text:
 2.6.2017
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 142/53
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/942 AL COMISIEI
 din 1 iunie 2017
 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de carbură de tungsten, carbură de tungsten topită și carbură de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),
 întrucât:
 1. PROCEDURA
 1.1. Măsurile în vigoare
 (1)
 Prin Regulamentul (CE) nr. 2737/90 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă de 33 % la importurile de carbură de tungsten și carbură de tungsten topită originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”, „China” sau „țara în cauză”) (denumită în continuare „ancheta inițială”). Prin Decizia 90/480/CEE (3), Comisia a acceptat angajamentele asumate de doi mari exportatori cu privire la produsul care face obiectul măsurilor.
 (2)
 Ca urmare a retragerii angajamentelor de către cei doi exportatori chinezi în cauză, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 610/95 al Consiliului (4), a modificat Regulamentul (CEE) nr. 2737/90 și a instituit o taxă definitivă de 33 % la importurile de carbură de tungsten și carbură de tungsten topită.
 (3)
 Prin Regulamentul (CE) nr. 771/98 al Consiliului (5), în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, aceste măsuri au fost extinse pe o perioadă de încă cinci ani.
 (4)
 Prin Regulamentul (CE) nr. 2268/2004 (6), ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul a instituit o taxă antidumping de 33 % la importurile de carbură de tungsten și carbură de tungsten topită originare din RPC.
 (5)
 Prin Regulamentul (CE) nr. 1275/2005 al Consiliului (7), Consiliul a modificat definiția produsului pentru a include și carbura de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică.
 (6)
 În urma unei reexaminări în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (8), Consiliul a prelungit măsurile pentru o nouă perioadă de cinci ani prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 287/2011 al Consiliului (9) („reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor”).
 1.2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
 (7)
 În urma publicării unui aviz de expirare iminentă a măsurilor existente (10), Comisia a primit, la 7 decembrie 2015, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (denumită în continuare „cererea de reexaminare”).
 (8)
 Cererea a fost depusă în numele a șase producători din Uniune (denumiți în continuare „solicitantul”), reprezentând mai mult de 25 % din producția totală a Uniunii de carbură de tungsten, carbură de tungsten topită și carbură de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică (denumite în continuare „carbură de tungsten”).
 (9)
 Cererea s-a bazat pe faptul că există o probabilitate ca expirarea măsurilor să fie urmată de continuarea dumpingului și de reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.
 1.3. Deschiderea procedurii
 (10)
 Stabilind, după consultarea comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, la 23 martie 2016, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 (11) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări a măsurilor care urmează să expire în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009.
 (11)
 Mai mulți utilizatori au afirmat că au solicitat Comisiei înainte de deschiderea prezentei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor ca, în cazul în care se deschide o anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, ar trebui ca o reexaminare intermediară, în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, să fie deschisă în paralel. Această afirmație a fost reiterată și după comunicarea constatărilor.
 (12)
 Spre deosebire de ceea ce s-a susținut, o asemenea cerere nu a fost prezentată Comisiei. Părțile în cauză pur și simplu au întrebat Comisia dacă constatarea anterioară a dumpingului și a prejudiciului sunt încă valabile astăzi. Aceste întrebări nu au fost însoțite de o cerere de deschidere a unei reexaminări intermediare, iar aceste părți nu au furnizat niciun element de probă care să indice o modificare durabilă a circumstanțelor. Numai o cerere susținută cu probe suficiente, care să arate o astfel modificare a circumstanțelor durabile, poate fi considerată ca fiind o cerere valabilă.
 1.4. Părțile interesate
 (13)
 În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific producătorii din Uniune cunoscuți, autoritățile chineze, importatorii și utilizatorii cunoscuți în legătură cu deschiderea anchetei și i-a invitat să participe.
 (14)
 Părților interesate li s-a acordat ocazia de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate. De asemenea, părților interesate li s-a acordat ocazia de a își prezenta observațiile cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale.
 (15)
 În cursul anchetei au avut loc patru audieri: două cu mai mulți utilizatori, una cu producătorii din Uniune și una în prezența consilierului-auditor pentru proceduri comerciale pentru un importator/utilizator.
 (a) Eșantionarea
 (16)
 În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea include părțile interesate în eșantion, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
 Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC
 (17)
 Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din RPC, eșantionarea a fost prevăzută în avizul de deschidere.
 (18)
 Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.
 (19)
 Au fost primite informații necesare pentru eșantionare din partea a opt producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori stabiliți în RPC.
 (20)
 În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat inițial un eșantion format din trei producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori, pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune care putea fi examinat în mod rezonabil în perioada de timp disponibilă. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori/grupurile de producători-exportatori cunoscuți în cauză, precum și autoritățile din țara în cauză. Nu s-au primit observații.
 (21)
 S-au trimis chestionare celor trei producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori incluși/incluse în eșantion, dar niciunul dintre aceștia nu a furnizat Comisiei informațiile solicitate. Prin urmare, în vederea colectării informațiilor necesare pentru determinarea probabilității continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului, serviciile Comisiei au considerat că este necesar să solicite cooperarea celorlalți producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori care au prezentat informațiile referitoare la eșantionare. Au fost consultați cu privire la selectarea noului eșantion toți producătorii-exportatori/toate grupurile de producători-exportatori cunoscuți în cauză, precum și autoritățile din RPC. Nu s-au primit observații. Prin urmare, au fost trimise chestionare celorlalți producători-exportatori/celorlalte grupuri de producători-exportatori. Cu toate acestea, niciunul dintre producătorii-exportatori/grupurile de producători-exportatori chinezi nu a furnizat Comisiei informațiile solicitate.
 Eșantionarea producătorilor din Uniune
 (22)
 În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Conform cererii de reexaminare, există nouă producători de carbură de tungsten în Uniune, iar șase dintre aceștia produc pentru piața liberă și trei produc în principal pentru utilizarea captivă. Toți cei șase producători/grupuri de producători din Uniune care produc pentru piața liberă s-au făcut cunoscuți în cadrul exercițiului în curs, aceștia reprezentând 65 % din producția totală a Uniunii. Comisia a decis să includă în eșantion toți cei șase producători. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu. Întrucât nu s-au primit observații înainte de expirarea termenului-limită, eșantionul provizoriu a fost confirmat. Eșantionul a fost considerat reprezentativ pentru industria din Uniune.
 (23)
 Deși cei trei producători care produc în principal pentru piața captivă nu au cooperat, ei nu s-au opus anchetei.
 Eșantionarea importatorilor/utilizatorilor
 (24)
 Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a contactat zece producători-exportatori cunoscuți și le-a solicitat să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.
 (25)
 Șapte societăți s-au prezentat în termenele prevăzute și tuturor acestora li s-au trimis chestionare. Toate aceste societăți erau utilizatori.
 (b) Răspunsurile la chestionar
 (26)
 Comisia a trimis chestionare celor șase producători din Uniune incluși în eșantion, unui număr de șapte utilizatori cunoscuți, unui număr de opt producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori din RPC și unui număr de 20 de producători cunoscuți din țări potențial analoage (Canada, Japonia și Statele Unite ale Americii).
 (27)
 S-au primit răspunsuri la chestionare de la șase producători din Uniune, de la opt utilizatori (doi dintre ei afiliați), de la un potențial producător dintr-o țară analoagă – Statele Unite ale Americii și de la un potențial producător dintr-o țară analoagă – Japonia. Niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi/grupurile de producători-exportatori nu a răspuns la chestionar.
 (28)
 O asociație germană de metale neferoase și-a manifestat sprijinul față de menținerea măsurilor.
 (c) Vizitele de verificare
 (29)
 Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului și interesul Uniunii. Vizitele de verificare efectuate în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază s-au desfășurat la sediile următoarelor societăți:
 Producători din Uniune
 —
 Eurotungstène Poudres SA, Grenoble, Franța
 —
 Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Brutál, Republica Cehă
 —
 H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Germania
 —
 Tikomet Oy, Jyväskylä, Finlanda
 —
 Treibacher Industrie AG, Treibach-Althofen, Austria
 —
 Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austria
 Utilizatorii
 —
 Atlas Copco Secoroc AB, Fagersta, Suedia
 —
 Betek GmbH & Co. KG, Aichhalden, Germania
 —
 Gühring KG, Albstadt, Germania
 —
 Konrad Friedrichs GmbH & Co. KG, Kulmbach, Germania
 —
 Technogenia SAS, Sait-Jorioz, Franța
 Producător din țara analoagă
 —
 Global Tungsten & Powders Corp., Towanda, Statele Unite ale Americii.
 1.5. Perioada de anchetă și perioada examinată
 (30)
 Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2015 și 31 decembrie 2015 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada examinată”).
 2. PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR
 2.1. Produsul care face obiectul reexaminării
 (31)
 Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este carbura de tungsten, carbura de tungsten topită și carbura de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică (denumite în continuare „produsul care face obiectul reexaminării”), încadrat în prezent la codurile NC 2849 90 30 și ex 3824 30 00 (cod TARIC 3824300010).
 (32)
 Carbura de tungsten, carbura de tungsten topită și carbura de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică sunt compuși de carbon și tungsten obținuți prin tratament termic. Aceste produse sunt produse intermediare utilizate ca materii prime în fabricarea de componente de metale dure, cum ar fi sculele de așchiere cu carbură metalică și piesele cu rezistență mare la uzură, învelitorile antiabrazive, garniturile de foraj și abataj, precum și sculele de etirare și forjare a metalelor.
 (33)
 În cursul perioadei examinate, produsul care face obiectul reexaminării a fost fabricat în Uniune din materii prime „virgine” (minereu, concentrat, paratungstat de amoniu – APT și oxid) în cadrul unui proces denumit „producție virgină” și din deșeuri, în cadrul unui proces denumit „producție prin reciclare”. Deșeurile de metal dur sunt generate în procesul de producție al societăților de prelucrare a metalelor dure, în procesul de producție al sculelor și la nivelul utilizatorilor finali ai produselor din metale dure. În industria de tungsten, deșeurile pot fi reciclate prin reciclare chimică sau prin procesul de regenerare a zincului.
 (34)
 Carbura de tungsten virgină și carbura de tungsten reciclată chimic au aceleași caracteristici fizice și chimice și sunt destinate aceleiași utilizări. În plus, în procesul de producție, nu se face o distincție între carbura de tungsten fabricată din materii prime virgine și cea fabricată din deșeuri.
 (35)
 Procesul de regenerare a zincului generează carbură de tungsten amestecată cu pulberi metalice, cum ar fi cobaltul. Acest proces de fabricație este un proces de reciclare fizică-mecanică și calitatea inputului (deșeurile utilizate) condiționează calitatea carburii de tungsten.
 (36)
 Mai multe părți interesate au susținut că pulberile rezultate din recuperarea zincului ar trebui să nu facă obiectul prezentei anchete, având în vedere costurile diferite de producție, nivelurile diferite de cerere, clienții diferiți și aplicațiile diferite, în comparație cu cele ale carburii de tungsten obținute din materii prime virgine.
 (37)
 Pulberile rezultate din recuperarea zincului corespund descrierii carburii de tungsten amestecate cu pulberi metalice, unul dintre cele trei tipuri de produse care fac obiectul prezentei anchete. Ancheta actuală a relevat faptul că pulberea rezultată din recuperarea zincului are o puritate chimică mai mică și o distribuție granulometrică mai mare decât carbura de tungsten fabricată din materii prime virgine sau din deșeuri de tungsten prin procesul de reciclare chimică. Calitatea pulberii obținute depinde de calitatea deșeurilor utilizate. Deși pulberile rezultate din recuperarea zincului nu pot fi folosite în toate aplicațiile în care poate fi utilizată carbura de tungsten, ele sunt folosite pentru a produce anumite scule din metale dure, la fel ca și carbura de tungsten. Prin urmare, s-a concluzionat că acest tip de carbură de tungsten are caracteristici fizice și chimice similare, precum și aplicații similare cu cele ale carburii de tungsten fabricate din materii prime virgine sau din deșeuri, prin intermediul procesului de reciclare chimică. În plus, celelalte elemente menționate în considerentul 36, precum costul de producție și cererea, nu sunt, ca atare, relevante pentru definirea produsului care face obiectul reexaminării. În ceea ce privește pretinșii clienți diferiți pentru pulberi rezultate din recuperarea zincului, ancheta a arătat că trei dintre părțile interesate care făceau această afirmație erau de fapt consumatori de acest tip de produs și de carbură de tungsten. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
 (38)
 Mai multe părți interesate au susținut că ancheta actuală nu ar trebui să acopere carbura de tungsten fabricată din deșeuri. S-a afirmat că produsul care face obiectul reexaminării importat din RPC este aproape în exclusivitate fabricat din materii prime virgine, în timp ce industria din Uniune produce carbură de tungsten și din materiale reciclate. Aceste părți au susținut că costul de producție al carburii de tungsten variază în funcție de materia primă utilizată și că activitățile de colectare, transport și prelucrare a deșeurilor au ca rezultat o structură diferită a costurilor.
