type: legislation

text:
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 16.7.2020
 COM(2020) 321 final
 2020/0143(NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 monivuotisten taloudellisten suuntaviivojen vahvistamisesta selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten tehdyn päätöksen 2003/77/EY muuttamisesta
 PERUSTELUT
 1.EHDOTUKSEN TAUSTA
 •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet
 Helmikuun 1 päivänä 2003 annetun neuvoston päätöksen 2003/77/EY
 1
 liitteen mukaisesti ”a) [s]elvitystilassa olevan EHTY:n [Euroopan hiili- ja teräsyhteisön] varoja (...) on käytettävä tarpeen mukaan EHTY:n jäljellä oleviin velvoitteisiin, kuten jäljellä oleviin lainoihin, sen aiemmista toimintatalousarvioista johtuviin sitoumuksiin ja ennakoimattomiin vastuisiin. b) Sikäli kuin selvitystilassa olevan EHTY:n varoja ei tarvita a alakohdassa esitettyjen velvoitteiden hoitamiseen, varat on sijoitettava siten, että niistä kertyy tuloa, jolla rahoitetaan tutkimuksen jatkamista hiili- ja terästeollisuuteen liittyvillä aloilla. c) Hiili- ja terästutkimusrahaston varat on sijoitettava siten, että niistä kertyy tuloa, jolla rahoitetaan tutkimuksen jatkamista hiili- ja terästeollisuuteen liittyvillä aloilla.”
 Koska jäljellä olevia lainoja ei ole ja EHTY:n sitoumukset
 2
 ovat vähenemässä, selvitystilassa olevassa EHTY:ssä keskitytään entistä enemmän sijoitustoimintaan, jotta tutkimuksen rahoittamiseksi voidaan hankkia tuloja. Neuvoston päätöksen 2003/77/EY mukaan komission on hoidettava selvitystilassa olevan EHTY:n varoja ”siten, että ne ovat tarvittaessa käytettävissä mutta antavat samalla parhaan saatavilla olevan tuoton, samalla kun säilytetään korkeatasoinen turvallisuus ja vakaus pitkällä aikavälillä” (neuvoston päätöksen 2003/77/EY liitteessä oleva 3 kohta).
 Euroopan komissio käyttää selvitystilassa olevan EHTY:n tuottoja tukemaan tutkimushankkeita teräs- ja hiilialoilla. Viime vuosina sijoitussalkun kyky tuottaa riittäviä tuottoja tarkoituksenmukaisen tutkimusohjelman rahoittamiseen on kuitenkin joutunut koetukselle, koska tuotot rahoitusmarkkinoilla ovat jo pitkään olleet laskussa. Sijoitussalkun tuotot olivat pienentyneet jo ennen tämänhetkistä covid-19-pandemian aiheuttamaa markkinoiden heikkenemistä finanssikriisin jälkeen vallinneen matalan korkotason vuoksi. Covid-19-kriisi on voimistanut entisestään tätä tuotto-odotusten pitkäaikaista rakenteellista vähenemistä. EHTY:n sijoitussalkku on selvinnyt vertaisrahastoihin verrattuna melko hyvin covid-19-kriisiä seuranneesta äkillisestä markkinoiden supistumisesta, koska se on koottu sangen varovaisesti. Kriisillä on kuitenkin pysyviä vaikutuksia tuotto-odotuksiin. Siksi on etsittävä entistä tarmokkaammin vaihtoehtoisia keinoja, joiden avulla rahaston varoja voidaan käyttää EU:n toimintalinjojen tueksi tehtävään työhön.
 Tämän vuoksi komissio haluaa vahvistaa tukea hiili- ja teräsalan yhteistutkimushankkeille ja ehdottaa samalla neuvoston päätöksen 2008/376/EY muuttamista, jotta se saadaan vastaamaan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita. Komissio haluaa myös tukea laajoja ja mullistavia tutkimushankkeita, joiden avulla terästuotannosta saadaan lähes päästötöntä vuoteen 2030 mennessä, sekä tutkimushankkeita, joiden avulla hiilialan siirtymästä saadaan oikeudenmukainen. Vakaa [111 miljoonan] euron vuotuinen talousarvio katsotaan riittäväksi tällaiselle ohjelmalle. Se tarvitaan, jotta kannattaville hankkeille voidaan tarjota tarkoituksenmukaista tukea järjestelmän toteuttamisen edellyttämässä mittakaavassa.
 Vuoteen 2027 asti säännöllisesti maksettavien [111 miljoonan] euron vuotuisten määrärahojen takaaminen edellyttää muutoksia tapaan, jolla selvitystilassa olevan EHTY:n varoja käytetään ja sijoitetaan. Voimassa olevaan päätökseen ehdotetuilla muutoksilla pystytään takaamaan tämä tukitaso teräsalan yhteistutkimushankkeille ja mullistaville tutkimushankkeille sekä tutkimushankkeille, joiden avulla hiilialan siirtymästä saadaan oikeudenmukainen. Vaikka nämä vuotuiset määrärahat pienentävät asteittain sijoitusvarojen kokonaismäärää, vuoden 2027 jälkeenkin jäljellä on kohtalainen määrä sijoitettavia varoja.
 •Selvitystilassa olevan EHTY:n sijoitusvarojen viimeaikainen tuotto ja tulevaisuudennäkymät:
 Sijoitussalkun arvo oli noin 1,5 miljardia euroa 31. maaliskuuta 2020. Salkun koko on pienentynyt hieman 30. kesäkuuta 2012 jälkeen, koska kokonaistuotot ja saadut uudet rahoitusosuudet olivat pienempiä kuin ulosvirtaukset hiili- ja teräsalaan liittyvien alojen tutkimusrahoitukseen.
 Vuodesta 2003 viime aikoihin asti selvitystilassa olevan EHTY:n varojen tuotto on ollut positiivista. Sen ja tasausjärjestelmän kautta saatavilla olevien resurssien ansiosta tutkimushankkeita on pystytty tukemaan vuosittain 50 miljoonalla eurolla. Sijoitussalkun tuotto neuvoston päätöksen 2003/77/EY, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä 2008/750/EY
 3
 , antamisen ja vuoden 2017 lopun välisenä aikana on ollut positiivista: varoja on siirretty aina pyydettäessä, ja sijoitussalkun tuotto on ollut tyydyttävä, kun otetaan huomioon markkinaympäristö ja yleisesti rajoittavat suuntaviivat. Sijoitussalkun kumulatiivinen tuotto aikavälillä 1.7.2012–31.12.2017 oli 8,5 prosenttia.
 Sijoitusvarojen tuotto on ollut jatkuvasti vertailuarvoa suurempaa, ja käytetty sijoitusstrategia onkin osoittautunut paremmaksi vaihtoehdoksi kuin sijoittaminen vallitsevalla riskittömällä korkotasolla, joka on muuttunut negatiiviseksi viime vuosina. Sijoitussalkun vuotuinen tuotto ei siis ole koskaan aiemmin ollut negatiivinen, ja sen kumulatiivinen tuotto perustamisesta lähtien on ollut 80 prosenttia. Jatkossa joukkovelkakirjojen nykyinen matala (ja usein negatiivinen) tuottotaso enteilee kuitenkin tuotto-odotusten pienenemistä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Positiivisen tuoton saamisestakin tulee haastavaa.
 Sijoitussalkku pienenee entisestään arviolta [250] miljoonaa euroa Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen (jäljempänä ’erosopimus’) mukaisesti
 4
 .
 Tämän vuoksi EHTY:n varojen käyttöön tarvitaan toisenlainen lähestymistapa, jotta poliittiset tavoitteet voidaan saavuttaa. Tässä ehdotuksessa esitetään kaksi keskeistä muutosta:
 ·Päätöstä 2003/76/EY koskevan muutosehdotuksen mukaisesti sijoitussalkun omaisuutta voidaan tarvittaessa myydä, jotta voidaan maksaa [111 miljoonan] euron vuotuisiin määrärahoihin liittyvät maksut vuoteen 2027 asti. Sijoitusympäristön ja sijoitussalkun koon kehityksen mukaan tämä tarkoittaa hoidettavien varojen määrän asteittaista vähenemistä.
 ·Sijoitussalkun hyväksyttäviä sijoituskohteita monipuolistetaan, jotta sen riski-tuottosuhdetta voidaan vahvistaa. Hyväksyttävien sijoituskohteiden valikoiman laajentamista ehdotetaan, jotta tuotto-odotuksia voidaan kasvattaa tietyllä riskitasolla.
 •Ehdotetut muutokset, joiden perusteella varoja voidaan tarvittaessa käyttää [111 miljoonan] euron vuotuisten määrärahojen takaamiseen
 Ehdotuksen mukaan päätöstä 2003/77/EY muutetaan nimenomaisesti siksi, että 1. tammikuuta 2021
 5
 alkaen voidaan huolehtia vuoteen 2027 asti enintään [111 miljoonan] euron vuotuisiin määrärahoihin liittyvistä ulosvirtauksista teräs- ja hiilialojen tutkimushankkeiden tukemiseksi tutkimuksen puiteohjelman ulkopuolella. Vuotuiset määrärahat vahvistetaan tarkistetussa neuvoston päätöksessä 2003/76/EY esitettyjen kriteerien mukaisesti. Kyseisiä määrärahoja koskevat maksupyynnöt pystytään hoitamaan, koska sijoitusten nettotuottoja voidaan hyödyntää ja nostaa varoja selvitystilassa olevasta EHTY:stä.
 Vuotuiset määrärahat on vahvistettava yksiselitteisesti päätöksessä, jotta käytettävissä olisi jatkuvasti riittävä määrä ennakoitavissa olevia resursseja, joilla voidaan varmistaa tarvittavan tuen jatkuminen teräs- ja hiilialojen tutkimusyhteistyölle.
