhen F&B Porcelain Co., Ltd.
 B616
 Jingdezhen Yuanjing Porcelain Industry Co., Ltd.
 B617
 Jiyuan Jukang Xingxing Ceramics Co., Ltd.
 B618
 Joyye Arts & Crafts Co., Ltd.
 B619
 Junior Star Ent's Co., Ltd.
 B620
 K&T Ceramics International Co., Ltd.
 B621
 Kam Lee (Xing Guo) Metal and Plastic Fty. Co., Ltd.
 B622
 Karpery Industrial Co., Ltd. Hunan China
 B623
 Kilncraft Ceramics Ltd.
 B624
 Lian Jiang Golden Faith Porcelain Co., Ltd.
 B625
 Liling Gaojia Ceramic Industry Co., Ltd
 B626
 Liling GuanQian Ceramic Manufacture Co., Ltd.
 B627
 Liling Huahui Ceramic Manufacturing Co., Ltd.
 B628
 Liling Huawang Ceramics Manufacturing Co., Ltd.
 B629
 Liling Jiahua Porcelain Manufacturing Co., Ltd
 B630
 Liling Jialong Porcelain Industry Co., Ltd
 B631
 Liling Jiaxing Ceramic Industrial Co., Ltd
 B632
 Liling Kaiwei Ceramic Co., Ltd.
 B633
 Liling Liangsheng Ceramic Manufacture Co., Ltd.
 B634
 Liling Liuxingtan Ceramics Co., Ltd
 B635
 Liling Minghui Ceramics Factory
 B636
 Liling Pengxing Ceramic Factory
 B637
 Liling Quanhu Industries General Company
 B638
 Liling Rongxiang Ceramic Co., Ltd.
 B639
 Liling Ruixiang Ceramics Industrial Co., Ltd.
 B640
 Liling Santang Ceramics Manufacturing Co., Ltd.
 B641
 Liling Shenghua Industrial Co., Ltd.
 B642
 Liling Spring Ceramic Industry Co., Ltd
 B643
 Liling Tengrui Industrial and Trading Co.,Ltd.
 B644
 Liling Top Collection Industrial Co., Ltd
 B645
 Liling United Ceramic-Ware Manufacturing Co., Ltd.
 B646
 Liling Yonghe Porcelain Factory
 B647
 Liling Yucha Ceramics Co., Ltd.
 B648
 Liling Zhengcai Ceramic Manufacturing Co., Ltd
 B649
 Linyi Jinli Ceramics Co., Ltd.
 B650
 Linyi Pengcheng Industry Co., Ltd.
 B651
 Linyi Wanqiang Ceramics Co., Ltd.
 B652
 Linyi Zhaogang Ceramics Co., Ltd.
 B653
 Liveon Industrial Co., Ltd.
 B654
 Long Da Bone China Co., Ltd.
 B655
 Meizhou Gaoyu Ceramics Co., Ltd.
 B656
 Meizhou Lianshunchang Trading Co., Ltd.
 B657
 Meizhou Xinma Ceramics Co., Ltd.
 B658
 Meizhou Yuanfeng Ceramic Industry Co., Ltd.
 B659
 Meizhou Zhong Guang Industrial Co., Ltd.
 B660
 Miracle Dynasty Fine Bone China (Shanghai) Co., Ltd.
 B661
 Photo USA Electronic Graphic Inc.
 B662
 Quanzhou Allen Light Industry Co., Ltd.
 B663
 Quanzhou Chuangli Craft Co., Ltd.
 B664
 Quanzhou Dehua Fangsheng Arts Co., Ltd.
 B665
 Quanzhou Haofu Gifts Co., Ltd.
 B666
 Quanzhou Hongsheng Group Corporation
 B667
 Quanzhou Jianwen Craft Co., Ltd.
 B668
 Quanzhou Kunda Gifts Co., Ltd.
 B669
 Quanzhou Yongchun Shengyi Ceramics Co., Ltd.
 B670
 Raoping Bright Future Porcelain Factory („RBF”)
 B671
 Raoping Sanrao Yicheng Porcelain Factory
 B672
 Raoping Sanyi Industrial Co., Ltd.
 B673
 Raoping Suifeng Ceramics and Glass Factory
 B674
 Raoping Xinfeng Yangda Colour Porcelain FTY
 B675
 Red Star Ceramics Limited
 B676
 Rong Lin Wah Industrial (Shenzhen) Co., Ltd.
 B677
 Ronghui Ceramic Co., Ltd Liling Hunan China
 B678
 Shandong Futai Ceramics Co., Ltd.
 B679
 Shandong Gaode Hongye Ceramics Co., Ltd.
 B680
 Shandong Kunlun Ceramic Co., Ltd.
 B681
 Shandong Zhaoding Porcelain Co., Ltd.
 B682
 Shantou Ceramics Industry Supply & Marketing Corp.
 B683
 Sheng Hua Ceramics Co., Ltd.
 B684
 Shenzhen Baoshengfeng Imp. & Exp. Co., Ltd.
 B685
 Shenzhen Bright Future Industry Co., Ltd. („SBF”)
 B686
 Shenzhen Donglin Industry Co., Ltd.
 B687
 Shenzhen Ehome Enterprise Ltd
 B688
 Shenzhen Ever Nice Industry Co., Ltd.
 B689
 Shenzhen Fuliyuan Porcelain Co., Ltd.
 B690
 Shenzhen Full Amass Ind. Dev. Co. Ltd
 B691
 Shenzhen Fuxingjiayun Ceramics Co., Ltd.
 B692
 Shenzhen Good-Always Imp. & Exp. Co. Ltd
 B693
 Shenzhen Gottawa Industrial Ltd.