 (39)
 Costul de producție în funcție de inputul utilizat (materii prime virgine sau deșeuri) nu este, în sine, relevant pentru definiția produsului, ci mai degrabă caracteristicile tehnice, fizice și chimice, precum și aplicațiile de bază ale produsului. În plus, astfel cum s-a confirmat în cursul evaluării procesului de producție al industriei din Uniune, nu există o separare între carbura de tungsten fabricată din materii prime virgine și carbura de tungsten obținută din deșeuri. Anumiți producători din Uniune utilizează numai materii prime virgine în procesul lor de producție, în timp ce alții utilizează și deșeuri. După cum s-a menționat în considerentul 34, carbura de tungsten produsă din materii prime virgine și cea produsă din deșeuri au aceleași caracteristici fizice și chimice și sunt destinate aceleiași utilizări. În orice caz, astfel cum s-a menționat în considerentul 21, niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu a răspuns la chestionar. Prin urmare, Comisia nu a fost în măsură să evalueze procesul lor de fabricație și tipurile de produs exportate în Uniune. Prin urmare, afirmația potrivit căreia prezenta anchetă nu ar trebui să acopere carbura de tungsten fabricată din deșeuri a fost respinsă.
 (40)
 Un utilizator a afirmat că ancheta ar trebui să țină seama de diferitele calități comerciale ale carburii de tungsten, deoarece diferitele clase de carbură de tungsten (cum ar fi cea ultrafină, cea standard și cea carburizată la temperatură înaltă) influențează prețurile și comparabilitatea acestora. În plus, s-a afirmat că producătorii-exportatori chinezi sunt specializați în producerea de tipuri de clasă standard, în timp ce industria din Uniune produce toate tipurile de clasă.
 (41)
 Această afirmație nu a fost susținută cu probe și nu a putut fi confirmată nici în cursul anchetei. Utilizatorul în cauză nu a furnizat niciun element de probă care să indice o diferență semnificativă de preț între diferitele tipuri/calități. De asemenea, această afirmație nu a putut fi confirmată de informațiile colectate în cursul anchetei. În plus, astfel cum s-a menționat în considerentul 21, niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu a răspuns la chestionar. Prin urmare, Comisia nu a fost în măsură să evalueze, printre altele, natura produselor fabricate, structura costurilor și a prețurilor lor de vânzare. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
 2.2. Produsul similar
 (42)
 Ancheta a concluzionat că produsul care face obiectul reexaminării, fabricat și vândut de producătorii-exportatori către Uniune, prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice și utilizări ca și produsul fabricat de către producătorii din Uniune și vândut pe piața Uniunii sau cel fabricat și vândut în țara analoagă.
 (43)
 Prin urmare, Comisia a concluzionat că aceste produse sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
 3. PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU REAPARIȚII A DUMPINGULUI
 3.1. Marjă de dumping
 Țară analoagă
 (44)
 În cadrul anchetei inițiale, tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață nu a fost acordat niciunuia dintre producătorii-exportatori chinezi. Conform articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru toți producătorii-exportatori va fi stabilită pe baza prețului sau a valorii calculate într-o țară terță cu economie de piață. În acest scop, a trebuit să se selecteze o țară terță cu economie de piață („țara analoagă”).
 (45)
 Statele Unite ale Americii (denumite în continuare „SUA”) au fost selectate ca țară analoagă și în reexaminările precedente efectuate în perspectiva expirării. În avizul de deschidere al prezentei reexaminări, Comisia a propus să se utilizeze din nou SUA ca țară analoagă și a invitat părțile interesate să prezinte observații.
 (46)
 Comisia a solicitat cooperarea în alte țări potențial analoage, a contactat producători cunoscuți de carbură de tungsten din Japonia și Canada și i-a invitat să furnizeze informațiile necesare. Comisia a contactat autoritățile din Israel, Japonia, SUA, Canada, Republica Coreea, India și Federația Rusă și le-a cerut să furnizeze informații privind producția de carbură de tungsten în țările lor respective. Comisia a primit deja informații din Canada, Japonia și SUA privind aproximativ 20 de producători cunoscuți ai produsului similar din aceste țări, iar aceștia au fost contactați și invitați să răspundă la un chestionar. Doi producători din SUA și un producător din Japonia s-au manifestat și au furnizat informațiile solicitate.
 (47)
 Ambele piețe, SUA și Japonia, erau similare în ceea ce privește numărul de producători interni, absența măsurilor antidumping în vigoare și cantitățile semnificative de importuri din China. Acest lucru a indicat că ambele piețe sunt piețe competitive.
 (48)
 Cu toate acestea, în timp ce producătorul japonez a vândut doar cantități neglijabile de produs similar pe piața sa internă, producătorul din SUA a vândut cantități semnificative pe piața internă, pe durata PAR.
 (49)
 Cu toate că mai multe părți au constatat că producătorul din SUA era afiliat industriei din Uniune, acest fapt în sine nu constituie un impediment pentru alegerea SUA ca țară analoagă. Într-adevăr, niciuna dintre părți nu a furnizat elemente de probă care să ateste că, în acest caz, această relație a avut un impact asupra prețurilor interne din SUA și că, în consecință, SUA nu ar fi o țară analoagă adecvată.
 (50)
 Mai multe părți interesate au susținut, de asemenea, că nu s-a ținut seama de metodele de producție utilizate în SUA, în special dacă carbură de tungsten a fost produsă din materii prime virgine sau din deșeuri (astfel cum s-a explicat în considerentul 33). Aceste părți au susținut că a existat un impact al acestor metode de producție diferite cu privire la cerere și la prețurile de pe piața SUA, care ar trebui să fie luat în considerare. În plus, ele au susținut că prețurile din SUA au fost la un nivel deosebit de ridicat, având în vedere că producătorii din SUA au avut contracte cu armata SUA la prețuri ridicate.
 (51)
 După cum s-a menționat deja în considerentul 34, carbura de tungsten fabricată din materii prime virgine și cea fabricată din deșeuri au aceleași caracteristici fizice și chimice și sunt destinate aceleiași utilizări. În consecință, nici în SUA nu exista o separare între carbura de tungsten fabricată din materii prime virgine și carbura de tungsten produsă din deșeuri, în procesul de producție. În plus, ancheta a arătat că procesul de producție nu a avut niciun impact asupra cererii și a prețurilor.
 (52)
 În plus, deși carbura de tungsten este utilizată într-adevăr pentru aplicații militare, pe baza informațiilor colectate în timpul anchetei, nu existau probe care să demonstreze că orice cooperare cu guvernul ar fi avut un impact și asupra prețurilor interne la producătorul de pe piața analoagă.
 (53)
 În cele din urmă, aceste părți interesate nu au propus nicio țară analoagă alternativă.
 (54)
 Argumentele prin care se contestă caracterul adecvat al alegerii SUA ca piață analoagă, au fost, prin urmare, respinse.
 (55)
 Pe baza celor de mai sus, luând în considerare cantitățile vândute pe piețele interne ale producătorilor din țările potențial analoage, la momentul selecției, având în vedere faptul că SUA a fost, de asemenea, utilizată ca țară analoagă în ancheta inițială, precum și faptul că Comisia nu a primit nicio observație de la părțile interesate, care au avut posibilitatea de a pune în discuție caracterul adecvat al alegerii SUA ca țară analoagă, SUA a fost considerată o țară analoagă adecvată.
 (56)
 Părțile interesate au fost informate de această alegere. Nu s-au primit observații.
 Valoarea normală
 (57)
 În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor de produs similar ale producătorului din țara analoagă pe piața internă a fost reprezentativ în perioada anchetei de reexaminare. Aceste vânzări erau considerate reprezentative dacă volumul total al vânzărilor către clienți independenți reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export chineze ale produsului care face obiectul reexaminării către Uniune în perioada anchetei de reexaminare, astfel cum se stabilește în recitalul 111 de mai jos. Pe această bază, s-a constatat că vânzările de produs similar ale producătorului din țara analoagă pe piața internă au fost reprezentative.
 (58)
 Ulterior, Comisia a examinat, pentru producătorul din țara analoagă, dacă vânzările de produs similar pe piața internă au fost profitabile în perioada anchetei de reexaminare și, prin urmare, ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.
 (59)
 Volumul vânzărilor profitabile pentru produsul similar reprezenta mai puțin de 80 % din volumul total al vânzărilor produsului similar, prin urmare valoarea normală s-a bazat pe prețul intern efectiv, calculat ca medie ponderată doar a vânzărilor profitabile.
 Prețul de export
 (60)
 Astfel cum s-a menționat mai sus în considerentul 21, din cauza lipsei de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, prețul de export a fost stabilit pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, și anume pe baza informațiilor furnizate de Eurostat, revizuite cu datele primite de la utilizatori care au importat carbură de tungsten din China.
 (61)
 Exporturile din China au fost efectuate atât în regim de perfecționare activă (12) („IPP”) cât și în cadrul regimului normal. Astfel cum se arată în considerentul 111, deoarece exporturile efectuate în cadrul regimului normal au reprezentat doar 0,1 % din cota de piață a Uniunii în cursul PAR, ele au fost considerate neglijabile, iar calculele au fost efectuate cu privire la prețul de export numai în cadrul IPP.
 Comparație
 (62)
 Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export stabilite astfel la nivel franco fabrică. În cazurile justificate de necesitatea unei comparații echitabile, prețul de export și valoarea normală au fost ajustate pentru a ține seama de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări pentru a ține seama de cheltuielile de transport (intern și maritim) și de taxa de export de 5 % (abrogată în mai 2015), bazate pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, adică pe informațiile din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.
 (63)
 Mai multe părți interesate au susținut că producătorii chinezi dispun de un avantaj comparativ în ceea ce privește prețurile materiei prime, și anume APT și, prin urmare, de costuri de producție mai reduse. Această afirmație a fost reiterată și după comunicarea constatărilor. Acestea au susținut, de asemenea, că producătorii-exportatori chinezi au un sistem de producție mai eficient și economii de scară. Aceste elemente ar trebui luate în considerare la calcularea marjei de dumping.
 (64)
 După cum s-a menționat în considerentul 21 de mai sus, niciunul dintre producătorii-exportatori/grupurile de producători-exportatori chinezi nu a furnizat Comisiei răspunsuri la chestionar. În plus, niciuna dintre aceste părți interesate nu a furnizat probe în sprijinul afirmației lor. Prin urmare, nu s-a putut evalua niciun presupus avantaj comparativ față de producătorul din țara analoagă în procesul de producție al producătorilor chinezi. Prin urmare, argumentul a fost respins.
 (65)
 După comunicarea concluziilor, mai mulți utilizatori au afirmat că diferențele de calitate pentru utilizări, costurile de producție și vânzările trebuie să fie luate în considerare la calcularea marjelor de dumping și de prejudiciu.
 (66)
 În această privință, astfel cum s-a explicat mai sus în considerentele 34 și 37, cele trei tipuri de produs au caracteristici fizice și chimice similare și aplicații similare. În plus, astfel cum s-a menționat în considerentul 21, niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu a răspuns la chestionar. Prin urmare, Comisia nu a fost în măsură să evalueze, printre altele, natura produselor fabricate, diferențele de calitate și de utilizare finală, de structură a costurilor și ale prețurilor lor de vânzare. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
 (67)
 În plus, mai mulți utilizatori au afirmat după comunicarea concluziilor că, prin nefolosirea numerelor de control al produsului în cadrul prezentei anchete, Comisia s-a îndepărtat de practica sa obișnuită.
 (68)
 Ancheta inițială a stabilit că nu era necesar să se utilizeze diferite numere de control ale produsului pentru a face distincție între tipurile de produse pentru calcularea, printre altele, a marjelor de dumping.
 (69)
 Prezenta anchetă a confirmat că nu a avut loc nicio schimbare în ceea ce privește împrejurările de fapt care ar fi justificat o abatere de la metodologia inițială. În plus, din cauza lipsei de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, astfel cum se explică în considerentul 21, nu a fost posibilă comparația pe tip de produs între produsul fabricat și vândut pe piața analoagă și produsul exportat din China în Uniune. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
 Marjă de dumping
 (70)
 Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată cu prețul de export mediu ponderat stabilit mai sus, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
 (71)
 Pe această bază, s-a stabilit că valoarea medie ponderată a marjei de dumping, exprimată ca procent din prețul CIF (cost, asigurare și navlu) la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de peste 40 %.
 (72)
 Mai multe părți interesate au susținut că, dată fiind trecerea producătorilor-exportatori chinezi la fabricarea produselor din aval, era foarte puțin probabil ca producătorii-exportatori chinezi să vândă la prețuri de dumping.
 (73)
 Ar trebui remarcat faptul că marja de dumping stabilită în considerentul 71 de mai sus a fost în conformitate cu metodologia definită la articolul 2 din regulamentul de bază. Niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu a cooperat și nu a furnizat informații relevante pentru calcularea marjelor de dumping. Părțile în cauză nu au furnizat nicio dovadă în sprijinul afirmației lor. Afirmația a fost respinsă.
 (74)
 Mai multe părți interesate au afirmat că datele solicitate din partea producătorilor exportatori chinezi și a producătorului din țara analoagă au fost incomplete și nu au permis o comparație adecvată în funcție de tipul de produs. Ei au susținut că datele ar fi trebuit să fie colectate în funcție de tipul de produs.
 (75)
 Această afirmație nu a fost susținută cu probe. Ancheta a stabilit, ca și în anchetele anterioare privind același produs, că diferențele între tipuri/calități ale carburii de tungsten nu au avut un impact semnificativ asupra costurilor și prețurilor. De asemenea, părțile interesate în cauză nu au furnizat niciun element de probă care să indice o astfel de diferență semnificativă de preț între diferitele tipuri/calități. În plus, astfel cum s-a menționat în considerentul 21, niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu a trimis un răspuns la chestionar și, prin urmare, Comisia nu a fost în măsură să stabilească tipul de produse fabricate de producătorii-exportatori chinezi și impactul asupra costurilor și prețurilor. Afirmația a fost respinsă.