 Tähän mennessä selvitystilassa olevan EHTY:n varoja on hoidettu sillä perusteella, että tutkimushankkeita voitaisiin rahoittaa sijoitettujen varojen tuotolla. Tämä näkyy neuvoston päätöksen 2003/77/EY liitteessä olevan 1 jakson (”varojen käyttö”) ja päätöksen johdanto-osan 3 kappaleen sanamuodossa. Johdanto-osan 3 kappaleessa nimittäin todetaan, että ”[k]oko pääoma, joka (...) tulee hiili- ja terästutkimusrahaston varoiksi, olisi säilytettävä”.
 Edellä kerrotuista syistä tätä lähestymistapaa olisi muutettava, jotta pystytään täyttämään tarpeet tarvittavan maksutason takaamisesta. Sitä tarvitaan, jotta teräs- ja hiilialoilla pystyttään toteuttamaan tarkoituksenmukainen tutkimusohjelma.
 Lähtökohta, jonka mukaan selvitystilassa olevan EHTY:n varat, jos niihin ei kosketa, pystyvät tuottamaan vakaat tulot, jotka riittävät rahoittamaan hiili- ja terästutkimusrahastoa, ei enää päde, koska rahoitusmarkkinoiden olosuhteet ovat muuttuneet pysyvästi. Tämän vuoksi päätös on saatettava ajan tasalle siten, että siinä otetaan entistä paremmin huomioon sen perimmäisen politiikan tarpeet, jota varten selvitystilassa olevaa EHTY:ä on määrä käyttää, sekä haasteet tarvittavien tuottojen saamisessa nykyisissä markkinaolosuhteissa.
 Maksut maksettaisiin vuosittain, kun asiaankuuluvat hankkeet on määritetty, ja vuotuisten määrärahojen rajana olisi aina [111 miljoonaa] euroa. Vuotuinen määrä, joka selvitystilassa olevasta EHTY:stä voitaisiin jakaa, olisi [111 miljoonaa] euroa, jotta resursseja voitaisiin käyttää tulevaisuuteen suuntautuvan tutkimuksen rahoittamiseen kestävästi.
 •Ehdotetut muutokset, joilla monipuolistetaan hyväksyttäviä sijoituskohteita:
 EHTY:n varoja on perinteisesti sijoitettu pääosin euromääräisiin valtionlainoihin tai ylikansallisiin velkainstrumentteihin. Tällaisista sijoituskohteista on pystytty saamaan vakaata positiivista tuottoa ja pitämään salkun riskitaso matalana. Viime vuosina talous- ja markkinaolosuhteiden muutokset ovat heikentäneet pysyvästi mahdollisuuksia saada tuottoja sijoituksista valtionlainoihin ja ylikansallisiin velkainstrumentteihin. Jatkossa rahoitusmarkkinat yleisesti ja euroalueen joukkovelkakirjamarkkinat erityisesti pysyvät haastavina erittäin pienten/negatiivisten tuottojen (erityisesti niiden liikkeeseenlaskijoiden arvopaperien osalta, joiden luottoluokitus on korkein) ja vähentyneen likviditeetin vuoksi. Tähän kehitykseen ovat myötävaikuttaneet muun muassa EKP:n elvyttävä rahapolitiikka ja sen joukkovelkakirjojen osto-ohjelmat. Kaikki korkotason nousut tältä matalalta pohjalta laskevat nykyisten varojen arvoa. Se aiheuttaa riskin erittäin pienistä tai negatiivisista tuotoista siihen asti, että parempituottoiset uudelleensijoitukset tasoittavat asteittain alkuperäisen arvon laskemisen vaikutuksen.
 Tällä ehdotuksella pyritään lisäämään EHTY:n sijoitussalkun häiriönsietokykyä näissä haasteissa laajentamalla sijoittamismahdollisuuksia muihin omaisuuslajeihin ja käyttämällä muita sijoitustekniikoita, joilla sijoitussalkkua suojellaan yksinomaiselta riippuvuudelta kiinteätuottoisista arvopapereista.
 Vuoteen 2027 asti suunniteltuja nostoja lukuun ottamatta jäljellä olevien varojen sijoitushorisontti on melko pitkäaikainen, minkä ansiosta hajauttamista voidaan lisätä edelleen. EHTY:n sijoitussalkussa ei ole tähän mennessä ollut paljon merkittäviä vastuita eikä ulosvirtauksia sellaisessa mittakaavassa, joka olisi muuttanut määrällisesti sijoitushorisonttia tai sijoitussalkun omaisuuden määrää. Tämä tilanne muuttuu, kun otetaan käyttöön tutkimusohjelman rahoittamisen vuotuisiin määrärahoihin liittyvät maksut. Tämän kokoluokan ennakoitavien maksujen ei pitäisi kuitenkaan vaikuttaa olennaisesti sijoitussalkussa jäljellä olevien varojen sijoitushorisonttiin tai riskinsietokykyyn. Lisäksi maksut jakautuvat usealle vuodelle.
 Sijoitushorisontin pitenemisen vuoksi sijoitussalkulla on entistä paremmat valmiudet tarvittaessa säilyttää varoja, jotta niiden arvot voivat nousta. Tämän vuoksi ehdotetaan, että taloudellisten suuntaviivojen sijoituskohteiden valikoimaa laajennetaan, jotta voidaan vähentää mahdollisimman paljon pienten tai negatiivisten tuottojen vaikutusta ja lisätä sijoitussalkun hajauttamista ja häiriönsietokykyä. Samalla jatketaan varovaista sijoituspolitiikkaa, jossa turvataan kohtuullisella varmuudella pääoman säilyminen ja lisätään tuottoa, kun se on mahdollista ja yhdenmukaista tämän tavoitteen kanssa. Hyväksyttävien omaisuuslajien laajentamisen tarkoituksena on pitkällä aikavälillä auttaa hoitamaan sijoitussalkkua vakaasti ja ennakoivasti − muun muassa varmistamaan varoista tehtävien vuotuisiin määrärahoihin liittyvien maksujen ennakoitavuus − ja vähentää vuotuisista maksueristä johtuvaa perustana olevien varojen supistumisvauhtia.
 Komissio ehdottaa taloudellisten suuntaviivojen laajentamista, jotta omaisuuslajeja ja sijoitusvälineitä, joihin sijoituksia voitaisiin tehdä, olisi enemmän. Lisäksi olisi käytettävissä useampia riskipositioiden yhdistelmiä esimerkiksi siten, että hyväksyttäisiin korko- ja luottoriskit ja jopa eräitä hajautettuja osakemarkkinariskejä. Uusien sijoitusmahdollisuuksien myötä salkkua voidaan hoitaa entistä tehokkaammin. Sitä voidaan hajauttaa, ja riskin ja tuoton suhdetta voidaan säädellä paremmin sekä tukea keskipitkän ja pitkän aikavälin tuotto-odotuksia.
 On korostettava, että sijoitussalkun hajauttamiseen liittyy riski uusista markkinavolatiliteetin lähteistä, mikä voi vaikuttaa tuottoon lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Koska huomattavalla osalla varoista on aiempaa pidempi sijoitushorisontti, EHTY:n sijoitussalkulla on hyvät mahdollisuudet selvitä lyhyistä huonomman tuoton jaksoista jossakin omaisuuslajissa. Näin riskimukautetuista tuottomahdollisuuksista voidaan saada pitkällä aikavälillä enemmän voittoa. On myös ymmärrettävä, että hajauttaminen ei takaa säästymistä mahdolliselta negatiiviselta tuotolta tiettynä aikana, koska sijoitussalkun keskeisen omaisuuslajin (valtionlainat ja ylikansalliset velkainstrumentit) tuotot voivat vähentyä enemmän kuin hajauttamisesta saadaan etua. Tällaiset yleiset varaumat kuuluvat luonnostaan omaisuudenhoitoon, ja ne mainitaan tässä, jotta mahdollisista tuotoksista saadaan tasapainoinen kuva. Yleisesti ottaen komissio katsoo EU:n varojen vastuullisena hoitajana, että hyväksyttävien sijoituskohteiden laajentaminen on asianmukainen tapa parantaa EHTY:n sijoitusvarojen tuottoa pidemmällä aikavälillä.
 Edellä kerrotun perusteella komissio antaa ehdotuksen neuvoston päätökseksi, jolla muutetaan monivuotisten taloudellisten suuntaviivojen vahvistamisesta selvitystilassa olevan EHTYn varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten tehtyä päätöstä 2003/77/EY. Varoja hoidetaan toiminnan vakautta koskevien sääntöjen ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden sekä komission tilinpitäjän vahvistamien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti.
 Kuten edellä on selitetty, päätöksessä ehdotetaan, että selvitystilassa olevan EHTY:n varojen hoitoa koskevaa päätöstä muutetaan niin, että voidaan
 ·sijoittaa entistä laajempaan valikoimaan rahamarkkinainstrumentteja (erityisesti rahamarkkinarahastot)
 ·sijoittaa entistä laajempaan valikoimaan vieraan pääoman ehtoisia arvopapereita
 ·sijoittaa osakemarkkinoille ja osakkeenomaisiin tuotteisiin (erityisesti tarkoituksenmukaisiin välineisiin, kuten pörssilistattuihin rahastoihin)
 ·ottaa käyttöön vakiomuotoisia sijoitustekniikoita, kuten korkofutuurit maturiteetin hallitsemiseksi
 ·sijoittaa suojattuihin Yhdysvaltain dollarin määräisiin instrumentteihin.