 B694
 Shenzhen Hiker Housewares Ltd.
 B695
 Shenzhen Hua Mei Industry Development Ltd
 B696
 Shenzhen Mingsheng Ceramic Ltd.
 B697
 Shenzhen Senyi Porcelain Industry Co. Ltd.
 B698
 Shenzhen SMF Investment Co., Ltd
 B699
 Shenzhen Tao Hui Industrial Co., Ltd.
 B700
 Shenzhen Topchoice Industries Limited
 B701
 Shenzhen Trueland Industrial Co., Ltd.
 B702
 Shenzhen Universal Industrial Co., Ltd.
 B703
 Shenzhen Zhan Peng Xiang Industrial Co., Ltd.
 B704
 Shijiazhuang Kuangqu Huakang Porcelain Co., Ltd.
 B705
 Shun Sheng Da Group Co., Ltd. Quanzhou Fujian
 B706
 Stechcol Ceramic Crafts Development (Shenzhen) Co., Ltd.
 B707
 Taiyu Ceramic Co., Ltd. Liling Hunan China
 B708
 Tangshan Beifangcidu Ceramic Group Co., Ltd.
 B709
 Tangshan Boyu Osseous Ceramic Co., Ltd.
 B710
 Tangshan Chinawares Trading Co., Ltd
 B711
 Tangshan Daxin Ceramics Co., Ltd.
 B712
 Tangshan Golden Ceramic Co., Ltd.
 B713
 Tangshan Haigelei Fine Bone Porcelain Co., Ltd.
 B714
 Tangshan Hengrui Porcelain Industry Co., Ltd.
 B715
 Tangshan Huamei Porcelain Co., Ltd.
 B716
 Tangshan Huaxincheng Ceramic Products Co., Ltd.
 B717
 Tangshan Huyuan Bone China Co., Ltd.
 B718
 Tangshan Imperial-Hero Ceramics Co., Ltd.
 B719
 Tangshan Jinfangyuan Bone China Manufacturing Co., Ltd.
 B720
 Tangshan Keyhandle Ceramic Co., Ltd.
 B721
 Tangshan Longchang Ceramics Co., Ltd.
 B722
 Tangshan Masterwell Ceramic Co., Ltd.
 B723
 Tangshan Redrose Porcelain Products Co., Ltd.
 B724
 Tangshan Shiyu Commerce Co., Ltd.
 B725
 Tangshan Xueyan Industrial Co., Ltd.
 B726
 Tangshan Yida Industrial Corp.
 B727
 Tao Yuan Porcelain Factory
 B728
 Teammann Co., Ltd.
 B729
 The China & Hong Kong Resources Co., Ltd.
 B730
 The Great Wall Group Holding Co., Ltd. Guangdong
 B731
 Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd. („Tienshan”)
 B732
 Topking Industry (China) Ltd.
 B733
 Weijian Ceramic Industrial Co., Ltd.
 B734
 Weiye Ceramics Co., Ltd.
 B735
 Winpat Industrial Co., Ltd.
 B736
 Xiamen Acrobat Splendor Ceramics Co., Ltd.
 B737
 Xiamen Johnchina Fine Polishing Tech Co., Ltd.
 B738
 Xiangqiang Ceramic Manufacturing Co., Ltd. Liling City Hunan
 B739
 Xin Xing Xian XinJiang Pottery Co., Ltd.
 B740
 Xinhua County Huayang Porcelain Co., Ltd.
 B741
 Xuchang Jianxing Porcelain Products Co., Ltd.
 B742
 Yangjiang Shi Ba Zi Kitchen Ware Manufacturing Co., Ltd.
 B743
 Yanling Hongyi Import N Export Trade Co., Ltd.
 B744
 Ying-Hai (Shenzhen) Industry Dev. Co., Ltd.
 B745
 Yiyang Red Star Ceramics Ltd.
 B746
 Yong Feng Yuan Industry Co., Ltd. („Yong Feng Yuan Industry”)
 B747
 Yongchun Dahui Crafts Co., Ltd.
 B748
 Yu Yuan Ceramics Co., Ltd.
 B749
 Yuzhou City Kongjia Porcelain Co., Ltd.
 B750
 Yuzhou Huixiang Ceramics Co., Ltd.
 B751
 Yuzhou Ruilong Ceramics Co., Ltd.
 B752
 Zeal Ceramics Development Co., Ltd, Shenzhen, China
 B753
 Zhangjiakou Xuanhua Yici Ceramics Co., Ltd. („Xuanhua Yici”)
 B754
 Zhejiang Nansong Ceramics Co., Ltd.
 B755
 Zibo Boshan Shantou Ceramic Factory
 B756
 Zibo CAC Chinaware Co., Ltd.
 B757
 Zibo Fortune Light Industrial Products Co., Ltd.
 B758
 Zibo Fuxin Porcelain Co., Ltd.
 B759
 Zibo GaoDe Ceramic Technology & Development Co., Ltd.
 B760
 Zibo Hongda Ceramics Co., Ltd.
 B761
 Zibo Jinxin Light Industrial Products Co., Ltd.
 B762
 Zibo Kunyang Ceramic Corporation Limited
 B763
 II. MELLÉKLET
 Az 1. cikk (3) bekezdésben említett érvényes kereskedelmi számlán kötelező feltüntetni a számlát kibocsátó vállalat tisztségviselője által aláírt, alábbi formátumú nyilatkozatot:
 (1)
 A kereskedelmi számlát kiállító szervezet tisztviselőjének neve és beosztása.
 (2)
 Nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) asztali és konyhai kerámiaárut a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”
 (3)
 Dátum és aláírás.