 3.2. Evoluția importurilor în eventualitatea abrogării măsurilor
 (76)
 Pentru a stabili probabilitatea reapariției dumpingului în eventualitatea abrogării măsurilor, au fost analizate următoarele elemente: (i) producția, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China, (ii) constituirea de stocuri de materii prime și taxa de export pentru concentratul de tungsten și (iii) exporturile chineze și atractivitatea pieței Uniunii, (iv) evoluția consumului în China și pe celelalte piețe principale de export ale sale.
 3.2.1. Producția, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC
 (77)
 În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, producția, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază și pe baza următoarelor surse: (i) informațiile colectate în timpul eșantionării producătorilor-exportatori, (ii) informațiile furnizate în cererea de reexaminare (pe baza studiilor de piață ale solicitantului) și (iii) informațiile disponibile în mod public, și anume Metal Bulletin, specializat în materie de informații privind piețele mondiale ale oțelului, deșeurilor feroase și neferoase.
 (78)
 În cursul PAR, producția de carbură de tungsten în China a fost estimată la aproximativ 30 000 de tone, capacitatea de producție la 42 000-50 000 de tone și capacitatea neutilizată, prin urmare, la 12 000-20 000 de tone. Capacitatea neutilizată estimată a reprezentat, prin urmare, între 94 % și 156 % din consumul din Uniune (astfel cum s-a stabilit în considerentul 107) în cursul PAR.
 3.2.2. Constituirea de stocuri de materii prime și taxa de export pentru concentratul de tungsten
 (79)
 Pe baza informațiilor disponibile public (13), Comisia a constatat că, în cursul și după PAR, China deținea un stoc de materii prime (APT și concentrat de tungsten), din care puteau fi produse peste 25 000 de tone de carbură de tungsten și, prin urmare, putea să creeze un volum substanțial disponibil în termen scurt. Ancheta nu a evidențiat niciun indiciu al unei creșteri a cererii la nivel mondial pentru producția de carbură de tungsten din aceste materii prime.
 (80)
 În plus, RPC deține controlul asupra a 60 % din rezervele mondiale de minereu de tungsten și, în același timp, percepe o taxă la export de 20 % pentru concentratul de tungsten (14).
 3.2.3. Exporturile chineze și atractivitatea pieței Uniunii
 (81)
 Volumele exportate de China și atractivitatea pieței din Uniune au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, pe baza următoarelor surse: (i) baza de date statistice a Chinei privind exporturile, (ii) informațiile furnizate de Eurostat, revizuite cu datele primite de la utilizatori care au importat carbură de tungsten din China, astfel cum sunt descrise în considerentul 106, (iii) informațiile colectate în timpul eșantionării producătorilor-exportatori, (iv) informații privind prețurile de pe piața la vedere din China colectate în cursul anchetei și (v) o ofertă de preț din China către Japonia, colectată în cursul anchetei.
 (82)
 Principalii producători-exportatori chinezi cunoscuți au exportat aproximativ 20 % din producția lor de produs care face obiectul reexaminării, iar proporția exporturilor către Uniune și către alte țări terțe (Japonia, Republica Coreea, SUA etc.) a fost de aproximativ 1: 3.
 (83)
 În plus, exporturile chineze ale produsului care face obiectul reexaminării către alte țări terțe au crescut cu 10 % în cursul perioadei examinate.
 (84)
 În pofida măsurilor antidumping în vigoare, China a continuat să fie cel mai mare exportator de carbură de tungsten către Uniune. Într-adevăr, în PAR, importurile de produse care fac obiectul reexaminării provenind din China au fost de peste cinci ori mai mari decât în 2012 (sau 406 %), ceea ce reprezintă o creștere de 6,9 puncte procentuale în ceea ce privește cota de piață a Uniunii (astfel cum s-a stabilit în considerentul 109, de la 2,0 % în 2012 la 8,9 % în cursul PAR). Aceasta arată interesul manifestat în continuare de China față de piața Uniunii. Uniunea Europeană este a doua cea mai mare piață de export de carbură de tungsten a Chinei, după Japonia.
 (85)
 Pentru a evalua atractivitatea pieței din Uniune din punct de vedere a prețului, prețurile de export din China către Uniune au fost comparate cu prețurile interne din China și cu prețurile de export din China către alte țări terțe.
 (86)
 În medie, prețurile interne chineze corespunzătoare PAR au fost cu până la 19 % mai mici decât prețurile exporturilor chineze către Uniune.
 (87)
 În medie, prețurile exporturilor chineze către țări terțe în PAR au fost cu până la 25 % mai mici decât prețurile exporturilor chineze către Uniune.
 (88)
 Faptul că, în cursul PAR, prețurile de export chineze ale produsului care face obiectul reexaminării pe piața Uniunii au fost mai mari decât prețurile de pe piața internă din China și decât prețurile de export către alte piețe din țări terțe este un indiciu puternic conform căruia piața Uniunii este atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi.
 (89)
 În plus, este de remarcat faptul că, în ciuda absenței unor taxe antidumping în alte țări terțe, Uniunea este în continuare cea de a doua cea mai mare piață de export a carburii de tungsten pentru China, după Japonia, astfel cum se menționează în considerentul 84 de mai sus. În plus, în prezentarea informațiilor după comunicarea concluziilor, mai mulți utilizatori au convenit că produsele chinezești vor fi întotdeauna solicitate pe piața Uniunii.
 (90)
 Mai multe părți interesate au afirmat că nivelul de atractivitate al pieței Uniunii pentru producătorii chinezi este destul de scăzut. Aceste părți au susținut că acest lucru este confirmat de faptul că, în ultimii zece ani, producătorii exportatori chinezi nu au apelat la metode de eludare sau de absorbție, că producătorii-exportatori chinezi nu și-au sporit în mod semnificativ exporturile sau cota de piață pe piața Uniunii și nici nu și-au redus prețurile de export către Uniune.
 (91)
 Deși practicile de eludare sau de absorbție reprezintă indicatori valabili ai interesului anumitor producători-exportatori pentru o piață specifică în ciuda măsurilor în vigoare, acestea în sine nu sunt indispensabile pentru stabilirea gradului de atractivitate a pieței respective pentru importurile din țări terțe. Celelalte afirmații formulate de aceste părți nu au putut fi confirmate de constatările prezentei anchete, care, astfel cum s-a explicat în considerentele 109 și 114 de mai jos, au stabilit o creștere a cotei de piață a producătorilor-exportatori chinezi și o reducere a prețurilor lor de export către Uniune în cursul perioadei examinate. Prin urmare, argumentul a fost respins.
 (92)
 Mai multe părți interesate au susținut că nu există taxe antidumping pentru carbura de tungsten pe orice alte piețe și, prin urmare, în cazul în care măsurile ar expira, este improbabil ca o parte a acestei capacități neutilizate să fie folosită pentru a spori exporturile către Uniune.
 (93)
 În primul rând, producătorii-exportatori chinezi ar putea exporta deja către aceste alte țări terțe fără taxe antidumping. În al doilea rând, astfel cum se menționează mai jos în considerentul 107, consumul de pe piața Uniunii a crescut cu 15 % în cursul perioadei examinate. În al treilea rând, astfel cum se explică mai jos în considerentele 111-112, majoritatea importurilor din RPC sunt efectuate în baza IPP (fără taxe), care a crescut cu 477 % în cursul perioadei examinate. Prin urmare, dacă taxele antidumping ar fi abrogate, este probabil ca exporturile chineze către UE să sporească. Argumentul a fost respins.
 3.2.4. Evoluția consumului în China și pe celelalte piețe principale de export ale sale
 (94)
 În ceea ce privește evoluția probabilă a consumului intern în China, ancheta nu a scos la iveală niciun element care ar putea indica o creștere semnificativă a cererii interne în China în viitorul apropiat. În urma creșterii exporturilor chineze de carbură de tungsten către Uniune (406 %) și către alte țări terțe (10 %) (astfel cum s-a explicat mai sus în considerentele 83 și 84), Comisia a ajuns la concluzia că cererea internă din China nu ar putea absorbi capacitatea neutilizată disponibilă.
 (95)
 În ceea ce privește evoluția probabilă a consumului în alte principale piețe de export (Japonia, Republica Coreea și SUA), ancheta nu relevat niciun element care ar putea indica orice creștere semnificativă a cererii interne de pe aceste piețe. Creșterea volumului exporturilor din China către țările respective a fost de 8 % în cursul perioadei examinate, cu toate acestea, volumele exporturilor chineze către SUA au scăzut cu 35 % în cursul aceleiași perioade. Ținând seama de faptul că China este principalul producător de tungsten din lume (după cum se explică în continuare în considerentul 192) și chiar dacă producția internă și datele privind importurile din aceste țări nu sunt cunoscute, Comisia a concluzionat că aceste piețe nu pot absorbi o proporție semnificativă din capacitatea neutilizată disponibilă în China.
 3.2.5. Concluzii
 (96)
 În concluzie, marja de dumping stabilită în cursul PAR, capacitatea semnificativă neutilizată disponibilă în China, precum și atractivitatea stabilită a pieței Uniunii, indică faptul că abrogarea măsurilor ar conduce, probabil, la o continuare a dumpingului și că exporturile care fac obiectul unui dumping ar intra pe piața Uniunii în cantități semnificative. Prin urmare, se consideră că există o probabilitate de reapariție a dumpingului în cazul în care s-ar permite expirarea actualelor măsuri antidumping.
 4. PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU REAPARIȚII A PREJUDICIULUI
 4.1. Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii
 (97)
 Pe teritoriul Uniunii, produsul similar este fabricat de nouă societăți sau grupuri de societăți, dintre care șase societăți produc și vând pe piața liberă, iar cele trei societăți rămase sunt producătoare de carbură de tungsten în principal ca input pentru produse din aval („utilizare captivă”). Se consideră că acestea constituie „industria din Uniune”, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
 (98)
 Unul dintre utilizatori a subliniat faptul că unul dintre producătorii din Uniune utilizează un alt cod NC (8101 10 00) care nu este vizat de prezenta anchetă în curs, atunci când își vinde produsele în Uniune. Prin urmare, utilizatorul a afirmat că acest producător din Uniune nu ar trebui să fie considerat ca făcând parte din industria Uniunii, conform definiției acesteia de la considerentul 97.
 (99)
 Codurile NC folosite atunci când se vând produse în Uniune sunt lipsite de relevanță pentru definiția produsului care face obiectul reexaminării și pentru definirea industriei din Uniune. Ceea ce contează este dacă produsul fabricat de producătorii din Uniune se încadrează în definiția produsului care face obiectul reexaminării, astfel cum se arată în considerentul 31. Ancheta a arătat că produsul fabricat de producătorul respectiv din Uniune intră într-adevăr sub incidența acestei definiții. Prin urmare, acest producător din Uniune este considerat ca făcând parte din industria Uniunii, conform definiției acesteia de la considerentul 97.
 4.2. Consumul din Uniune
 (100)
 După cum s-a menționat în considerentul 97, unii dintre producătorii din Uniune fabrică produsul care face obiectul examinării în principal pentru utilizarea captivă, ca materie primă pentru fabricarea de diferite produse din aval și, prin urmare, consumul de pe piața captivă și de pe piața liberă au fost analizate separat.
 (101)
 Distincția dintre piața captivă și piața liberă este relevantă pentru analiza prejudiciului, deoarece produsele destinate utilizării captive nu sunt expuse concurenței directe dintre importuri, iar prețurile de transfer sunt stabilite în cadrul grupurilor în funcție de diferite politici tarifare și, prin urmare, nu sunt fiabile. În schimb, producția destinată pieței libere se află în concurență directă cu importurile produsului care face obiectul reexaminării, iar prețurile sunt prețurile pieței libere.
 (102)
 Pe baza datelor obținute de la producătorii cooperanți din Uniune și de la solicitant pentru întreaga activitate a industriei Uniunii (captivă și liberă), Comisia a constatat că aproximativ 31 % din producția totală din Uniune a fost destinată utilizării captive.
 (103)
 În plus, pe piața liberă, industria din Uniune produce în cadrul contractelor normale (industria UE deține materiile prime) și în cadrul contractelor în regim de subcontractare (clientul pentru carbura de tungsten este proprietarul materiei prime și plătește o taxă producătorilor din Uniune pentru transformarea materiei prime în carbură de tungsten). Contractele în regim de subcontractare sunt utilizate pentru activitățile de reciclare, deoarece clienții livrează deșeurile industriei din Uniune pentru prelucrare. În cursul perioadei anchetei de reexaminare, 23 % din volumul total al producției a fost fabricat în cadrul unui contract în regim de subcontractare, din care aproximativ 89 % a fost destinat pieței Uniunii. Rezultă de aici că producția normală pentru piața liberă reprezintă aproximativ 46 % din producția totală.
 4.2.1. Consumul captiv
 (104)
 Comisia a stabilit consumul captiv din Uniune pe baza utilizării captive și a vânzărilor captive de pe piața din Uniune ale tuturor producătorilor cunoscuți din Uniune. Pe această bază, consumul captiv la nivelul Uniunii a evoluat astfel:
 Tabelul 1
 Consumul captiv
 2012
 2013
 2014
 PAR
 Consumul captiv (tone)
 2 249
 2 461
 2 599
 2 653
 Indice (2012 = 100)
 100
 109
 116
 118
 Sursa: Răspunsurile la chestionar, informațiile furnizate de către solicitant și Eurostat.