 Päätös ei tarkoita näiden varojen tai instrumenttien automaattista käyttöä. Päätöksellä vain annettaisiin komissiolle lupa tehdä tällaisia sijoituksia, kun markkinaolosuhteet ovat otollisia ja jos kyseiset sijoitukset ovat yhdenmukaisia sijoitushorisontin kanssa, kun otetaan huomioon vuotuisiin määrärahoihin liittyvät maksut vuoteen 2027 saakka. Komissio hyödyntää näitä laajennettuja sijoitusmahdollisuuksia varovasti ja asianmukaisen huolellisesti, jotta positiivisten tulosten todennäköisyys kasvaisi mahdollisimman paljon. Se raportoi vuosikertomuksissaan päätöksestä käyttää näitä valtuuksia ja selittää syyt sijoituskohteiden laajentamiseen. Se myös raportoi havaituista tuloksista, kun tuottoa koskevat tiedot sen sallivat.
 Sijoituskohteiden valinnassa käytetään sekä negatiivista seulontaa (luettelo toimista, joihin omaisuutta ei sijoiteta eettisistä tai moraalisista syistä) että positiivista seulontaa (edistetään ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvien näkökohtien huomioon ottamista sijoituskohteiden valinnassa). Ympäristöä, yhteiskuntaa ja hyvää hallintoa tukevien sijoituskäytäntöjen merkitys kasvaa koko ajan, ja komissio aikoo toimia tällä alalla esimerkkinä.
 •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa:
 Ehdotus liittyy Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta tehdyn pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämistä säännöksistä tehtyyn päätökseen 2003/76/EY. Neuvosto on äskettäin päättänyt, että vapautuneita määriä voidaan käyttää uudelleen tutkimukseen
 6
 . Neuvoston päätöstä 2003/76/EY muutetaan samanaikaisesti siten, että otetaan huomioon neuvoston päätökseen 2003/77/EY ehdotetut muutokset.
 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE
 •Oikeusperusta
 Oikeusperusta, jonka nojalla EU:lla on oikeus toimia, on Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus ja EU:n perussopimuksiin liitetty, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta tehty pöytäkirja ja erityisesti sen 2 artiklan toinen kohta.
 •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)
 Pöytäkirjan täytäntöönpanotoimenpiteet vahvistetaan neuvoston päätöksessä, jonka tarkistaminen kuuluu komission yksinomaiseen aloiteoikeuteen.
 •Suhteellisuusperiaate
 Ehdotuksessa on lisäsäännöksiä, ja se on siten välttämätön, jotta komissio voi hoitaa selvitystilassa olevan EHTY:n ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoja asianmukaisella tavalla.
 •Toimintatavan valinta
 Voimassa olevaa neuvoston päätöstä 2003/77/EY muuttava neuvoston päätös on pöytäkirjan N:o 37 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu toimenpide, jolla vahvistetaan hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitoa koskevat monivuotiset taloudelliset suuntaviivat.
 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
 •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset
 Ehdotus perustuu viisivuotiskertomuksen tuloksiin. Kertomuksessa tarkastellaan säännöllisesti suuntaviivojen asianmukaisuutta. Uusin viisivuotiskertomus julkaistiin 2. maaliskuuta 2018 (COM(2018) 84 final).
 •Sidosryhmien kuuleminen
 Ei sovelleta. Tärkeimmät sidosryhmät ovat jäsenvaltiot, joita kuullaan lainsäädäntöprosessissa neuvostossa.
 •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö
 Maailmanpankki teki vuonna 2014 vertaisarvioinnin komission suorittamista omaisuudenhoitotoimista (myös selvitystilassa olevan EHTY:n sijoitussalkusta). Vertaisarvioinnin suuntaviivoja koskevat tulokset on otettu huomioon tarkistusehdotuksen laadinnassa.
 Tilintarkastustuomioistuimen Euroopan hiili- ja teräsyhteisöstä tekemässä tuoreemmassa, syyskuussa 2019 julkaistussa katsauksessa
 7
 todettiin, että hiili- ja terästutkimusrahaston rahoittaminen pelkästään omaisuudenhoitotuloilla ei ole kestävää nykyisessä korkotilanteessa.
 •Vaikutustenarviointi
 Ehdotetusta tarkistuksesta ei tarvitse tehdä vaikutustenarviointia, koska odotetut talouteen, ympäristöön tai yhteiskuntaan liittyvät vaikutukset eivät ole todennäköisesti merkittäviä.
 •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen
 Ehdotus perustuu viisivuotiskertomuksen tuloksiin. Kertomuksessa tarkastellaan säännöllisesti suuntaviivojen asianmukaisuutta.
 •Perusoikeudet
 Ehdotus on yhdenmukainen perusoikeuksien suojaa koskevan periaatteen kanssa.
 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
 Ehdotus ei saa aikaan uusia vastuita, jotka maksettaisiin yleisestä talousarviosta monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa.
 5.LISÄTIEDOT
 •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt
 Kuten taloudellisten suuntaviivojen 7 kohdassa todetaan, komissio laatii jäsenvaltioille taloudellisten suuntaviivojen mukaisesti toteutetuista hallinnointitoimista joka kuudes kuukausi yksityiskohtaisen kertomuksen.
 Lisäksi joka vuosi laaditaan rahoituskertomus, jonka liitteenä on tarkastettu tilinpäätös ja jossa ilmoitetaan koko vuoden tulokset.
 Komissio laatii myös erityiskertomuksen suuntaviivojen soveltamisesta viiden vuoden välein (2 artikla).
 •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)
 Ei sovelleta
 •Yksityiskohtainen selitys ehdotuksen säännöksistä, joiden nojalla hyväksyttäviä sijoituskohteita voidaan monipuolistaa
 Nykyisten taloudellisten suuntaviivojen määritelmä hyväksyttävistä sijoituskohteista on melko rajoittava. Niissä viitataan muun muassa sijoitettavien määrien ehdottomiin ja tiukkoihin ylärajoihin (esimerkiksi enintään 250 miljoonaa euroa EU:n jäsenvaltiota kohden), luottoluokitusvaatimuksiin (esimerkiksi vaaditaan vähintään AA-luottoluokitus, paitsi EU:n jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten osalta) ja enimmäismaturiteettiin (esimerkiksi siten, että jäljellä oleva laina-aika voi ostohetkellä olla enintään 10,5 vuotta).
 Näiden rajoitusten vuoksi suureen osaan rahoitusmarkkinoita ei voida sijoittaa.
 Esimerkiksi:
 ·Luottoluokitusrajoitukset merkitsevät sitä, että yritys- ja rahoitusjoukkovelkakirjojen markkinoille ei voida sijoittaa juuri ollenkaan. Osallistuminen näille markkinoille voisi tarjota tilaisuuden salkun monipuolistamiseen ja suurempiin tuottoihin, ja näin voitaisiin vähentää tämänhetkisten negatiivisten korkojen
 8
 vaikutusta.
 ·Samanlaisia näkökohtia voidaan esittää maturiteetteja koskevista rajoituksista, sillä ne voivat estää sijoitukset pidemmän juoksuajan joukkovelkakirjoihin, jotka voisivat tuottaa edellisessä kohdassa mainitun kaltaisia hyötyjä
 9
 . Jos näitä rajoituksia muutettaisiin, salkkua voitaisiin monipuolistaa ja sen tuotto-odotuksia suurentaa, mutta silti salkun kokonaisriski pysyisi nykyisellä tasolla suotuisan korrelaation vaikutuksesta.
 Vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen kiinteätuottoisten kohteiden hoitajien markkinaolosuhteet vaikeutuivat vallinneen matalan ja usein negatiivisen korkotason vuoksi. Se koski erityisesti sijoituksia, joissa luottoriski on pieni. Tässä tilanteessa kiinteätuottoisten kohteiden hoitajien on erittäin haastavaa saada aikaan positiivista tuottoa erityisesti keskipitkän ja pitkän aikavälin sijoitushorisonttien tapauksessa. Vuonna 2020 tilanne paheni entisestään koronaviruskriisin vuoksi. Sen myötä matalien/negatiivisten korkojen aikakausi voi jatkua kauan.
 Näistä tekijöistä johtuvien kielteisten seurausten rajoittamiseksi on tärkeää, että omaisuudenhoitajilla on käytössään mahdollisimman laajasti sijoituskohteita. Tällä tavalla omaisuudenhoitajat voivat hajauttaa salkkua entistä enemmän ja hyötyä omaisuuslajeista, joissa on erilaisia tuottokaavoja ja joiden korrelaatiot ovat pienempiä. Pitkillä sijoitushorisonteilla ja samanlaisilla riskitasoilla erittäin monipuolisten salkkujen tuotto on tavallisesti parempi kuin yksipuolisemmilla.
 Siksi tämänhetkisiin taloudellisiin suuntaviivoihin ehdotetaan seuraavia muutoksia.
 A. Ehdottomien rajojen, luottoluokitusvaatimusten ja maturiteettirajoitusten mukautus
 Ehdotetaan, että sijoitustoiminnan teknisissä kysymyksissä, joissa kaivataan hieman lisää joustavuutta, sovelletaan dynaamisempaa lähestymistapaa (esimerkiksi riskinmäärittelyssä, maturiteeteissa ja keskittymärajoissa).
 Dynaamisempi lähestymistapa antaisi mahdollisuuden tehdä teknisiä kysymyksiä koskevia tarkistuksia säännöllisesti ja siten, että niissä otetaan paremmin huomioon muuttuvat markkinaolosuhteet. Lähestymistapa perustuisi äskettäin hyväksyttyihin komission suuntaviivoihin, jotka koskevat yhteistä vararahastoa
 10
 (eli yhtä niistä muista merkittävistä salkuista, joita komissio hallinnoi). Varoja hoidetaan käyttämällä varojen strategisena allokaationa ilmaistua sijoitusstrategiaa, joka vastaa sijoitustavoitteita ja riskinsietokykyä. Sijoitusstrategian pohjalta määritetään strateginen vertailuarvo. Vertailuarvo asetetaan alan käytänteiden mukaisesti.