 (105)
 În cursul perioadei examinate, consumul captiv din Uniune a crescut cu 18 %, atingând 2 653 de tone în perioada anchetei de reexaminare.
 4.2.2. Consumul de pe piața liberă
 (106)
 Comisia a stabilit consumul pe piața liberă a Uniunii pornind de la: (a) volumul de vânzări libere al tuturor producătorilor cunoscuți din Uniune și (b) volumul total al importurilor în Uniune, astfel cum au fost raportate de Eurostat. În ceea ce privește RPC, volumele importurilor raportate de Eurostat au fost revizuite, ținând seama de răspunsurile la chestionar verificate ale utilizatorilor cooperanți, deoarece aceștia au raportat volume de import mai ridicate comparativ cu volumele raportate de Eurostat.
 (107)
 Pe această bază, consumul de pe piața liberă din Uniune a evoluat astfel:
 Tabelul 2
 Consumul pe piața liberă
 2012
 2013
 2014
 PAR
 Consumul de pe piața liberă (tone)
 11 151
 11 778
 13 815
 12 814
 Indice (2012 = 100)
 100
 106
 124
 115
 Sursa: Răspunsuri la chestionar și Eurostat.
 (108)
 Consumul la nivelul Uniunii pe piața liberă a crescut cu 24 % între 2012 și 2014, iar apoi a scăzut cu 7 % în PAR, în comparație cu 2014, ajungând la 12 814 tone. În ansamblu, consumul pe piața liberă a crescut cu 15 % în perioada examinată.
 4.3. Importurile din țara în cauză
 4.3.1. Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză
 (109)
 Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor Eurostat revizuite, ținând seama de răspunsurile verificate la chestionar ale utilizatorilor cooperanți, deoarece aceștia au comunicat în total volume de import mai mari în comparație cu volumele de import raportate de Eurostat, astfel cum s-a menționat, de asemenea, în considerentul 106. Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:
 Tabelul 3
 Volumul și cota de piață a importurilor
 2012
 2013
 2014
 PAR
 Importurile din RPC (tone)
 225
 303
 905
 1 140
 Indice (2012 = 100)
 100
 135
 402
 506
 Cota de piață chineză (%)
 2,0
 2,6
 6,6
 8,9
 Indice (2012 = 100)
 100
 127
 325
 441
 Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionar.
 (110)
 Importurile din RPC au crescut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate. În perioada anchetei de reexaminare, 1 140 de tone au fost importate din RPC, de cinci ori mai mult decât volumul importurilor din RPC la începutul perioadei examinate (225 de tone). Creșterea volumului importurilor a depășit creșterea consumului și, prin urmare, cota de piață a Chinei a crescut cu 6,9 puncte procentuale în cursul perioadei examinate, de la 2,0 % în 2012 la 8,9 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
 4.3.1.1. Regimuri de import
 (111)
 Volumul din RPC a fost importat prin regim normal și IPP, după cum se arată mai jos:
 Tabelul 4
 Volumul importurilor și cota de piață per regim de import
 2012
 2013
 2014
 PAR
 Regimul normal al importurilor
 Importurile din RPC (tone)
 29
 8
 10
 10
 Indice (2012 = 100)
 100
 27
 34
 33
 Cota de piață chineză (%)
 0,3
 0,1
 0,1
 0,1
 Indice (2012 = 100)
 100
 25
 28
 29
 Regim de perfecționare activă
 Importurile din RPC (tone)
 196
 295
 895
 1 131
 Indice (2012 = 100)
 100
 151
 457
 577
 Cota de piață chineză (%)
 1,8
 2,5
 6,5
 8,8
 Indice (2012 = 100)
 100
 143
 369
 502
 Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionar.
 (112)
 Aproape toate importurile din RPC sunt efectuate în baza IPP și au crescut de aproape cinci ori ca volum în cursul perioadei examinate. Importurile în cadrul regimului normal, au fost neglijabile în cursul perioadei examinate (sub cota de piață de 0,1 %) și chiar au înregistrat o tendință descrescătoare.
 4.3.2. Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor
 (113)
 Comisia a stabilit evoluția prețurilor importurilor din China pe baza datelor Eurostat, luând, de asemenea, în considerare răspunsurile verificate la chestionar ale utilizatorilor cooperanți. Deoarece volumele importurilor din RPC în cadrul regimului de import normal au fost neglijabile, acestea nu au fost luate în considerare în determinarea prețului mediu de import și în calculul subcotării prețurilor.
 (114)
 Prețul mediu al importurilor în Uniune din RPC a evoluat după cum urmează:
 Tabelul 5
 Prețuri de import (EUR/tone) pentru regimul de perfecționare activă
 2012
 2013
 2014
 PAR
 Prețurile importurilor din RPC (în EUR/tone)
 39 418
 35 465
 34 414
 33 327
 Indice (2012 = 100)
 100
 90
 87
 85
 Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionar.
 (115)
 Prețul mediu al produsului importat în baza IPP, în ansamblu, a scăzut cu 15 % în cursul perioadei examinate. Scăderea prețurilor a urmat scăderii prețului materiilor prime.
 (116)
 Pe baza informațiilor furnizate de utilizatorii care au cooperat și a regimurilor de import utilizate pentru toate importurile din RPC, toate importurile din RPC ale produsului care face obiectul reexaminării se realizează în cadrul contractelor normale. Prin urmare, precum și în scopul asigurării unei comparații echitabile, în calculul subcotării prețurilor, nu au fost luate în considerare vânzările industriei din Uniune în cadrul contractelor în regim de subcontractare. În plus, astfel cum se menționează în considerentul 113, importurile în cadrul regimului normal au fost neglijabile în cursul perioadei examinate și au fost, prin urmare, respinse. În consecință, calculul subcotării a fost efectuat numai pe baza prețurilor de import IPP.
 (117)
 Comisia a determinat subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare comparând:
 —
 prețurile de vânzare medii ponderate pentru carbura de tungsten vândută de producătorii din Uniune, percepute de la clienții neafiliați de pe piața din Uniune în cadrul unor contracte normale, ajustate la un nivel franco fabrică; și
 —
 prețurile medii ponderate corespunzătoare importurilor raportate de Eurostat, luând în considerare și răspunsurile la chestionar verificate ale utilizatorilor cooperanți, cu ajustări adecvate pentru costurile ulterioare importului.
 (118)
 Rezultatul comparației a fost exprimat ca procentaj din prețul mediu ponderat practicat de industria din Uniune înregistrat în cursul PAR și a fost în medie de 13,2 %. Acest calcul ia în considerare faptul că pulberile rezultate din recuperarea zincului nu au fost importate din RPC în cursul perioadei anchetei de reexaminare și au fost, prin urmare, excluse.
 4.4. Importurile din alte țări terțe
 (119)
 Volumul importurilor în Uniune din țări terțe, altele decât țara în cauză, sunt detaliate în tabelul de mai jos. Cantitatea și evoluția prețurilor se bazează pe datele furnizate de Eurostat și trebuie să acopere toate regimurile de import (regimul normal, regimul de perfecționare activă și pasivă). Cea mai mare parte a volumului de importuri din țări terțe este realizat în cadrul regimului normal.
 Tabelul 6
 Importurile din alte țări terțe
 2012
 2013
 2014
 PAR
 Importuri (tone)
 1 896
 1 402
 1 724
 1 359
 Indice (2012 = 100)
 100
 74
 91
 72
 Cota de piață (%)
 17,0
 11,9
 12,5
 10,6
 Cota de piață a SUA (%)
 4,2
 2,8
 4,7
 4,8
 Preț mediu (EUR/tonă)
 54 525
 52 342
 40 543
 39 878
 Indice (2012 = 100)
 100
 96
 74
 73
 Cota de piață a Coreei de Sud (%)
 1,4
 2,3
 2,0
 2,4
 Preț mediu (EUR/tonă)
 49 249
 38 022
 39 256
 41 316
 Indice (2012 = 100)
 100
 77
 80
 84
 Cota de piață a Vietnamului (%)
 1,3
 1,0
 1,1
 0,9
 Preț mediu (EUR/tonă)
 44 633
 35 110
 36 869
 37 352
 Indice (2012 = 100)
 100
 79
 83
 84
 Sursa: Eurostat.
 (120)
 Totalul importurilor din țări terțe a scăzut cu 28 % în perioada examinată. Aceste importuri nu au urmat tendința generală a pieței determinată de consumul în creștere astfel cum se descrie î considerentul 108. Volumul importurilor a crescut numai în anul 2014 cu 23 % în comparație cu 2013, dar apoi a scăzut cu 21 % în perioada anchetei de reexaminare, în comparație cu 2014. Prin urmare, în perioada examinată, cota de piață a acestor importuri a scăzut de la 17,0 % la 10,6 %.
 (121)
 Importurile din SUA și Coreea de Sud nu au urmat această tendință generală și au crescut ușor în cursul perioadei examinate; cu toate acestea, au atins un nivel mai scăzut în perioada anchetei de reexaminare în comparație cu importurile din China. În plus, prețurile medii de import din SUA și Coreea de Sud au scăzut în cursul perioadei examinate, deși au rămas în mod constant superioare prețurilor de vânzare medii ale exporturilor chineze importate în baza IPP.
 4.5. Situația economică a industriei din Uniune
 4.5.1. Observații generale
 (122)
 În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune include o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate.
 (123)
 După cum se afirmă în considerentul 97, industria Uniunii este formată din nouă societăți sau grupuri de societăți, dintre care șase societăți produc și vând pe piața liberă, iar celelalte trei societăți produc în principal pentru utilizare captivă. Trei dintre producătorii din Uniune care își desfășoară activitatea pe piața liberă și cei trei producători care își desfășoară activitatea pe piața captivă sunt integrați în aval. În plus, după cum s-a menționat în considerentul 22 de mai sus, Comisia a decis să investigheze toți cei șase producători din Uniune care își desfășoară activitatea pe piața liberă, pentru determinarea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune.
 (124)
 Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici privind întreaga industrie din Uniune pe baza informațiilor furnizate de solicitant. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici referitori doar la societățile incluse în eșantion pe baza datelor verificate din răspunsurile la chestionar oferite de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii.
 (125)
 Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea și amploarea marjei de dumping.
 (126)
 Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul mediu unitar, costurile cu forța de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri.
 (127)
 Pentru unii indicatori macroeconomici privind industria din Uniune, Comisia a analizat separat datele legate de piața liberă și cele legate de piața captivă și a efectuat o analiză comparativă. Factorii respectivi sunt: vânzări și cote de piață Cu toate acestea, alți indicatori economici au putut fi examinați în mod judicios doar prin referire la întreaga activitate, inclusiv utilizarea captivă a industriei din Uniune, întrucât aceștia depind de întreaga activitate, indiferent dacă producția este captivă sau vândută pe piața liberă. Factorii respectivi sunt: producția, capacitatea, gradul de utilizare a capacității, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor, gradul de ocupare a forței de muncă, productivitatea și costurile forței de muncă. În ceea ce privește acești factori, este necesară o analiză a întregii industrii din Uniune pentru a oferi o imagine completă privind prejudiciul cauzat industriei din Uniune, întrucât datele în cauză nu pot fi separate astfel încât să se diferențieze între vânzările captive și vânzările libere.
 (128)
 Pentru anumiți indicatori microeconomici (prețurile unitare medii, costul mediu unitar și rentabilitatea), analiza a făcut o distincție între contractele normale și cele în regim de subcontractare. Acest lucru s-a datorat faptului că acordurile în regim de subcontractare nu includ costul materiilor prime și prețurile sunt, de fapt, comisioane de conversie.
 (129)
 Mai multe părți interesate au afirmat că activitatea în regim de subcontractare nu ar trebui să fie acoperită de anchetă, deoarece, clientul fiind proprietarul materiilor prime, identitatea producătorului real este discutabilă. În plus, s-a afirmat că fabricarea în regim de subcontractare are un cost mai mic decât fabricarea pentru producția normală, caz în care industria din Uniune rămâne proprietarul materiilor prime (deoarece costul materiilor prime nu este inclus în contractele în regim de subcontractare), iar cele două modele de afaceri nu ar trebui combinate în analiza prejudiciului.
 (130)
 Ancheta a arătat că, în procesul de fabricație al producătorilor din Uniune, nu este posibil să se separe carbura de tungsten produsă în cadrul contractelor normale de carbura de tungsten produsă în cadrul contractelor în regim de subcontractare. Clienții nu vor ști dacă carbura de tungsten primită este obținută din deșeuri sau din materii prime virgine. Numai procesul de regenerare a zincului se realizează pe loturi și, în acest caz, clientul primește carbură de tungsten produsă din propriile deșeuri. Cu toate acestea, volumele produse prin proces de regenerare a zincului în cadrul contractelor în regim de subcontractare au fost foarte scăzute (mai puțin de 3 %) în comparație cu producția totală a industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. Prin urmare, cantitățile produse în cadrul acestui proces de fabricație în regim de subcontractare nu denaturează evaluarea generală a producției din Uniune. În plus, cota de producție în regim de subcontractare din producția totală a Uniunii diferă de la un an la altul, în funcție de disponibilitatea materiilor prime de pe piață.
 (131)
 În ceea ce privește diferența dintre costul de producție pentru subcontractare și costul de producție pentru producția normală, acesta nu este un motiv pentru a exclude activitatea de subcontractare din analiza prejudiciului. În orice caz, această diferență se reflectă în analiză. Prin urmare, afirmația conform căreia regimul de subcontractare nu ar trebui să fie acoperit de anchetă este respinsă.
 4.5.2. Indicatorii macroeconomici
 4.5.2.1. Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității
 (132)
 Totalul producției, al capacității de producție și al utilizării capacității din Uniune a evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:
 Tabelul 7
 Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
 2012
 2013
 2014
 PAR
 Producția (tone)
 12 667
 13 903
 15 068
 14 668
 Indice (2012 = 100)
 100
 110
 119
 116
 Capacitate de producție (tone)
 19 225
 20 100
 21 245
 21 565
 Indice (2012 = 100)
 100
 105
 111
 112
 Gradul de utilizare a capacității (%)
 66
 69
 71
 68
 Indice (2012 = 100)
 100
 105
 108
 103
 Sursa: Răspunsurile la chestionar și informațiile furnizate de către solicitant.
 (133)
 Datele din tabelul de mai sus includ atât producția în regim normal, cât și producția în regim de subcontractare, pentru produse neprelucrate și produse reciclate.
 (134)
 Volumul total al producției a crescut cu 16 % între 2012 și 2014, iar apoi a scăzut ușor cu 3 % între 2014 și perioada anchetei de reexaminare, ajungând la 14 668 tone. În ansamblu, volumul producției a crescut cu 16 % pe parcursul perioadei examinate.
 (135)
 Capacitatea de producție a crescut, de asemenea, cu 12 % în cursul perioadei examinate, ajungând la 21 565 tone în perioada anchetei de reexaminare. Mai mulți producători din Uniune intenționează, de asemenea, să continue să își mărească capacitatea de producție în următorii 3-4 ani.
 (136)
 În plus, rata de utilizare a capacității a crescut cu 8 % între 2012 și 2014 și, ulterior, a scăzut ușor în perioada anchetei de reexaminare, în comparație cu 2012. În general, rata de utilizare a capacității a crescut cu 3 % în cursul perioadei examinate, până la 68 % în perioada anchetei de reexaminare.
 4.5.2.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
 (137)
 În perioada examinată, volumul vânzărilor și cota de piață de pe piața liberă ale industriei din Uniune au evoluat după cum urmează:
 Tabelul 8
 Volumul vânzărilor pe piața liberă și cota de piață
 2012
 2013
 2014
 PAR
 Volumul vânzărilor pe piața liberă din Uniune (tone)
 9 030
 10 073
 11 186
 10 314
 Indice (2012 = 100)
 100
 112
 124
 114
 Cota de piață (%)
 81,0
 85,5
 81,0
 80,5
 Indice (2012 = 100)
 100
 106
 100
 99
 Sursa: Răspunsurile la chestionar, informațiile furnizate de către solicitant și Eurostat.
 (138)
 Între 2012 și 2014, volumul vânzărilor pe piața liberă a crescut cu 24 %, iar apoi a scăzut cu 8 % între 2014 și perioada anchetei de reexaminare. În general, volumul vânzărilor a crescut, de asemenea, cu 14 % în cursul perioadei examinate, ajungând la 10 314 tone în perioada anchetei de reexaminare. Această evoluție a urmat creșterea consumului din Uniune în aceeași perioadă.
 (139)
 Cota de piață a industriei din Uniune pe piața liberă a crescut cu 4,5 puncte procentuale între 2012 și 2013 și a scăzut ulterior cu 5 puncte procentuale până la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare, ajungând la 80,5 %. În ansamblu, cota de piață a industriei din Uniune pe piața liberă a scăzut ușor cu 0,5 puncte procentuale în cursul perioadei examinate.
 (140)
 În ceea ce privește piața captivă, volumul și cota de piață au evoluat în perioada examinată după cum urmează:
 Tabelul 9
 Volumul captiv și cota de piață
 2012
 2013
 2014
 PAR
 Consumul captiv (tone)
 2 249
 2 461
 2 599
 2 653
 Indice (2012 = 100)
 100
 109
 116
 118
 Cota de piață (din totalul piețelor captive și libere) (%)
 17
 17
 16
 17
 Indice (2012 = 100)
 100
 103
 94
 102
 Sursa: Răspunsurile la chestionar, informațiile furnizate de către solicitant și Eurostat.
 (141)
 Volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața captivă (compusă din utilizarea captivă și vânzările captive practicate de industria din Uniune) a crescut cu 18 % în cursul perioadei examinate, cu puțin peste creșterea consumului de pe piața captivă și cea liberă. Prin urmare, cota pieței captive a industriei din Uniune exprimată ca procent din consumul total (de pe piața captivă și cea liberă) a rămas aproape neschimbată pe parcursul perioadei examinate (17 %).
 4.5.2.3. Creșterea economică
 (142)
 Volumul vânzărilor pe piața liberă ale industriei din Uniune a urmărit îndeaproape evoluția consumului în Uniune și a crescut cu 14 % pe parcursul perioadei examinate. În consecință, industria din Uniune și-a menținut o cotă de piață relativ stabilă pe parcursul perioadei examinate, cu excepția anului 2013, când a crescut cu 4,5 puncte procentuale în comparație cu 2012.
 4.5.2.4. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
 (143)
 Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:
 Tabelul 10
 Ocuparea forței de muncă și productivitatea
 2012
 2013
 2014
 PAR
 Număr de angajați
 681
 687
 700
 704
 Indice (2012 = 100)
 100
 101
 103
 103
 Productivitatea (tone/angajat)
 19
 20
 22
 21
 Indice (2012 = 100)
 100
 109
 116
 112
 Sursa: Răspunsurile la chestionar și informațiile furnizate de către solicitant.
 (144)
 Numărul de angajați din industria din Uniune a crescut ușor în cursul perioadei examinate, cu 3 %, până la 704 angajați în perioada anchetei de reexaminare. Ca urmare a unei creșteri a producției, productivitatea a crescut cu 12 % pe parcursul perioadei examinate.
 4.5.2.5. Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
 (145)
 Ancheta a stabilit, astfel cum se arată în considerentul 71, că importurile de produs care face obiectul reexaminării din RPC au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping semnificativ.
 (146)
 Industria din Uniune s-a redresat în mare măsură în urma efectelor practicilor de dumping anterioare, iar măsurile antidumping în vigoare s-au dovedit a fi eficace. În consecință, industria din Uniune și-a sporit volumul vânzărilor cu 14 %. Cota sa de piață a scăzut ușor cu 0,5 puncte procentuale pe piața liberă în cursul perioadei examinate.
 4.5.3. Indicatorii microeconomici
 4.5.3.1. Prețurile și factorii care le influențează
 (147)
 Prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune către clienți neafiliați din Uniune pe piața liberă în cadrul contractelor normale au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:
 Tabelul 11
 Prețul unitar de vânzare mediu ponderat
 2012
 2013
 2014
 PAR
 Prețul de vânzare unitar mediu ponderat în Uniune (EUR/tonă)
 47 296
 41 686
 41 118
 36 160
 Indice (2012 = 100)
 100
 88
 87
 76
 Sursa: Răspunsurile la chestionar.
 (148)
 Prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale industriei din Uniune au scăzut cu 24 % în perioada examinată. Scăderea prețurilor a urmat scăderii prețului materiilor prime.
 (149)
 Taxa de conversie unitară medie ponderată a producătorilor din Uniune către clienți neafiliați din Uniune pe piața liberă în cadrul contractelor în regim de subcontractare a evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:
 Tabelul 12
 Taxa de conversie unitară medie ponderată
 2012
 2013
 2014
 PAR
 Taxa de conversie unitară medie ponderată în Uniune (EUR/tonă)
 12 792
 13 497
 13 669
 13 452
 Indice (2012 = 100)
 100
 106
 107
 105
 Sursa: Răspunsurile la chestionar.
 (150)
 Taxa de conversie unitară medie ponderată a industriei din Uniune a scăzut cu 5 % în perioada examinată.
 (151)
 În ceea ce privește costul de producție și costul de conversie pentru industria din Uniune, Comisia a trebuit să furnizeze aceste date sub formă de indecși deoarece acestea constituie informații comerciale confidențiale.
 (152)
 Costul de producție unitar mediu ponderat al industriei din Uniune pentru contractele normale a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
 Tabelul 13
 Costul de producție unitar mediu ponderat pentru contractele normale
 2012
 2013
 2014
 PAR
 Indice (2012 = 100)
 100
 82
 85
 78
 Sursa: Răspunsurile la chestionar.
 (153)
 În cursul perioadei examinate, costul de producție unitar mediu ponderat pentru producția normală a scăzut cu 22 %. Costul de producție a urmat scăderii prețului materiilor prime.
 (154)
 Costul de conversie unitar mediu ponderat al industriei din Uniune pentru contractele în regim de subcontractare a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
 Tabelul 14
 Costurile de conversie unitare medii ponderate pentru contractele în regim de subcontractare
 2012
 2013
 2014
 PAR
 Indice (2012 = 100)
 100
 105
 97
 99
 Sursa: Răspunsurile la chestionar.
 (155)
 În cursul perioadei examinate, taxa de conversie unitară medie ponderată pentru contractele în regim de subcontractare a scăzut cu 1 %.
 4.5.3.2. Costurile cu forța de muncă
 (156)
 Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
 Tabelul 15
 Costurile medii cu forța de muncă per angajat
 2012
 2013
 2014
 PAR
 Costurile medii cu forța de muncă per angajat
 65 626
 70 243
 73 736
 71 898
 Indice (2012 = 100)
 100
 107
 112
 110
 Sursa: Răspunsurile la chestionar.
 (157)
 Costurile medii cu forța de muncă au crescut cu 12 % între 2012 și 2014 și, ulterior, au scăzut cu 2 % în perioada anchetei de reexaminare, în comparație cu 2014. În ansamblu, costurile medii cu forța de muncă au crescut cu 10 % în cursul perioadei examinate.
 4.5.3.3. Stocurile
 (158)
 Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:
 Tabelul 16
 Stocurile
 2012
 2013
 2014
 PAR
 Stocuri finale (tone)
 1 201
 1 095
 923
 1 069
 Indice (2012 = 100)
 100
 91
 77
 89
 Stocurile finale ca procent din producție (%)
 9
 9
 7
 8
 Indice (2012 = 100)
 100
 91
 77
 89
 Sursa: Răspunsurile la chestionar.
 (159)
 Nivelul stocurilor a scăzut cu 11 % pe parcursul perioadei examinate. Stocurile au reprezentat 8 % din volumul de producție în perioada anchetei de reexaminare și s-au aflat la un nivel normal.
 4.5.3.4. Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital
 (160)
 Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
 Tabelul 17
 Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor
 2012
 2013
 2014
 PAR
 Rentabilitatea vânzărilor totale în Uniune către clienți neafiliați – în regim normal și de subcontractare (% din cifra de afaceri din vânzări)
 11,9
 16,8
 13,6
 11,6
 Indice (2012 = 100)
 100
 140
 114
 97
 Fluxul de lichidități (EUR)
 63 654 025
 57 060 905
 54 583 859
 40 680 386
 Indice (2012 = 100)
 100
 90
 86
 64
 Investiții (EUR)
 19 902 447
 21 890 061
 25 810 548
 15 752 867
 Indice (2012 = 100)
 100
 110
 130
 79
 Randamentul investițiilor (%)
 37,1
 46,0
 35,9
 20,1
 Indice (2012 = 100)
 100
 124
 97
 54
 Sursa: Răspunsurile la chestionar.
 (161)
 Comisia a determinat rentabilitatea producătorilor din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzarea produsului similar către clienți independenți din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări pentru activitatea totală a industriei din Uniune (producție normală și în regim de subcontractare). Rentabilitatea activității normale, care a reprezentat 77 % din producția totală în cursul PAR, a fost mai mică decât rentabilitatea activității în regim de subcontractare. În plus, trebuie remarcat faptul că rentabilitatea activității normale a fost mai scăzută decât ținta de profit de 10 %.
 (162)
 Industria din Uniune a înregistrat profituri în cursul perioadei examinate, având o rată de rentabilitate fluctuantă. Prin urmare, rentabilitatea a crescut în 2013 față de 2012 cu 4,8 puncte procentuale, ajungând la 16,8 %, iar apoi a scăzut în perioada anchetei de reexaminare cu 5,1 puncte procentuale, ajungând la 11,6 %. În general, rentabilitatea scăzut cu 0,3 puncte procentuale în cursul perioadei examinate.
 (163)
 Fluxul de numerar, care reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile, a rămas pozitiv pe parcursul perioadei examinate. Cu toate acestea, el a scăzut semnificativ, cu 36 %, pe parcursul perioadei examinate.