 Myös riskinsietorajat voitaisiin määritellä yleisemmin kriteerein (esimerkiksi luettelemalla sijoituskelpoiset omaisuuslajit ja erityiset riskiparametrit, kuten todennäköinen tappioluku (Value-at-Risk)). Rajat olisi parempi ilmaista markkina-arvoina kuin nimellisarvoina, ja ne olisi määritettävä enimmäisprosenttiosuutena salkun yhteenlasketusta markkina-arvosta. Näin sijoituspositiot tulisivat määritetyiksi tarkemmin, sillä tämänhetkisissä alhaisen tai negatiivisen tuoton oloissa monet arvopaperit on arvostettu merkittävästi nimellisarvoaan (100 %) korkeampaan hintaan. Näin ollen nimellisarvot eivät edusta positioiden todellista taloudellista arvoa. Toinen syy siihen, miksi rajat on osuvampaa määritellä markkina-arvojen ja prosenttiosuuksien perusteella, on se, että koko salkun markkina-arvo voi muuttua joko markkinahintojen muutoksen tai salkkuun tulleiden tai salkusta poistuneiden erien vuoksi.
 Keskittymärajoja voitaisiin tarkentaa, jotta turvalliset ja riskialttiit luottovastuut voidaan erottaa toisistaan. Tämä voitaisiin tehdä esimerkiksi siten, että suuret riskit sallitaan vain laadukkaimmille (korkean luokan
 11
 ) liikkeeseenlaskijoille.
 Ehdotuksen mukaan sijoituskelpoiset välineet määritetään omaisuudenhoidon suuntaviivoissa, kun taas vertailuarvo ja erityiset sijoitusrajat määritetään Euroopan komission sisäisissä asiakirjoissa.
 B. Sijoitusten salliminen muissa valuutoissa
 Tällä hetkellä taloudellisissa suuntaviivoissa ei mainita, ovatko ulkomaan valuutassa tehdyt sijoitukset hyväksyttäviä. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että euromääräiset joukkovelkakirjat muodostavat vain noin 25 prosenttia maailman joukkovelkakirjamarkkinoista.
 Sen vuoksi ehdotetaan, että sijoitukset valtioiden, ylikansallisten organisaatioiden, valtiotasoa alempien elinten ja virastojen suojattuihin Yhdysvaltain dollarin määräisiin arvopapereihin hyväksytään nimenomaisesti.
 Erityisesti se, että sijoitukset (tai osa niistä) kohdistettaisiin kyseisten elinten liikkeeseen laskemiin erittäin likvideihin dollarimääräisiin arvopapereihin, toisi ulottuville suuria ja likvidejä markkinoita, kuten Yhdysvaltain hallituksen velkamarkkinat. Tästä voisi olla apua, kun otetaan huomioon edellä mainittu euroalueen joukkovelkakirjamarkkinoiden rajoitettu likviditeetti. Lisäksi se tarjoaisi mahdollisuuden päästä uudenlaisiin tuottokäyräpositioihin ja ehkä hyödyntää laajemmin carry- ja roll down -mahdollisuuksia.
 Tappioriskeiltä, jotka aiheutuvat valuuttakurssien vaihtelusta, on mahdollista suojautua. Valuuttariskeiltä suojautumiseksi on välineitä, mutta nykyisissä suuntaviivoissa ei ole mitään mainintaa tämäntyyppisistä operaatioista. Komissio voi tilinpitäjän suostumuksella päättää, että suojatut sijoitukset muiden valuuttojen (kuin Yhdysvaltain dollarin) määräisiin välineisiin voidaan nimenomaisesti sallia päätöksen liitteessä esitettyjen kriteerien mukaisesti. Kun tällaisia välineitä hyödynnetään käytännössä, niiden soveltamisalaa rajataan ja otetaan tarkoin huomioon niiden kustannukset sekä vallitsevat markkinaolosuhteet.
 C. Yhteissijoitusjärjestelyjen soveltamisalan laajentaminen
 Maailmanpankin asiantuntijaryhmä arvioi vuonna 2014 komission varainhallinta- ja omaisuudenhoitotoiminnot. Maailmanpankki kävi yksityiskohtaisesti läpi komission prosessit ja totesi, että komissio on saavuttanut sijoitussalkkujen hoitamista koskevat tavoitteensa ja noudattaa näissä toimissaan alalla vahvistettuja, moitteetonta toimintaa koskevia standardeja. Maailmanpankki antoi myös muutamia suosituksia, joilla parannettaisiin sijoittamisprosessia ja toiminnan tuottoa.
 Erityisesti sellaisten varojen osalta, joiden sijoitushorisontti on pitkäaikainen, Maailmanpankki esitti ajatuksen siitä, että tietty prosenttiosuus kyseisistä varoista kohdistettaisiin osakkeisiin, esimerkiksi hankkimalla omistusosuuksia sijoitusrahastoista. Kun osakesijoitukset valitaan huolellisesti, voidaan saada hyvin hajautettu osakepositio. Osakkeet eivät arvonkehityksensä osalta juurikaan seuraa kiinteäkorkoisia sijoituksia, joten niiden avulla voitaisiin vahvistaa salkun riski-/tuottoprofiilia pitkällä aikavälillä. Toisaalta sijoittaminen osakkeisiin voi lisätä salkun tuottojen volatiliteettia lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä.
 Yhteissijoitusjärjestelyt mainitaan jo nykyisissä suuntaviivoissa, mutta niiden osalta vaaditaan vähintään AA-luottoluokitusta. Tämä merkitsee sitä, että sijoituksia voidaan tosiasiassa tehdä lähinnä vain lyhyen aikavälin kiinteätuottoisiin yhteissijoitusjärjestelyihin. Suurin osa kiinteätuottoisista rahastoista ja osakerahastoista jää ulkopuolelle, sillä niillä ei ole luottoluokitusta.
 Niinpä ehdotetaan sen seikan selkeyttämistä, millaiset varallisuuslajit ja yhteissijoitusjärjestelyt ovat hyväksyttäviä. Tarkoituksena on sallia osakesijoitukset sekä laajentaa kiinteätuottoisten sijoitusten valikoimaa, esimerkiksi sellaisiin, jotka on hajautettu tehokkaasti.
 Ehdotuksen sisältö tiivistettynä on se, että useantyyppiset yhteissijoitusjärjestelyt olisivat sallittuja (esimerkiksi rahamarkkinarahastot, pörssinoteeratut indeksiosuusrahastot ja keskinäiset rahastot). Ne tarjoavat eriasteisia välineitä positioiden hajauttamiseen siten, että sijoitukset kohdistuisivat yleisiin markkinaindekseihin, tiettyihin maantieteellisiin alueisiin ja/tai tiettyihin omaisuuslajeihin, kuten kiinteätuottoisiin kohteisiin ja/tai osakkeisiin.
 D. Muiden suojausvälineiden salliminen korkoriskin hallitsemiseksi
 Korkojohdannaisilla voidaan hallita korkoriskiä tehokkaasti, ja julkiset rahoituslaitokset käyttävät niitä nykyisin usein. Lisäksi näiden välineiden markkinat ovat yleensä likvidit. Esimerkiksi rahoituskriisin aikana futuurimarkkinat pysyivät erittäin likvideinä, päinvastoin kuin valtion joukkovelkakirjojen markkinat. Tällaisia välineitä käytettäessä riskinhallintamenettelyjen ja tietoteknisten järjestelmien on oltava vankkoja, jotta olisi mahdollista seurata ja hallita välineisiin liittyviä työnkulkuja ja kyseisille markkinoille tyypillistä suurta riskiä.
 Kuten edellä on selitetty, päätös ei tarkoita näiden varojen tai instrumenttien automaattista käyttöä. Päätöksen nojalla komissio saisi vain luvan tehdä tällaisia sijoituksia, kun markkinaolosuhteet ovat suotuisat. Komissio hyödyntää näitä laajennettuja sijoitusvaltuuksia varovasti ja asianmukaisen huolellisesti, jotta positiivisten tulosten todennäköisyys kasvaisi mahdollisimman paljon. Se raportoi vuosikertomuksissaan päätöksestä käyttää näitä valtuuksia ja selittää syyt sijoituskohteiden laajentamiseen. Se myös raportoi havaituista tuloksista, kun tuottoa koskevat tiedot sen sallivat.
 E. Ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintoon liittyvien kriteerien sisällyttäminen
 Ympäristöä, yhteiskuntaa ja hyvää hallintoa tukevien sijoituskäytäntöjen merkitys kasvaa koko ajan, ja komissio aikoo toimia tällä alalla esimerkkinä. Siksi päätöksessä korostetaan niiden merkitystä sijoituskohteiden valintaprosessissa. Siinä käytetään sekä positiivista seulontaa (edistetään ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvien näkökohtien huomioon ottamista sijoituskohteiden valinnassa) että negatiivista seulontaa (luettelo toimista, joihin omaisuutta ei sijoiteta eettisistä tai moraalisista syistä).