 (164)
 Investițiile au crescut cu 30 % între 2012 și 2014 și, ulterior, au scăzut cu 39 % până la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare, în comparație cu 2014. În ansamblu, investițiile au scăzut cu 21 % în cursul perioadei examinate. În cursul perioadei examinate, investițiile industriei din Uniune au depășit 80 de milioane EUR. Au fost realizate investiții pentru a obține o mai bună utilizare a materiilor prime și pentru a obține astfel o scădere a costurilor de producție, cum ar fi îmbunătățirea operațiunilor de sortare, îmbunătățiri în ceea ce privește instalația de reciclare pentru activitatea de aspirare și îmbunătățirea activității de strivire. În plus, industria din Uniune a făcut investiții pentru a se conforma normelor de mediu aplicabile în Uniune. Au fost realizate, de asemenea, investiții pentru îmbunătățirea eficienței prin înlocuirea tehnologiilor vechi cu unele mai eficiente din punct de vedere al consumului de energie. În plus, au fost efectuate mai multe investiții pentru înlocuirea mai multor furnale, pentru a fi mai flexibile în amestecarea deșeurilor dure cu cele moi și pentru a procesa o gamă mai largă de deșeuri.
 (165)
 Randamentul investițiilor este profitul exprimat în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a fost pozitiv în perioada examinată. El a crescut cu 24 % în 2013, comparativ cu 2012, iar apoi a scăzut până la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare cu 25,9 puncte procentuale. În total, randamentul investițiilor a scăzut cu 17 puncte procentuale în timpul perioadei examinate.
 4.5.4. Concluzie privind prejudiciul
 (166)
 Datorită taxelor antidumping în vigoare, industria din Uniune a continuat să se redreseze după efectele practicilor anterioare de dumping prejudiciabil.
 (167)
 Volumul vânzărilor și cota de piață au înregistrat o evoluție pozitivă în cursul perioadei examinate, având în vedere că industria din Uniune a reușit să urmeze tendința de creștere a consumului. De asemenea, producția și gradul de utilizare a capacității au crescut, în cursul perioadei examinate.
 (168)
 Indicatorii de prejudiciu din sfera performanței financiare a industriei din Uniune (rentabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor) erau pozitivi pe parcursul perioadei examinate. Cu toate acestea, fluxul de lichidități a avut o tendință descrescătoare.
 (169)
 Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune s-a redresat după practicile de dumping anterioare și că aceasta nu a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei examinate, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
 4.6. Probabilitatea reapariției prejudiciului
 4.6.1. Observații preliminare
 (170)
 Ancheta a arătat că, în perioada anchetei de reexaminare, importurile din China au fost efectuate la prețuri de dumping și că există probabilitatea ca dumpingul să continue dacă se lasă să expire măsurile.
 (171)
 Având în vedere că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important, s-a examinat dacă există probabilitatea reapariției prejudiciului, în cazul în care s-ar lăsa să expire măsurile împotriva RPC, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
 (172)
 Pentru a stabili probabilitatea reapariției prejudiciului, au fost analizate următoarele elemente: (i) capacitățile neutilizate și stocurile de materii prime din RPC (ii) nivelul posibil al prețurilor importurilor din China pe piața Uniunii pentru produsul care face obiectul reexaminării și (iii) impactul acestora asupra industriei Uniunii
 4.6.2. Capacități neutilizate și stocurile de materii prime din RPC
 (173)
 Astfel cum se explică în considerentul 78, RPC dispune de o capacitate neutilizată semnificativă pentru producția de carbură de tungsten, care poate fi estimată la o valoare cuprinsă între 12 000 și 20 000 de tone, ceea ce reprezintă între 94 % și 156 % din consumul din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
 (174)
 În plus, după cum s-a menționat în considerentul 79, RPC dispune de stocuri de materii prime de carbură de tungsten și concentrate de tungsten (și anume APT), din care s-ar putea produce într-o perioadă scurtă de timp peste 25 000 de tone de carbură de tungsten.
 (175)
 În absența unor măsuri antidumping, capacitatea neutilizată asociată cu stocul de materii prime ar putea să fie folosită pentru a produce volumele destinate exportului către Uniune, deoarece este o piață atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi, astfel cum se descrie în considerentele 85 și următoarele. De asemenea, nu există niciun indiciu că ar fi existat o creștere a cererii de carbură de tungsten pe piețele altor țări terțe, în timp ce consumul din Uniune a arătat o tendință de creștere și, astfel cum s-a menționat și în considerentul 84, piața Uniunii a fost cea mai mare piață de export a RPC după Japonia în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Importurile din RPC sunt, prin urmare, susceptibile să pătrundă din nou pe piața Uniunii în cantități semnificative.
 (176)
 După comunicarea concluziilor, mai mulți utilizatori au afirmat că producătorii chinezi vor prefera mai degrabă să aprovizioneze producătorii din aval din China decât să exporte materii prime pe piața Uniunii. Cu toate acestea, având în vedere că această afirmație nu a fost susținută de elemente de probă, a fost, prin urmare, respinsă.
 4.6.3. Posibile niveluri ale prețurilor importurilor din China pe piața Uniunii
 (177)
 Ca o indicație a nivelului de preț la care este probabil ca importurile de carbură de tungsten din China să fie realizate în cazul în care măsurile ar fi abrogate, au fost luate în considerare prețurile de import din China către Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În cadrul regimului IPP, acestea au subcotat prețurile industriei din Uniune cu până la aproximativ 13,2 % în medie. În plus, atunci când se iau în considerare prețuri posibile în cadrul regimului de import normal, în absența taxelor antidumping și taxelor vamale, și subcotarea ar fi semnificativă, ridicându-se la 8,6 % în medie.
 (178)
 În plus, au fost analizate nivelurile prețurilor importurilor din China către alte țări terțe și prețurile practicate pe piața internă chineză. În ambele cazuri, prețurile chineze s-au dovedit a fi mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune cu până la 33 % față de alte țări terțe și cu până la 28 % față de prețurile interne chineze.
 4.6.4. Impactul asupra industriei din Uniune
 (179)
 Capacitatea de rezervă semnificativă și stocarea de materii prime în RPC explicate în considerentele 173 și 174, alături de diferența de preț descrisă în considerentele 85-87 și 177, vor stimula producătorii-exportatori chinezi să exporte volume semnificative de produse la prețuri scăzute la niveluri de dumping într-o perioadă scurtă de timp pe piața din Uniune în absența măsurilor antidumping.
 (180)
 Aceste volume mari de carbură de tungsten ieftină vor exercita o presiune semnificativă asupra prețurilor industriei din Uniune, care va trebui să scadă prețurile pentru a putea continua să vândă în Uniune. Cu toate acestea, în același timp, industria din Uniune va pierde volume, deoarece nu va fi în măsură să reducă prețurile la același nivel scăzut ca și prețurile de export din China. Se reamintește faptul că, astfel cum s-a menționat în considerentul 80, producătorii-exportatori din China au acces la materii prime mai ieftine decât industria din Uniune, deoarece RPC controlează 60 % din rezervele de minereu de tungsten din lume și, în același timp, percepe o taxă de export de 20 % pentru concentratul de tungsten, ceea ce face ca prețul acestei materii prime să crească pentru părțile din afara RPC.
 (181)
 În cazul în care prețurile de import din RPC în baza IPP plus taxele vamale sunt considerate ca un posibil punct de referință pentru prețurile de vânzare ulterioare ale industriei din Uniune după abrogarea măsurilor, industria din Uniune nu va mai înregistra profit, ci se va afla într-o situație care nu este sustenabilă. Acest scenariu este, de fapt, unul conservator, deoarece producătorii-exportatori chinezi ar putea să vândă pe piața Uniunii la prețuri chiar mai mici decât această valoare de referință, ținând cont de nivelurile prețurilor practicate de China în alte țări terțe. Ei ar avea un stimulent pentru a proceda în acest sens în încercarea de a-și reduce stocurile de materii prime, astfel cum se explică în considerentul 79. În acest caz, industria din Uniune va trebui să continue să își reducă prețurile de vânzare, ceea ce va duce la o activitate normală care ar putea deveni o activitate comercială în pierdere într-o perioadă scurtă de timp (1-2 ani). În plus, ar trebui remarcat faptul că produsul care face obiectul reexaminării este caracterizat de un nivel ridicat de volatilitate în marja de profit. Astfel cum se prezintă în tabelul 17, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut cu 5,2 puncte procentuale în numai doi ani (între 2013 și perioada anchetei de reexaminare).
 (182)
 În plus, industria din Uniune va fi nevoită să își reducă, de asemenea, volumul producției, întrucât nu va putea să se alinieze prețurilor scăzute din China fără să înregistreze pierderi. Pierderea în volum are un efect direct și asupra activității în regim de subcontractare. Într-adevăr, industria tungstenului este o industrie cu utilizare intensivă a capitalului, care trebuie să mențină un anumit volum de producție pentru a menține costurile fixe la un nivel rezonabil. Creșterea costurilor fixe, ca urmare a scăderii producției, va duce la creșterea nu numai a costului de producție al activității normale, ci și a costurilor de conversie și, prin urmare, ar afecta în mod negativ și rentabilitatea contractelor în regim de subcontractare.
 (183)
 De exemplu, în cazul unei scăderi a volumului producției de 25 % (3 700 de tone sau 23 % din capacitatea neutilizată), costurile de conversie vor crește cu 82 %, iar activitatea în regim de subcontractare ar trece de la profit la pierderi de peste 30 %. Acest lucru a fost, de asemenea, observat în cursul anchetei anterioare, când o scădere a volumului de producție de aproximativ 50 % (6 400 de tone), a dus la o scădere a rentabilității de la 7,6 % la -19,5 % într-un singur an.
 (184)
 Activitățile în regim de subcontractare sunt viabile din punct de vedere economic numai pentru clienții industriei din Uniune (utilizatori), atât timp cât taxele de conversie (cost de conversie + marjă), la care se adaugă costul deșeurilor (pentru utilizator) sunt mai mici decât prețul importurilor de carbură de tungsten din RPC. Atunci când se atinge această limită, utilizatorii nu vor avea o motivație de a se angaja în contracte în regim de subcontractare cu industria din Uniune, ci vor furniza carbură de tungsten din RPC. Posibilitatea de a renegocia comisioanele de conversie cu industria din Uniune nu pare a fi o opțiune, deoarece costurile de conversie ale industriei din Uniune vor crește, după cum s-a explicat mai sus.
 (185)
 În plus, chiar dacă activitatea în regim de subcontractare este mai rentabilă decât activitatea normală, industria din Uniune nu poate lucra exclusiv în baza unor contracte în regim de subcontractare. Regimul de subcontractare este numai pentru activitățile de reciclare, iar capacitatea industriei din Uniune de a prelucra deșeurile în concentrat de tungsten este prea scăzută în comparație cu nevoile totale de concentrat de tungsten în procesul de producție. Prin urmare, industria Uniunii trebuie să completeze nevoile de concentrat de tungsten cu concentrate virgine în cadrul unor contracte normale. În plus, nu există suficiente deșeuri pe piață pentru ca industria din Uniune să își majoreze capacitatea de reciclare.
 (186)
 Având în vedere cele de mai sus, o scădere a prețului de vânzare cel puțin la nivelul prețurilor de import în baza IPP în cursul PAR, inclusiv taxele vamale, combinată cu o scădere a volumului de muncă, va transforma industria din Uniune într-o industrie care înregistrează pierderi.
 (187)
 Pe baza faptelor prezentate mai sus, Comisia a concluzionat că, în cazul în care măsurile sunt abrogate, este probabil ca prejudiciul important să reapară foarte rapid. În special, pe termen scurt (1-2 ani), este probabil ca producătorii din Uniune care nu sunt integrați în aval să fie obligați să își lichideze afacerile, deoarece vor fi expuși direct pe piața liberă la presiunea prețurilor scăzute ale importurilor care fac obiectul unui dumping din China. Două dintre aceste societăți nu sunt implicate în activitățile de reciclare și, prin urmare, nu pot să se bazeze pe marjele mai ridicate din contractele în regim de subcontractare. În plus, producătorii din Uniune integrați în aval vor continua să vândă carbură de tungsten pentru utilizatorii afiliați la prețuri mai mici, însă costurile de conversie în contractele în regim de subcontractare vor crește ca urmare a scăderii volumului de producție. Pe termen mai lung (4-5 ani), este probabil ca producătorii din Uniune integrați în aval să își înceteze activitatea, deoarece ei nu vor fi în măsură să concureze cu această presiune pe termen lung, deoarece utilizatorii lor afiliați vor opta și pentru achiziționarea de carbură de tungsten din China. Dacă acest scenariu se va materializa, rezultă că în Uniune nu va mai exista producție a acestei materii prime strategice.
 5. INTERESUL UNIUNII
 (188)
 În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă menținerea actualelor măsuri antidumping asupra importurilor de produs care face obiectul reexaminării originar din RPC pe baza constatărilor din cadrul prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor ar fi contrare interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate, inclusiv a celor ale industriei, importatorilor, utilizatorilor și furnizorilor din Uniune. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctele de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
 (189)
 Trebuie amintit că, în anchetele anterioare, s-a considerat că adoptarea de măsuri nu era împotriva interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor prin care se analizează o situație în care măsuri antidumping sunt deja în vigoare permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
 (190)
 Pe această bază, s-a examinat dacă, contrar concluziilor privind probabilitatea unei continuări a dumpingului și a reapariției prejudiciului, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor în acest caz particular nu este în interesul Uniunii.