 2020/0143 (NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 monivuotisten taloudellisten suuntaviivojen vahvistamisesta selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten tehdyn päätöksen 2003/77/EY muuttamisesta
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
 ottaa huomioon Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn pöytäkirjan N:o 37 EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta
 12
 sekä erityisesti sen 2 artiklan 2 kohdan,
 ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
 ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon
 13
 ,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)Ilmastoneutraaliuden saavuttaminen vuoteen 2050 mennessä edellyttää, että Euroopan unionilla on ”ilmasto- ja luonnonvara-asioissa edelläkävijöitä”, jotta läpimurtoteknologioiden ensimmäiset kaupalliset sovellukset saadaan kehitettyä teollisuuden avainaloilla vuoteen 2030 mennessä ja teräksen valmistusprosessista saadaan hiiletöntä vuoteen 2030 mennessä.
 (2)Neuvoston päätöksen 2003/76/EY
 14
 mukaisesti komission on määrä hoitaa selvitystilassa olevan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön varoja ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoja siten, että varmistetaan tuotto pitkällä aikavälillä. Neuvoston päätöksessä 2003/77/EY
 15
 vahvistetaan monivuotiset taloudelliset suuntaviivat varojen hoitamista varten. Päätöksen 2003/77/EY 2 artiklan mukaisesti komission on tarkistettava ja täydennettävä suuntaviivoja ja arvioitava niiden toimivuus ja tehokkuus.
 (3)Jotta voidaan antaa tarkoituksenmukaista tukea hyödyllisille yhteistutkimushankkeille, jotka ovat vaikutukseltaan ja unionin tason lisäarvoltaan riittävän merkittäviä parantamaan kestävyyttä, kilpailukykyä, terveyttä, turvallisuutta ja työskentelyoloja hiili- ja terästeollisuuteen liittyvillä aloilla, on varmistettava, että kyseisten hankkeiden rahoittamista varten taataan vuoteen 2027 asti päätöksen 2003/76/EY [2 artiklan] mukaisesti määritettyihin ja vahvistettuihin vuotuisiin määrärahoihin liittyvät maksut. Maksut olisi rahoitettava sijoituksista saatavista nettotuloista ja tuotoista, joita saadaan myymällä osa omaisuudesta komission nimetyn yksikön päätöksen 2003/76/EY ja päätöksen 2008/376/EY perusteella asettamaan vuotuiseen määrään asti.
 (4)Viiden viimeisimmän toimintavuoden (2012−2017) aikaiset kokemukset taloudellisten suuntaviivojen täytäntöönpanosta ja rahoitusmarkkinoiden olosuhteissa tapahtuneet muutokset osoittavat, että näitä suuntaviivoja olisi mukautettava.
 (5)Päätöksellä 2003/76/EY vahvistettuihin vuoteen 2027 asti maksettaviin vuotuisiin määrärahoihin liittyvien nostojen jälkeen jäljelle jääviä varoja olisi hoidettava pidempiaikaisen sijoitushorisontin mukaan, mikä mahdollistaa lisähajauttamisen.
 (6)Kun suuri osa varoista sijoitetaan pidemmällä aikavälillä, tuotto-odotukset ovat keskimäärin suuremmat, mutta samalla on pidettävä mielessä, että vaihtelut saattavat lisääntyä lyhyellä aikavälillä. Tästä huolimatta sijoituksilla olisi pyrittävä varmistamaan riittävä määrä likvidejä varoja komission nimetyn yksikön päätöksen 2003/76/EY ja päätöksen 2008/376/EY perusteella pyytämiä vuotuisia maksuja varten.
 (7)Taloudellisten suuntaviivojen perusteella pitäisi voida toimia aiempaa joustavammin täytäntöönpanon teknisissä näkökohdissa, ja niissä olisi määritettävä asianmukaiset sijoitusvälineet sijoitustavoitteiden saavuttamiseksi.
 (8)Mitään omaisuuslajia ei pitäisi tarkastella erikseen vaan sen kannalta, mikä tehtävä sillä on hajautetussa sijoitussalkussa. Hajauttaminen omaisuuslajien kesken on tavallisesti lisännyt tuottoja samalla riskitasolla. Omaisuuserien korrelaatio on tärkeää, kun tehdään päätöksiä varojen allokoinnista sijoitusten yleisen riskin ja tuoton perusteella.
 (9)Selvitystilassa olevan EHTY:n varoja ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoja olisi hoidettava sellaisen sijoitusstrategian perusteella, joka olisi esitettävä varojen strategisena allokaationa / vertailuarvona ja joka perustuu sijoitustavoitteisiin ja varojen riskinsietokykyyn. Vertailuarvo tarjoaa salkunhoitajille pitkän aikavälin sijoitusohjausta määrittelemällä sijoitusten allokoinnin eri omaisuuslajeihin.
 (10)Taloudellisissa suuntaviivoissa pitäisi sallia sijoitukset valtioiden, ylikansallisten organisaatioiden, valtiotasoa alempien elinten ja valtion virastojen liikkeeseen laskemiin erittäin likvideihin Yhdysvaltain dollarin määräisiin joukkolainoihin, jotta voidaan lisätä hajauttamista samalla kun suojaudutaan − asianmukaisella tasolla − ulkomaanvaluuttojen vaihtelusta johtuvilta tappioriskeiltä. Komissiolla olisi oltava mahdollisuus päättää komission tilinpitäjän antaman suostumuksen perusteella sijoituksista muiden kehittyneiden talouksien ja/tai muiden jäsenvaltioiden valuuttojen määräisiin muihin sijoituskohteisiin. Näiden päätösten pitäisi perustua kaikilta osin perusteltuun näyttöön kyseessä olevan sijoituksen eduista omaisuuden tuoton kannalta. Taloudellisissa suuntaviivoissa pitäisi laajentaa hyväksyttävien sijoituskohteiden joukkoa, jotta voidaan tarjota eriasteisia välineitä positioiden hajauttamiseen siten, että sijoitukset kohdistuisivat yleisiin markkinaindekseihin, tiettyihin maantieteellisiin alueisiin ja/tai tiettyihin omaisuuslajeihin.
 (11)Taloudellisissa suuntaviivoissa pitäisi sallia muut rahoitusvälineet, kuten futuurit, termiinit ja swap-sopimukset, jotta voidaan hallita riskejä ja vastuita, kuten korko- ja valuuttariskiä.
 (12)Ympäristöä, yhteiskuntaa ja hyvää hallintoa tukevien sijoituskäytäntöjen merkitys kasvaa koko ajan, ja ne olisi otettava huomioon sijoituspäätöksissä. Myös päätöstä 2003/77/EY olisi muutettava ympäristöä, yhteiskuntaa ja hyvää hallintotapaa tukevien käytäntöjen ottamiseksi käyttöön siten, että säädetään positiivisesta seulonnasta, jonka avulla edistetään ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvien näkökohtien huomioon ottamista sijoituskohteiden valinnassa, ja negatiivisesta seulonnasta, jonka avulla laaditaan luettelo toimista, joihin ei sijoiteta eettisistä tai moraalisista syistä.
 (13)Komission jäsenvaltioille antamassa vuosikertomuksessa taloudellisten suuntaviivojen mukaisista hallinnointitoimista olisi annettava tietoa allokoinnista eri omaisuuslajeihin. Vuosikertomuksessa olisi myös selitettävä kaikki varojen strategiseen allokaatioon tehdyt merkittävät muutokset.
 (14)Päätöstä 2003/77/EY olisi sen vuoksi muutettava.
 (15)Koska muutoksella on rakenteellinen yhteys päätökseen 2003/76/EY, sitä olisi sovellettava vasta päivästä, jona aletaan soveltaa Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta tehdyn pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämistä säännöksistä tehdyn päätöksen 2003/76/EY muuttamisesta tehtyä päätöstä [XXXX/XX]
 16
 . Kun otetaan huomioon Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen
 17
 145 artikla, on asianmukaista, että tätä muutosta aletaan soveltaa vasta 1 päivänä tammikuuta 2021 tai sen jälkeen,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Muutetaan päätös 2003/77/EY seuraavasti:
 (1)Lisätään 1 a artikla seuraavasti:
 ”1 a artikla
 Selvitystilassa olevan EHTY:n varoja ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoja on hoidettava niin, että taataan vuotuiset maksut enintään [111 miljoonan] euron vuotuisiin määrärahoihin, joilla rahoitetaan hiili- ja terästeollisuuteen liittyvillä aloilla tehtävää tutkimusyhteistyötä. Vuotuiset maksut rahoitetaan sijoituksista saatavista nettotuloista ja tuotoista, joita saadaan myymällä osa selvitystilassa olevan EHTY:n ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston omaisuudesta komission nimetyn yksikön päätöksen 2003/76/EY ja päätöksen 2008/376/EY perusteella asettamaan vuotuiseen määrään asti.
 (2)Korvataan liite tämän päätöksen liitteellä.
 2 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
 Sitä sovelletaan päivästä, jona aletaan soveltaa Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta tehdyn pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämistä säännöksistä tehdyn päätöksen 2003/76/EY muuttamisesta annettua päätöstä [XXXX/XX]
 18
 tai 1 päivästä tammikuuta 2021 sen mukaan, kumpi näistä ajankohdista on myöhäisempi.
 Tehty Brysselissä
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 (1)
 EUVL L 29, 5.2.2003, s. 25.
 (2)
 Uusi ja melko laaja vastuu syntyi, kun 31. tammikuuta 2020 tuli voimaan sopimus Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (EUVL C 384I, 12.11.2019, s. 1) (sopimuksen 145 artikla). Maksun suuruus on kuitenkin tiedossa, ja sen vaikutus on ajan myötä hyvin vähäinen (viisi vuosittaista maksuerää vuosina 2021−2025).
 (3)
 EUVL L 255, 23.9.2008, s. 28–30.
 (4)
 Täsmällinen määrä vahvistetaan vuoden 2021 alussa. Erosopimuksen 145 artiklan 1 kohdan mukaisesti ”[u]nioni on Yhdistyneelle kuningaskunnalle velkaa sen osuuden Euroopan hiili- ja teräsyhteisön nettovarallisuudesta, joka selvitetään 31 päivänä joulukuuta 2020”.