 5.1. Interesul industriei din Uniune
 (191)
 Având în vedere concluziile privind situația industriei din Uniune stabilite în considerentele 166-169 și în conformitate cu argumentele referitoare la analiza privind probabilitatea reapariției prejudiciului, după cum s-a explicat în considerentele 170-186, Comisia a concluzionat că este probabil ca industria din Uniune să sufere o deteriorare gravă a situației sale financiare în cazul în care s-ar permite expirarea taxelor antidumping. Măsurile se dovedesc a fi esențiale pentru a menține producția de carbură de tungsten din Uniune, deoarece industria din Uniune nu ar fi fost în măsură să suporte presiunea unor volume mari de importuri de carbură de tungsten care fac obiectul unui dumping din RPC, vândute în Uniune la prețuri de piață mai mici decât prețurile industriei din Uniune.
 (192)
 Se consideră că menținerea măsurilor ar fi avantajoasă pentru industria din Uniune care, ulterior, ar trebui să poată continua să investească în tehnologie nouă pentru instalațiile sale de producție, în special în ceea ce privește activitățile de reciclare, pentru a fi mai independentă de RPC și, prin urmare, să fie într-o situație mai bună atunci când s-ar confrunta cu penurii de materii prime virgine pe piață.
 (193)
 În schimb, în cazul abrogării măsurilor, acest fapt va avea probabil un efect negativ asupra industriei din Uniune. Aceasta va amenința în mod serios viabilitatea industriei din Uniune, care, prin urmare, ar putea să își întrerupă operațiunile, reducând astfel resursele de aprovizionare disponibile pe piața Uniunii și concurența. În cazul în care producătorii din Uniune ar trebui să își înceteze producția, Uniunea va fi în principal dependentă de importurile din alte țări terțe, în principal din RPC, care nu numai că este cel mai mare producător din lume, ci și deține majoritatea rezervelor de materie primă la nivel mondial.
 5.2. Interesul utilizatorilor
 (194)
 La începutul anchetei au fost contactați zece importatori/utilizatori cunoscuți. Șapte utilizatori s-au prezentat în termenele prevăzute și tuturor acestora li s-au trimis chestionare. Ei au achiziționat carbură de tungsten din RPC, alte țări terțe (Coreea de Sud, Vietnam, Japonia, Israel și India) și din Uniune. Acești utilizatori au utilizat carbură de tungsten pentru fabricarea de carbură metalică utilizată la producerea de scule din metale dure pentru diferite industrii, cum ar fi cea petrolieră și industria minieră.
 (195)
 Au fost primite răspunsuri la chestionar din partea a opt utilizatori (doi dintre ei afiliați). Ei au raportat importuri din RPC mai mari decât cele înregistrate de Eurostat. Toți, cu excepția unuia, au importat produsul care face obiectul reexaminării numai în baza IPP. Utilizatorii cooperanți au reprezentat 32 % din consumul de pe piața liberă din Uniune în perioada anchetei de reexaminare. Alți cinci utilizatori s-au manifestat și au susținut măsurile în vigoare, dar nu au răspuns la chestionar. Acești utilizatori reprezentau aproximativ 8 % din totalul consumului de pe piața liberă.
 (196)
 Unul dintre utilizatorii care au cooperat a afirmat că are nevoie de un anumit tip de produs în procesul său de producție, care nu a fost produs de industria din Uniune în conformitate cu nivelul de calitate necesar și a solicitat să fie scutit de taxa antidumping pentru acest tip specific de produs. Cu toate acestea, tipul de produs importat de către acest utilizator se înscria în definiția produsului descrisă la considerentele 31 și 32. Nu există motive pentru a exclude anumite tipuri de produse din domeniul de aplicare al anchetei în cadrul reexaminării actuale în perspectiva expirării măsurilor. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
 (197)
 Ceilalți șapte utilizatori care au cooperat au susținut că măsurile antidumping în vigoare au avut un efect negativ semnificativ asupra rentabilității lor.
 (198)
 Ancheta a arătat că activitatea care include și carbura de tungsten pentru acești utilizatori reprezintă între 55 % și 100 % din cifra de afaceri totală a acestora în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Unii dintre utilizatori făceau parte din grupuri de societăți și, de asemenea, și-au vândut produsele fabricate din carbură de tungsten în interiorul grupului lor, în timp ce altele erau entități independente. Aceste societăți au vândut scule din carbură metalică către clienți independenți de pe piața Uniunii, precum și din afara Uniunii. Pentru vânzările în afara pieței Uniunii, utilizatorii cumpărau în principal produsul care face obiectul reexaminării din RPC în baza IPP și, prin urmare, nu plăteau taxe vamale de import pentru aceste importuri.
 (199)
 Toți utilizatorii care au cooperat fabricau o gamă largă de produse care încorporează produsul care face obiectul reexaminării. Proporția reprezentată de costul carburii de tungsten din costurile totale de producție a variat semnificativ de la un utilizator la altul, situându-se între 6 % și 50 %, în funcție de tipul de produse finite. Unele dintre produsele fabricate de utilizatorii cooperanți includ valoare adăugată și know-how semnificative și, prin urmare, acești utilizatori sunt în măsură să aplice marje semnificative, în timp ce alte produse care au o valoare adăugată mai mică sunt mai puțin rentabile. În plus, majoritatea utilizatorilor care au cooperat s-a dovedit că au înregistrat profit pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare, cu o rentabilitate de până la peste 15 %. De asemenea, ancheta a arătat că rentabilitatea acestor utilizatori a fost influențată, de asemenea, de alți factori decât măsurile antidumping în vigoare, cum ar fi cererea scăzută de pe piețele pe care funcționează (foraj petrolier și exploatare minieră).
 (200)
 Ceilalți cinci utilizatori menționați în considerentul 194 care și-au manifestat interesul pentru sprijinirea în continuare a măsurilor antidumping în vigoare sunt clienți ai industriei din Uniune. Acești utilizatori au susținut că, în timp ce o scădere a prețurilor ar fi benefică pentru utilizatorii de carbură de tungsten pe termen scurt, pe termen mediu și lung, prețurile chineze ar putea să crească din nou în absența concurenței cu industria din Uniune. În plus, ei au susținut că abrogarea măsurilor antidumping ar avea, de asemenea, un impact negativ asupra activităților de reciclare în Uniune, deoarece importurile de volume mari de carbură de tungsten la preț scăzut din China ar face ca activitatea de reciclare din Uniune să fie neprofitabilă. În cele din urmă, acești utilizatori și-au subliniat interesul de a dispune de mai multe surse de aprovizionare, inclusiv industria din Uniune.
 (201)
 Constatările anchetei arată că utilizatorii ar putea continua să achiziționeze carbură de tungsten provenind din mai multe surse. Aceasta a includea importurile de carbură de tungsten din RPC, în cantități semnificative, fără a plăti taxe, în baza regimului IPP. Cele mai multe au fost profitabile. Deși este rezonabil să se prevadă că anumiți utilizatori vor beneficia, cel puțin pe termen scurt, de importurile mai ieftine din RPC, măsurile nu au avut un efect negativ important asupra lor și acest lucru confirmă faptul că menținerea măsurilor antidumping în vigoare nu are un impact semnificativ asupra utilizatorilor. În plus, mai mulți utilizatori chiar au susținut continuarea măsurilor.
 (202)
 Mai multe părți interesate au susținut că evaluarea impactului măsurilor asupra utilizatorilor ar trebui să se realizeze pe parcursul întregii perioade, că măsurile erau în vigoare în conformitate cu cazul ferosiliciu (15), susținând că utilizatorii se confruntă cu efecte negative cumulative pe termen lung care sunt disproporționate față de beneficiile potențiale sau reale pentru producătorii din Uniune.
 (203)
 În această privință, trebuie să se observe că, deși au fost instituite măsuri din 1990, utilizatorii au reușit să absoarbă creșterea costurilor și să fie profitabili. În plus, în cadrul anchetei inițiale și în cadrul fiecărei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor efectuate în legătură cu acesta, Comisia a evaluat impactul măsurilor antidumping asupra utilizatorilor. De fiecare dată, Comisia a concluzionat că nu era probabil ca menținerea măsurilor antidumping să aibă un impact semnificativ asupra utilizatorilor din Uniune. În plus, actuala evaluare a confirmat această concluzie pe baza impactului real al măsurilor. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
 (204)
 După comunicarea concluziilor, alți patru utilizatori ai produsului care face obiectul reexaminării s-au făcut cunoscuți, trei dintre aceștia fiind afiliați unuia dintre utilizatorii cooperanți care au prezentat un răspuns la chestionar. Unul dintre aceștia este, cu toate acestea, localizat în Brazilia, și, prin urmare, nu este considerat a fi o parte interesată în cadrul prezentei anchete. Aceste societăți s-au declarat împotriva menținerii măsurilor antidumping în vigoare.
 (205)
 În plus, după comunicarea concluziilor, mai mulți utilizatori au afirmat că capacitatea lor de a absorbi costurile măsurilor și de a rămâne în continuare profitabili a atins nivelul maxim. De asemenea, s-a afirmat că acești utilizatori au susținut și au demonstrat faptul că nu mai sunt posibile îmbunătățiri tehnologice ale produsului și că devine nefezabil să se continue suportarea de costuri suplimentare.
 (206)
 Astfel cum se explică în considerentul 198, utilizatorii care au cooperat fabrică o gamă largă de produse care încorporează produsul care face obiectul reexaminării, iar costul carburii de tungsten în cadrul costurilor totale de producție a variat semnificativ de la un utilizator la altul, situându-se între 6 % și 50 %, în funcție de tipul de produse finite. Deși nu se exclude faptul că rentabilitatea per produs variază, majoritatea utilizatorilor care au cooperat s-au dovedit a fi profitabili pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare, cu o rentabilitate de până la peste 15 %. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
 (207)
 Pe această bază, Comisia a concluzionat că, în ceea ce privește impactul asupra utilizatorilor, nu există elemente care să indice că menținerea măsurilor va avea un efect negativ semnificativ asupra activității lor.
 5.3. Interesul furnizorilor
 (208)
 Zece societăți pe piața în amonte și-au exprimat sprijinul pentru continuarea măsurilor. Patru dintre aceștia erau întreprinderi miniere și producători de concentrat de tungsten, care aprovizionau industria din Uniune.
 (209)
 Celelalte șase societăți erau furnizori de resurse reciclate pentru industria din Uniune. Aceștia au susținut că închiderea industriei din Uniune va avea un impact negativ semnificativ asupra activității lor, deoarece își vor pierde clienții. Ei au subliniat, de asemenea, importanța reciclării deșeurilor din Uniune, susținând că deșeurile au un conținut mai mare de tungsten decât concentratul de minereu, ceea ce face ca deșeurile de tungsten să fie o materie primă prețioasă, care poate contribui la scăderea costurilor materiilor prime pentru utilizatori.
 (210)
 Pe această bază, Comisia a concluzionat că este în interesul furnizorilor să se mențină măsurile antidumping în vigoare.
 5.4. Tungstenul ca materie primă critică
 (211)
 Din anul 2011, tungstenul a fost clasificat ca materie primă critică (16) în Uniunea Europeană.
 (212)
 Este, prin urmare, în interesul Uniunii să se mențină producția de tungsten din Uniune, pentru a promova reciclarea în scopul de a reduce consumul de materii prime principale și pentru a reduce dependența de importuri.
 5.5. Concurența în cadrul Uniunii
 (213)
 Mai multe părți interesate au susținut că măsurile antidumping au deteriorat nivelul de concurență în Uniune, deoarece au redus posibilitatea de alegere a furnizorilor. Ei au afirmat că toți producătorii din Uniune au niveluri similare de preț care nu erau competitive.
 (214)
 Pe piață există șase producători din Uniune, care utilizează diferite procese de fabricație și materii prime diferite. Astfel cum se menționează în considerentul 33, unii dintre producătorii din Uniune utilizează numai materii prime virgine și unii utilizează atât materii prime virgine, cât și resturi. Pentru procesul de producție din materii prime virgine, procesul de fabricație poate începe de la concentrat, de la APT sau de la oxidul de tungsten. Aceste elemente influențează costul de producție. Prin urmare, taxa pe care industria din Uniune o percepe clienților săi, pe lângă prețul APT, este influențată de costurile sale de producție. Cei șase producători din Uniune sunt independenți unul de altul și concurează pe piața Uniunii. În plus, ancheta a arătat că există și alte surse de aprovizionare pe piața Uniunii, cum ar fi SUA, Vietnam, Coreea de Sud și Israel. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
 5.6. Dezavantajul competitiv al producătorilor din aval
 (215)
 Mai multe părți interesate au susținut că, din cauza măsurilor în vigoare, utilizatorii din Uniune sunt în dezavantaj concurențial față de concurenții lor situați în alte țări terțe, întrucât măsurile favorizează utilizatorii din afara Uniunii, în detrimentul utilizatorilor din Uniune. În plus, ei au susținut că utilizatorii din aval din țări terțe care beneficiază de o bază cu costuri mai mici, au o rentabilitate mai mare decât concurenții lor din Uniune. S-a susținut, de asemenea, că faptul că RPC a eliminat taxa la export de 5 % pentru carbura de tungsten și restricțiile privind produsele din amonte (contingentele de export pentru APT) în mai 2015 a avut un impact negativ asupra acestora. De asemenea, ei au susținut că, în cazul în care măsurile sunt extinse, pentru a evita o pierdere a clienților, utilizatorii vor trebui să își relocalizeze instalațiile de producție în afara Uniunii.