 (5)
 Muutoksen soveltamiselle ehdotetaan myöhempää päivämäärä, jotta voitaisiin välttää vaikutukset erosopimuksen 145 artiklan soveltamiseen.
 (6)
 Neuvoston päätös (EU) 2018/599, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2018, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta tehdyn pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämistä säännöksistä tehdyn päätöksen 2003/76/EY muuttamisesta (EUVL L 101, 20.4.2018, s. 1−2).
 (7)
 Kuten edellä, s. 11−12, 17.
 (8)
 Ks. jäljempänä kohta D, joka koskee pidemmälle kehitettyjä tapoja korkoriskien ja duraation hallintaan.
 (9)
 Pidempiaikaisten joukkovelkakirjojen edut riippuvat muun muassa tuottokäyrän jyrkkyydestä sijoituksen ajankohtana. Yksi lisäetu, joka liittyy pitkän juoksuajan joukkolainoihin, on niiden suurempi konveksisuus; yksinkertaisesti ilmaistuna niiden markkina-arvo kasvaa enemmän tietynsuuruisen korkotason laskun seurauksena kuin laskee samansuuruisen korkotason nousun seurauksena.
 (10)
 C(2020)1896 final.
 (11)
 Tällä tarkoitetaan vähintään luottoluokitusta AA-/Aa3.
 (12)
 Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetty pöytäkirja N:o 37 EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta (EUVL C 202, 7.6.2016, s. 327).
 (13)
 EUVL C , , s. .
 (14)
 Neuvoston päätös 2003/76/EY, tehty 1 päivänä helmikuuta 2003, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta tehdyn pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämistä säännöksistä (EUVL L 29, 5.2.2003, s. 22).
 (15)
 Neuvoston päätös 2003/77/EY, tehty 1 päivänä helmikuuta 2003, monivuotisten taloudellisten suuntaviivojen vahvistamisesta selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten (EUVL L 29, 5.2.2003, s. 25).
 (16)
 EUVL , , s. .
 (17)
 Sopimus Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (EUVL C 384I, 12.11.2019, s. 1).
 (18)
 EUVL , , s. .
 ---documentbreak---
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 16.7.2020
 COM(2020) 321 final
 LIITE
 asiakirjaan
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 monivuotisten taloudellisten suuntaviivojen vahvistamisesta selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten tehdyn päätöksen 2003/77/EY muuttamisesta
 LIITE
 Taloudelliset suuntaviivat selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten
 1.VAROJEN KÄYTTÖ
 Selvitystilassa olevan EHTY:n varoja, mukaan lukien sen lainakanta ja sijoitukset, on käytettävä tarpeen mukaan EHTY:n jäljellä oleviin velvoitteisiin, kuten jäljellä oleviin lainoihin, sen aiemmista toimintatalousarvioista johtuviin sitoumuksiin ja ennakoimattomiin vastuisiin.
 Sikäli kuin selvitystilassa olevan EHTY:n varoja ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoja ei tarvita ensimmäisessä alakohdassa esitettyjen velvoitteiden hoitamiseen, varat on sijoitettava maltillisesti valitun sijoitushorisontin mukaisesti siten, että niistä kertyy tuottoja, joilla voidaan jatkaa tutkimuksen rahoittamista hiili- ja terästeollisuuteen liittyvillä aloilla.
 Selvitystilassa olevan EHTY:n varoja ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoja on käytettävä takaamaan vuosimaksut enintään [111 miljoonan] euron vuotuisiin määrärahoihin hiili- ja terästeollisuuteen liittyvillä aloilla tehtävää tutkimusta varten. Maksuihin käytettävät varat ovat tuottoa sijoitusten nettotuloista. Jos nettotulot eivät riitä vuotuisiin määrärahoihin, niitä täydennetään tuotoilla, joita saadaan myymällä osia selvitystilassa olevan EHTY:n ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston omaisuudesta. Vuoden 2027 jälkeen hiili- ja terästutkimusrahaston varat on sijoitettava siten, että niistä kertyy tuloa, jolla voidaan rahoittaa tutkimuksen jatkamista hiili- ja terästeollisuuteen liittyvillä aloilla.
 2.SIJOITUSHORISONTTI, TAVOITE JA RISKINSIETORAJA
 Selvitystilassa olevan EHTY:n varat ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varat on sijoitettava siten, että säilytetään kyseisten varojen arvo ja mahdollisuuksien mukaan lisätään sitä (jäljempänä ’sijoitustavoite’). Sijoitustavoitteeseen pyritään sijoitushorisontin aikana, ja se olisi saavutettava kohtalaisella varmuudella.
 Varoja hoidetaan toiminnan vakautta koskevien sääntöjen ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden sekä komission tilinpitäjän vahvistamien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti.
 Sijoitustavoitteen perusteella toteutetaan varovaista sijoitusstrategiaa, joka perustuu erittäin monipuolisiin hyväksyttäviin omaisuuslajeihin, maantieteellisiin alueisiin, liikkeeseenlaskijoihin ja maturiteetteihin (jäljempänä ’sijoitusstrategia’). Sijoitusstrategian laadinnassa otetaan huomioon sijoitushorisontti ja varmistetaan, että käytettävissä on tarvittavat varat, jotka ovat riittävän likvidejä ja saatavilla tarvittaessa.
 Sijoitusstrategia on ilmaistava varojen strategisena allokaationa, jossa hyväksyttäville omaisuuslajeille vahvistetaan ohjeelliset tavoiteosuudet.
 Komissio määrittää varojen strategisesta allokaatiota vastaavan strategisen vertailuarvon (jäljempänä ’vertailuarvo’), johon selvitystilassa olevan EHTY:n varoja ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoja verrataan.
 Komissio ehdottaa sijoitusstrategiaa ja vertailuarvoa, ja niistä sovitaan komission tilinpitäjän kanssa, kun komission valtuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä on kuultu.
 Komissio voi muuttaa sijoitusstrategiaa ja vertailuarvoa, jos taloudellisissa olosuhteissa tapahtuu asianmukaisesti dokumentoitu ja perusteltu muutos, jos rahoitukseen osallistuvien välineiden tarpeissa tai tilanteessa tapahtuu olennainen muutos tai jos sisään-/ulosvirtausarviot muuttuvat merkittävästi. Sijoitusstrategian muuttamisessa on noudatettava samaa menettelyä kuin sen alkuperäisessä hyväksymisessä.
 Sijoitusstrategia vahvistetaan ottaen huomioon selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen sijoitushorisontti ja riskinsietoraja.
 3.VAROJEN ALLOKOINNIN PERIAATTEET JA HYVÄKSYTTÄVÄT SIJOITUSKOHTEET
 Kaikissa omaisuuslajeissa ja niiden välillä varmistetaan riittävä hajauttaminen sijoitusriskien vähentämiseksi. Periaatteessa vastuuta pitäisi hajauttaa aina enemmän, kun sen riskialttius kasvaa ja/tai likviditeetti vähenee.
 Sijoitukset eri omaisuuslajeihin ja hajauttaminen voidaan toteuttaa myös sijoituksilla yhteissijoitusyrityksiin tai pörssilistattuihin tuotteisiin.
 Selvitystilassa olevan EHTY:n varoja ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoja sijoitetaan vain
 a)
 euromääräisiin rahamarkkinavaroihin
 b)
 kiinteäkorkoisiin arvopapereihin ja
 c)
 velkainstrumentteihin ja oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin tehtäviin sijoituksiin, jotka ovat säänneltyä yhteistä sijoitustoimintaa.
 Selvitystilassa olevan EHTY:n varoilla ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoilla voidaan hankkia edellisessä alakohdassa tarkoitettuihin omaisuuslajeihin kuuluvia vastuita sijoittamalla seuraaviin instrumentteihin tai osallistumalla seuraaviin toimiin:
 a)
 talletukset
 b)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1131
 1
 soveltamisalaan kuuluvat rahamarkkinainstrumentit ja rahamarkkinarahastot, jotka tarjoavat päivittäistä likviditeettiä
 c)
 velkainstrumentit, kuten joukkovelkakirjalainat ja vekselit, sekä arvopaperistetut instrumentit, jotka täyttävät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2017/2402
 2
 säädetyt yksinkertaista, läpinäkyvää ja standardoitua (YLS) arvopaperistamista koskevat kriteerit
 d)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/65/EY
 3
 soveltamisalaan kuuluvat yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavat yritykset, mukaan lukien pörssilistatut rahastot, jotka sijoittavat sellaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin tai velkainstrumentteihin, joiden tapauksessa enimmäistappiot eivät voi ylittää sijoitettuja määriä
 e)
 takaisinostosopimukset varainhoitoasetuksen
 4
 212 artiklan 2 kohdassa vahvistetun periaatteen mukaisesti
 f)
 käänteiset takaisinostosopimukset
 g)
 arvopapereiden lainaksianto-operaatiot tunnustettujen selvitysjärjestelmien, kuten Clearstreamin ja Euroclearin, kanssa tai tämän tyyppisiin operaatioihin erikoistuneiden johtavien rahoituslaitosten kanssa.
 Johdannaisia, jotka ovat termiini- tai futuurisopimuksia tai swap-sopimuksia, saa käyttää ainoastaan tehokkaaseen salkunhoitoon, eikä niitä saa käyttää keinotteluun tai positioiden vivuttamiseen. Johdannaisia voidaan käyttää sijoituspolitiikan mukaisesti duraation mukauttamiseen, luottoriskin tai muun merkityksellisen riskin vähentämiseen tai varojen allokaatioon tehtäviin muutoksiin.
 Selvitystilassa olevan EHTY:n varoja ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoja voidaan sijoittaa Yhdysvaltain dollarin määräisiin erittäin likvideihin joukkolainoihin, joiden liikkeeseenlaskijana on valtio tai ylikansallinen yhteisö, ainoastaan hajautusta ja toista korkokäyrää edustavien vastuiden hankkimista varten. Kaikilta valuuttariskeiltä on suojauduttava käyttämällä asianmukaisesti swap-sopimuksia tai muita valuuttasuojaukseen tarkoitettuja instrumentteja edellisessä alakohdassa eritellyllä tavalla.
 Komissio voi tilinpitäjän suostumuksella laajentaa hyväksyttävien sijoituskohteiden joukkoa sisällyttämällä siihen muita sijoitusstrategian ja ‐tavoitteiden mukaisia omaisuuslajeja ja sijoitustoimia sekä Kansainvälisen valuuttarahaston ajoittain laatimaan luetteloon sisältyviä muiden kehittyneiden talouksien valuuttoja edellyttäen, että ne suojataan valuuttariskiltä. Uusien omaisuuslajien, sijoitustoimien tai kehittyneiden talouksien valuuttojen sisällyttämistä koskevien päätösten tueksi on esitettävä kunkin omaisuuslajin, sijoitustoimen tai valuutan osalta vankat perustelut siitä, miten laajennetut sijoitusmahdollisuudet parantavat selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen riski-tuotto-suhdetta. Tähän perusteluun on sisällyttävä arvio toimintavalmiuksista, joita tarvitaan näiden uusien investointimahdollisuuksien hyödyntämiseksi.
 4.YMPÄRISTÖÖN, YHTEISKUNTAAN, HYVÄÄN HALLINTOON JA ETIIKKAAN LIITTYVÄT NÄKÖKOHDAT
 Sijoitusten osalta sovelletaan seuraavia ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintoon liittyviä perusteita:
 a)
 selvitystilassa olevan EHTY:n varat ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varat on sijoitettava unionin poliittisten tavoitteiden mukaisesti, jotta voidaan edistää kestävää rahoitusta ja yhteiskunnallista oikeudenmukaisuutta ja samalla säilyttää varojen pääoma
 b)
 sijoituspolitiikan toteuttamisessa on noudatettava kaikkea asiaankuuluvaa lainsäädäntöä, jolla edistetään ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintoon (ESG) liittyviä rahoitusvälineitä, sekä unionin sääntelykehyksessä vahvistettuja asiaankuuluvia standardeja, järjestelmiä, perusteita ja prosesseja
 c)
 komissio voi kuulla kestävää rahoitusta käsittelevää EU:n teknistä asiantuntijaryhmää tai sen seuraajaa ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintoon liittyvien tekijöiden täytäntöönpanosta selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen sijoitusstrategiassa
 d)
 komissio seuraa selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintoon liittyvää profiilia ja raportoi siitä 7 kohdassa (hallinnointimenettelyt) tarkoitetussa vuosikertomuksessa.
 Seuraavassa luettelossa esitetään toimet, joita ei hyväksytä sijoitustarkoituksiin eettisistä tai moraalisista syistä:
 a)
 sijoitukset sellaisten yhteisöjen liikkeeseen laskemiin arvopapereihin, joiden on komission tietojen mukaan todettu lainvoimaisella tuomiolla tai lopullisella hallinnollisella päätöksellä osallistuneen johonkin seuraavista:
 i) toimet, jotka katsotaan unionin sääntelykehyksen ja kansainvälisten yleissopimusten ja sopimusten nojalla laittomiksi tai kielletyiksi eettisin tai moraalisin perustein
 ii) toimet, jotka liittyvät sovellettavassa kansainvälisessä oikeudessa kiellettyjen ampumatarvikkeiden tai aseiden kehittämiseen, tuotantoon ja kauppaan
 b)
 sijoitukset sellaisten yritysten liikkeeseen laskemiin arvopapereihin, jotka komission tietojen mukaan saavat yli 25 prosenttia vuotuisista kokonaistuloistaan seuraavista toimista:
 i) rahapelitoiminta (tuotantoon, rakentamiseen, jakeluun, käsittelyyn, kauppaan tai ohjelmistoihin liittyvä toiminta)
 ii) tupakkaan liittyvät tuotteet ja toiminta (tuotanto, jakelu, jalostus ja kauppa)
 iii) seksikauppa ja siihen liittyvät rakenteet, palvelut ja media.
 5.SIIRTO EUROOPAN UNIONIN TALOUSARVIOON
 Nettotulot selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusyhteisön varojen sijoittamisesta sekä omaisuuden osan myymisestä saatavat tulot otetaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon nimettyyn tarkoitukseen osoitettuna tulona ja ne siirretään selvitystilassa olevan EHTY:n varoista ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoista täyttämään tarpeen mukaan hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimusohjelmia koskevan budjettikohdan sitoumukset.
 6.KIRJANPITO
 Varojen hoidosta on esitettävä selvitys sekä selvitystilassa olevan EHTY:n että selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston osalta vuosittain laadittavassa tilinpäätöksessä. Tilinpäätös on laadittava ja esitettävä komission tilinpitäjän hyväksymien komission tilinpäätössääntöjen mukaisesti, ottaen huomioon selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston erityisen luonteen. Komissio hyväksyy tilit, ja tilintarkastustuomioistuin tarkastaa ne. Komissio käyttää ulkopuolisia yrityksiä vuositilintarkastuksen teossa.
 7.HALLINNOINTIMENETTELYT
 Komissio toteuttaa selvitystilassa olevan EHTY:n ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen osalta edellä mainitut hallinnointitoimet näiden suuntaviivojen ja EHTY:n purkamisajankohtana sen osalta voimassa olleiden tai sen jälkeen muutettujen sisäisten sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti.
 Komissio laatii näiden taloudellisten suuntaviivojen mukaisesti toteutetuista hallinnointitoimista vuosittain yksityiskohtaisen kertomuksen, joka lähetetään jäsenvaltioille. Komissio antaa vuosikertomuksessa tietoa eri omaisuuslajien käytöstä, syistä siihen, miksi tiettyihin omaisuuslajeihin päätettiin sijoittaa, ja kunkin omaisuusluokan havaitusta tuotosta.
 (1)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1131, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2017, rahamarkkinarahastoista (EUVL L 169, 30.6.2017, s. 8).
 (2)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2402, annettu 12 päivänä joulukuuta 2017, yleisestä arvopaperistamista koskevasta kehyksestä ja erityisestä kehyksestä yksinkertaiselle, läpinäkyvälle ja standardoidulle arvopaperistamiselle sekä direktiivien 2009/65/EY, 2009/138/EY ja 2011/61/EU ja asetusten (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 347, 28.12.2017, s. 35).
 (3)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/65/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (uudelleenlaadittu toisinto) (EUVL L 302, 17.11.2009, s. 32), sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna.