 (216)
 Astfel cum se menționează în considerentul 198, ancheta a arătat că majoritatea utilizatorilor care au cooperat din Uniune au înregistrat profit în perioada anchetei de reexaminare și că rentabilitatea le-a fost afectată de alți factori decât măsurile antidumping în vigoare, precum scăderea nivelului cererii pe piețele pe care funcționează (de foraj petrolier și exploatare minieră). Argumentul potrivit căruia utilizatorii din alte țări terțe generează, conform afirmațiilor, mai mult profit decât utilizatorii din Uniune este lipsit de pertinență pentru aprecierea interesului Uniunii. În plus, aceste părți nu au fost în măsură să explice modul în care faptul că RPC a eliminat taxele la export și restricțiile privind produsele din amonte a avut un efect negativ asupra utilizatorilor și, în plus, această afirmație nu este susținută de niciun element de probă. Afirmația în ceea ce privește relocalizarea unora dintre utilizatori a fost nefondată, deoarece rentabilitatea acestor utilizatori depinde de tipul de produse realizate, dar, în același timp, de alți factori, cum ar fi scăderea cererii pentru aceste produse. În orice caz, nu există dovezi care să arate că abrogarea măsurilor ar împiedica relocalizarea utilizatorilor. Prin urmare, afirmațiile din considerentul 214 au fost respinse.
 5.7. Integrarea în aval
 (217)
 Mai multe părți interesate au susținut că majoritatea producătorilor de carbură de tungsten din Uniune sunt integrați în aval și, prin urmare, producătorii de scule se pot aproviziona cu materii prime la prețuri mai mici decât utilizatorii neintegrați, ceea ce conduce la un dezavantaj inegal în rândul utilizatorilor.
 (218)
 Ancheta a arătat că dintre cei șase producători de carbură de tungsten pentru piața liberă din Uniune, trei erau integrați din aval. Acești producători din Uniune au vândut produsul care face obiectul reexaminării către societăți afiliate la prețurile pieței și, prin urmare, nu au avut niciun avantaj de preț în aprovizionarea cu materii prime în comparație cu utilizatorii neintegrați. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
 (219)
 După comunicarea concluziilor, mai mulți utilizatori au afirmat că furnizorii integrați pe verticală sunt, de asemenea, concurenți ai utilizatorilor și reprezintă un obstacol în calea concurenței loiale, deoarece ei pot opri aprovizionarea utilizatorilor cu produsul care face obiectul reexaminării.
 (220)
 Ancheta nu a evidențiat niciun fel de indicii că industria din Uniune va opri vânzarea produsului care face obiectul reexaminării către utilizatorii neafiliați. Dimpotrivă, în cursul perioadei examinate, vânzările producătorilor integrați în aval din Uniune către utilizatorii neafiliați au crescut cu 16 %. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
 5.8. Lipsa investițiilor și tehnologiile învechite
 (221)
 Mai multe părți interesate au susținut că, drept consecință a măsurilor antidumping în vigoare, industria din Uniune nu ar avea niciun stimulent pentru a investi în tehnologii noi. Aceste părți au susținut că industria din Uniune funcționează cu tehnologii vechi și depășite.
 (222)
 Cu toate acestea, ancheta a arătat că, astfel cum se menționează în considerentul 164, în cursul perioadei examinate, industria din Uniune a făcut investiții semnificative pentru a obține o mai bună utilizare a materiilor prime și, prin urmare, pentru a reduce costurile de producție, în vederea creșterii eficienței, pentru o mai mare flexibilitate în amestecarea deșeurilor dure cu cele moi și pentru a îmbunătăți respectarea normelor de mediu. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
 5.9. Materii prime
 (223)
 Mai mulți utilizatori au afirmat că situația industriei din Uniune depinde de accesul la materiile prime, de disponibilitatea acestora și de prețuri. Măsurile antidumping nu ar trebui să compenseze orice dezavantaj în aprovizionarea cu materii prime.
 (224)
 Au fost instituite măsuri antidumping pe baza constatării dumpingului practicat de producătorii-exportatori chinezi, cauzând astfel un prejudiciu important industriei din Uniune. Prin urmare, afirmația potrivit căreia măsurile antidumping compensează dezavantajele în aprovizionarea cu materii prime a fost respinsă.
 (225)
 Noul Cod vamal al Uniunii
 (226)
 Mai mulți utilizatori au afirmat că articolul 169 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei (17) a introdus modificări în legislația vamală a Uniunii, potrivit căreia IPP nu va mai fi permisă pentru mărfurile supuse măsurilor antidumping sau, cel puțin, nu va mai fi viabilă din punct de vedere economic. Prin urmare, costul de producție al acesteia va crește.
 (227)
 Această afirmație a fost incorectă, deoarece articolul 169 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 nu interzice utilizarea IPP în cazul taxelor antidumping, ci se referă la utilizarea mărfurilor echivalente. Astfel, mărfurile importate în baza IPP vor fi supuse unei taxe antidumping numai în cazul în care mărfurile prelucrate sunt ulterior puse în liberă circulație în Uniune. În cazul în care mărfurile prelucrate sunt reexportate, astfel cum este cazul în prezent, ele nu vor fi supuse unor taxe antidumping. În plus, părțile interesate nu au furnizat nicio dovadă care să arate că IPP nu va mai fi viabil din punct de vedere economic. Prin urmare, argumentul a fost respins.
 (228)
 După prezentarea de informații, mai mulți utilizatori au afirmat că modificările Codului vamal al Uniunii vor limita utilizarea IPP din cauza unei creșteri a necesarului documentar și a riscului ridicat de nerespectare, care vor duce la creșterea costului materiilor prime cu până la 15 %.
 (229)
 În acest sens, trebuie remarcat faptul că modificările la Codul vamal al Uniunii sunt menite să îmbunătățească trasabilitatea mărfurilor care fac obiectul unor măsuri antidumping și care sunt importate în cadrul IPP. Prin urmare, nu este exclus ca acest lucru să conducă la o creștere a costurilor administrative ale întreprinderilor. Cu toate acestea, utilizatorii nu au furnizat niciun element de probă sau explicații privind modul în care a fost calculată creșterea de 15 %. Prin urmare, având în vedere caracterul ipotetic al acestora, afirmația a fost respinsă.
 5.10. Durata măsurilor
 (230)
 Părțile interesate au susținut că măsurile antidumping privind produsul care face obiectul reexaminării sunt în vigoare din 1990 și, prin urmare, nu ar trebui să mai fie prelungite.
 (231)
 În condițiile stabilite la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, în cazul în care continuarea sau reapariția dumpingului prejudiciabil este stabilită și măsurile nu sunt împotriva interesului Uniunii, în ansamblu, aceste măsuri trebuie să fie menținute. Au fost îndeplinite toate condițiile în cadrul prezentei anchete. De asemenea, părțile interesate nu au demonstrat niciun motiv specific din punctul de vedere al interesului general al Uniunii, care să se opună instituirii măsurilor. Prin urmare, Comisia nu are altă opțiune decât să impună măsuri antidumping. Prin urmare, acest argument este respins.
 5.11. Concluzie privind interesul Uniunii
 (232)
 Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase, în ceea ce privește interesul Uniunii, care să se opună menținerii măsurilor antidumping definitive la importurile de carbură de tungsten, carbură de tungsten topită și carbură de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică originare din RPC.
 6. MĂSURILE ANTIDUMPING
 6.1. Măsuri
 (233)
 Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat menținerea măsurilor antidumping în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată prezenta observații în urma acestei informări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, atunci când au fost întemeiate.
 (234)
 După cum s-a afirmat în considerentul 65, după comunicarea concluziilor, mai mulți utilizatori au afirmat că diferențele de calitate pentru utilizări, costuri de producție și vânzări trebuie să fie luate în considerare la calcularea, printre altele, a marjelor de prejudiciu.
 (235)
 Afirmația este neîntemeiată. Se reamintește faptul că prezenta anchetă constituie o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, cu scopul de a evalua dacă măsurile antidumping în vigoare ar trebui menținute sau abrogate. Nicio nouă marjă de prejudiciu nu este calculată în cadrul prezentei anchete.
 (236)
 În plus, după comunicarea concluziilor, mai mulți utilizatori au afirmat că măsurile ar trebui să fie lăsate să expire atunci când autorizațiile de perfecționare activă vor fi eliminate treptat, adică în doi ani.
 (237)
 În acest sens, trebuie remarcat faptul că ancheta nu a evidențiat existența niciunei circumstanțe excepționale care ar putea justifica extinderea măsurilor pe o perioadă mai mică de cinci ani, în conformitate cu dispozițiile aplicabile din regulamentul de bază.
 (238)
 Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de carbură de tungsten, carbură de tungsten topită și carbură de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică originare din RPC ar trebui menținute. Se reamintește faptul că aceste măsuri constau în taxe ad valorem.
 (239)
 Comitetul constituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 nu și-a exprimat opinia,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 (1) Prin prezentul regulament se instituite o taxă antidumping definitivă la importurile de carbură de tungsten, carbură de tungsten topită și carbură de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică care intră în prezent sub incidența codurilor NC 2849 90 30 și ex 3824 30 00 (18) (cod TARIC 3824300010), originare din Republica Populară Chineză.
 (2) Rata taxei care se aplică la prețul net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a produselor descrise la alineatul (1) se ridică la 33 %.
 (3) Dacă nu se precizează altfel, se aplică dispozițiile relevante în vigoare referitoare la taxele vamale.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 1 iunie 2017.
 Pentru Comisie
 Președintele
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) JO L 176, 30.6.2016, p. 21.
 (2) Regulamentul (CEE) nr. 2737/90 al Consiliului din 24 septembrie 1990 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii la importurile de carbură de tungsten și carbură de tungsten topită originare din Republica Populară Chineză (JO L 264, 27.9.1990, p. 7).
 (3) Decizia 90/480/CEE a Comisiei din 24 septembrie 1990 de acceptare a angajamentelor oferite de anumiți exportatori, în legătură cu procedura antidumping privind importurile de carbură de tungsten și carbură de tungsten topită originare din Republica Populară Chineză și de încheiere a anchetei în ceea ce privește exportatorii în cauză (JO L 264, 27.9.1990, p. 59).
 (4) Regulamentul (CE) nr. 610/95 al Consiliului din 20 martie 1995 de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2735/90, (CEE) nr. 2736/90 și (CEE) nr. 2737/90 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de minereuri și concentrate de tungsten, oxid de tungsten, acid tungstic, carbură de tungsten, și carbură de tungsten topită originare din Republica Populară Chineză și perceperea definitivă a sumelor depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie impusă de Regulamentul (CE) nr. 2286/94 al Comisiei (JO L 64, 22.3.1995, p. 1).
 (5) Regulamentul (CE) nr. 771/98 al Consiliului din 7 aprilie 1998 de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile de carbură de tungsten și carbură de tungsten topită originare din Republica Populară Chineză (JO L 111, 9.4.1998, p. 1).
 (6) Regulamentul (CE) nr. 2268/2004 al Consiliului din 22 decembrie 2004 de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile de carbură de tungsten și carbură de tungsten topită originare din Republica Populară Chineză (JO L 395, 31.12.2004, p. 56).
 (7) Regulamentul (CE) nr. 1275/2005 al Consiliului din 26 iulie 2005 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2268/2004 de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile de carbură de tungsten și carbură de tungsten topită originare din Republica Populară Chineză (JO L 202, 3.8.2005, p. 1).
 (8) Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (JO L 343, 22.12.2009, p. 51). Acest regulament a fost codificat prin regulamentul de bază.
 (9) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 287/2011 al Consiliului din 21 martie 2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de carbură de tungsten, carbură de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică și carbură de tungsten topită originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (JO L 78, 24.3.2011, p. 1).
 (10) Anunț privind expirarea iminentă a anumitor măsuri antidumping (JO C 212, 27.6.2015, p. 8).
 (11) Aviz de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de carbură de tungsten, carbură de tungsten topită și carbură de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică originare din Republica Populară Chineză (JO C 108, 23.3.2016, p. 6).
 (12) Carbura de tungsten, care este importată în cadrul regimului de perfecționare activă, nu este supusă plății taxelor vamale și antidumping și este utilizată în procesul de fabricație a sculelor care sunt exportate în afara UE.
 (13) Metal Bulletin: (1) https://www.metalbulletin.com/Article/3646910/2017-PREVIEW-Chinese-tungsten-prices-will-continue-journey-of-recovery-as-market-reaches-consensus-on.html și (2) https://www.metalbulletin.com/Article/3596231/Chinas-SRB-tungsten-concentrate-stockpiling-boosts-domestic-export-prices.html
 (14) https://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/commodity/tungsten/mcs-2015-tungs.pdf
 (15) Decizia 2001/230/CE a Comisiei din 21 februarie 2001 de încetare a procedurilor antidumping referitoare la importurile de ferosiliciu originare din Brazilia, Republica Populară Chineză, Kazahstan, Rusia, Ucraina și Venezuela (JO L 84, 23.3.2001, p. 36).
 (16) COM(2011) 25 final din 2 februarie 2011 și COM(2014) 297 final din 26 mai 2014.
 (17) Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei din 28 iulie 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele detaliate ale anumitor dispoziții ale Codului vamal al Uniunii (JO L 343, 29.12.2015, p. 1).
 (18) Particulele sunt neregulate și nu sunt fluide, spre deosebire de particulele „pudrelor gata de comprimare”, care sunt sferice sau de formă granulară, omogene și fluide. Lipsa fluidității poate fi măsurată și determinată cu ajutorul unei pâlnii calibrate, de exemplu un debitmetru HALL în conformitate cu standardul ISO nr. 4490.