 (4)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 11985I/PRO/09
 ACTES RELATIFS A L' ADHESION DU ROYAUME D' ESPAGNE ET DE LA REPUBLIQUE PORTUGAISE AUX COMMUNAUTES EUROPEENNES , ACTE RELATIF AUX CONDITIONS D' ADHESION DU ROYAUME D' ESPAGNE ET DE LA REPUBLIQUE PORTUGAISE ET AUX ADAPTATIONS DES TRAITES , PROTOCOLE NO 9 CONCERNANT LES ECHANGES DE PRODUITS TEXTILES ENTRE L' ESPAGNE ET LA COMMUNAUTE DANS SA COMPOSITION ACTUELLE
 Journal officiel n° L 302 du 15/11/1985 p. 0425
 ++++Protocole n * 9 concernant les échanges de produits textiles entre l'Espagne et la Communauté dans sa composition actuelle Article premier Le royaume d'Espagne contrôle dans les conditions prévues aux articles 2 , 3 et 4 et jusqu'au 31 décembre 1989 les exportations vers les Etats membres actuels des produits mentionnés dans la liste figurant à l'annexe A , sur base des quantités indiquées dans cette liste . Article 2 La Communauté et le royaume d'Espagne établissent pur la durée d'application de l'article premier une coopération administrative dans les conditions définies à l'annexe B . Article 3 Après notification préalable à la Commission , le royaume d'Espagne peut appliquer à ses exportations vers les Etats membres actuels des produits mentionnés dans la liste figurant à l'annexe A les dispositions de flexibilité prévues à l'annexe C . Article 4 La Commission et les autorités compétentes du royaume d'Espagne procèdent , si la situation le requiert , aux consultations appropriées de manière à éviter l'apparition de situations qui rendraient nécessaire le recours à des mesures de sauvegarde . Article 5 1 . Si les quantités indiquées dans l'annexe A sont atteintes , ou si des écarts brusques et importants par rapport aux courants d'échanges traditionnels sont constatés pour l'importation dans les Etats membres actuels des produits mentionnés à l'annexe B point 1 , la Commission fixe , sur demande de l'Etat membre intéressé et suivant la procédure d'urgence prévue à l'article 379 paragraphe 2 de l'acte , les mesures de sauvegarde qu'elle estime nécessaires . 2 . Si des écarts brusques et importants par rapport aux courants d'échanges traditionnels sont constatés pour l'importation en Espagne des produits mentionnés à l'annexe B point 9 , la Commission fixe , sur demande du royaume d'Espagne et suivant la procédure d'urgence prévue à l'article 379 paragraphe 2 de l'acte , les mesures de sauvegarde qu'elle estime nécessaires . ANNEXE A Liste prévue à l'article premier Catégorie * Numéro du tarif douanier commun * Code Nimexe ( 1985 ) * Désignation des marchandises * Unité * 1986 * 1987 * 1988 * 1989 * 1 * 55.05 * 55.05-13 , 19 , 21 , 25 , 27 , 29 , 33 , 35 , 37 , 41 , 45 , 46 , 48 , 51 , 53 , 55 , 57 , 61 , 65 , 67 , 69 , 72 , 78 , 81 , 83 , 85 , 87 * Fils de coton non conditionnés pour la vente au détail * Tonnes * 23 791 * 26 408 * 29 841 * 34 317 * 6 * 61.01 B V d ) 1 , 2 , 3 , e ) 1 , 2 , 3 * * Vêtements de dessus pour hommes et garçonnets * 1 000 pièces * 9 623 * 10 682 * 12 071 * 13 881 * * 61.02 B II e ) 6 aa ) , bb ) , cc ) * * Vêtements de dessus pour femmes , fillettes et jeunes enfants : * * * * * * * * * B . autres : * * * * * * * * 61.01-62 , 64 , 66 , 72 , 74 , 76 * Culottes , shorts et pantalons , tissés , pour hommes et garçonnets ; pantalons , tissés , pour femmes , fillettes et jeunes enfants , de laine , de coton ou de fibres textiles synthétiques ou artificielles * * * * * * * * 61.02-66 , 68 , 72 * * * * * * * 13 * 60.04 B IV b ) 1 cc ) , 2 dd ) , d ) 1 cc ) , 2 cc ) * * Sous-vêtements de bonneterie non élastique ni caoutchoutée : * 1 000 pièces * 48 287 * 53 599 * 60 567 * 69 652 * * * 60.04-48 , 56 , 75 , 85 * Slips et caleçons pour hommes et garçonnets , slips et culottes pour femmes , fillettes et jeunes enfants ( autres que bébés ) , de bonneterie non élastique ni caoutchoutée , de coton ou de fibres textiles synthétiques * * * * * * 20 * 62.02 B I a ) , c ) * * Linge de lit , de table , de toilette , d'office ou de cuisine ; rideaux , vitrages et autres articles d'ameublement : * Tonnes * 1 837 * 2 039 * 2 304 * 2 650 * * * * B . autres : * * * * * * * * 62.02-12 , 13 , 19 * Linge de lit , tissé * * * * * * 22 * 56.05 A * * Fils de fibres textiles synthétiques et artificielles discontinues ( ou de déchets de fibres textiles synthétiques et artificielles ) , non conditionnés pour la vente au détail : * Tonnes * 3 958 * 4 393 * 4 964 * 5 709 * * * * A . de fibres textiles synthétiques : * * * * * * * * 56.05-03 , 05 , 07 , 09 , 11 , 13 , 15 , 19 , 21 , 23 , 25 , 28 , 32 , 34 , 36 , 38 , 39 , 42 , 44 , 45 , 46 , 47 * Fils de fibres textiles synthétiques discontinues , non conditionnés pour la vente au détail * * * * * * ANNEXE B Coopération administrative prévue à l'article 2 EXPORTATIONS DE PRODUITS TEXTILES ORIGINAIRES D'ESPAGNE 1 . Liste de produits faisant l'objet d'un régime de coopération administrative : Catégorie * Numéro du tarif douanier commun * Code Nimexe ( 1985 ) * Désignation des marchandises * Unité * 1 * 55.05 * 55.05-13 , 19 , 21 , 25 , 27 , 29 , 33 , 35 , 37 , 41 , 45 , 46 , 48 , 51 , 53 , 55 , 57 , 61 , 65 , 67 , 69 , 72 , 78 , 81 , 83 , 85 , 87 * Fils de coton non conditionnés pour la vente au détail * Tonnes * 2 * 55.09 * * Autres tissus de coton : * Tonnes * * * 55.09-03 , 04 , 05 , 06 , 07 , 08 , 09 , 10 , 11 , 12 , 13 , 14 , 15 , 16 , 17 , 19 , 21 , 29 , 32 , 34 , 35 , 37 , 38 , 39 , 41 , 49 , 51 , 52 , 53 , 54 , 55 , 56 , 57 , 59 , 61 , 63 , 64 , 65 , 66 , 67 , 68 , 69 , 70 , 71 , 73 , 75 , 76 , 77 , 78 , 79 , 80 , 81 , 82 , 83 , 84 , 85 , 87 , 88 , 89 , 90 , 91 , 92 , 93 , 98 , 99 * Tissus de coton autres que tissus à point de gaze , bouclés du genre éponge , rubanerie , velours , peluches , tissus bouclés , tissus de chenille , tulles et tissus à mailles nouées : * * * * 55.09-06 , 07 , 08 , 09 , 51 , 52 , 53 , 54 , 55 , 56 , 57 , 59 , 61 , 63 , 64 , 65 , 66 , 67 , 70 , 71 , 73 , 83 , 84 , 85 , 87 , 88 , 89 , 90 , 91 , 92 , 93 , 98 , 99 * a ) dont autres qu'écrus ou blanchis * * 3 * 56.07 A * * Tissus de fibres textiles synthétiques et artificielles discontinues : * Tonnes * * * * A . de fibres textiles synthétiques : * * * * 56.07-01 , 04 , 05 , 07 , 08 , 10 , 12 , 15 , 19 , 20 , 22 , 25 , 29 , 30 , 31 , 35 , 38 , 39 , 40 , 41 , 43 , 45 , 46 , 47 , 49 * Tissus de fibres textiles synthétiques discontinues , autres que rubanerie , velours , peluches , tissus bouclés ( y compris les tissus bouclés du genre éponge ) et tissus de chenille : * * * * 56.07-01 , 05 , 07 , 08 , 12 , 15 , 19 , 22 , 25 , 29 , 31 , 35 , 38 , 40 , 41 , 43 , 46 , 47 , 49 * a ) dont autres qu'écrus ou blanchis * * 4 * 60.04 B I , II a ) , b ) , c ) , IV b ) 1 aa ) , dd ) , 2 ee ) , d ) 1 aa ) , dd ) , 2 dd ) * * Sous-vêtements de bonneterie non élastique ni caoutchoutée : * 1 000 pièces * * * 60.04-19 , 20 , 22 , 23 , 24 , 26 , 41 , 50 , 58 , 71 , 79 , 89 * Chemises , chemisettes , T-shirts , sous-pulls , maillots de corps et articles similaires , de bonneterie non élastique ni caoutchoutée , autres que vêtements pour bébés , en coton ou en fibres textiles synthétiques ; T-shirts et sous-pulls de fibres textiles artificielles , autres que vêtements pour bébés * * 5 * 60.05 A I , II b ) 4 bb ) 11 aaa ) , bbb ) , ccc ) , ddd ) , eee ) * * Vêtements de dessus , accessoires du vêtement et autres articles de bonneterie non élastique ni caoutchoutée : * 1 000 pièces * * * * A . Vêtements de dessus et accessoires du vêtement : * * Catégorie * Numéro du tarif douanier commun * Code Nimexe ( 1985 ) * Désignation des marchandises * Unité * * 22 bbb ) , ccc ) , ddd ) , eee ) , fff ) * 60.05-01 , 31 , 33 , 34 , 35 , 36 , 39 , 40 , 41 , 42 , 43 * Chandails , pullovers ( avec ou sans manches ) , twinsets , gilets et vestes , de bonneterie non élastique ni caoutchoutée , de laine , de coton ou de fibres textiles synthétiques ou artificielles * * 6 * 61.01 B V d ) 1 , 2 , 3 , e ) 1 , 2 , 3 * * Vêtements de dessus pour hommes et garçonnets * 1 000 pièces * * 61.02 B II e ) 6 aa ) , bb ) , cc ) * * Vêtements de dessus pour femmes , fillettes et jeunes enfants : * * * * * B . autres : * * * * 61.01-62 , 64 , 66 , 72 , 74 , 76 * Culottes , shorts et pantalons , tissés , pour hommes et garçonnets ; pantalons , tissés pour femmes , fillettes et jeunes enfants , de laine , de coton ou de fibres textiles synthétiques ou artificielles * * * * 61.02-66 , 68 , 72 * * * 13 * 60.04 B IV b ) 1 cc ) , 2 dd ) , d ) 1 cc ) , 2 cc ) * * Sous-vêtements de bonneterie non élastique ni caoutchoutée : * 1 000 pièces * * * 60.04-48 , 56 , 75 , 85 * Slips et caleçons pour hommes et garçonnets , slips et culottes pour femmes , fillettes et jeunes enfants ( autres que bébés ) , de bonneterie non élastique ni caoutchoutée , de coton ou de fibres textiles synthétiques * * 20 * 62.02 B I a ) , c ) * * Linge de lit , de table , de toilette , d'office ou de cuisine ; rideaux , vitrages et autres articles d'ameublement : * Tonnes * * * * B . autres : * * * * 62.02-12 , 13 , 19 * Linge de lit , tissé * * 22 * 56.05 A * * Fils de fibres textiles synthétiques et artificielles discontinues ( ou de déchets de fibres textiles synthétiques et artificielles ) , non conditionnés pour la vente au détail : * Tonnes * * * * A . de fibres textiles synthétiques : * * * * 56.05-03 , 05 , 07 , 09 , 11 , 13 , 15 , 19 , 21 , 23 , 25 , 28 , 32 , 34 , 36 , 38 , 39 , 42 , 44 , 45 , 46 , 47 * Fils de fibres textiles synthétiques discontinues , non conditionnés pour la vente au détail : * * * * 56.05-21 , 23 , 25 , 28 , 32 , 34 , 36 * a ) dont acryliques * * 23 * 56.05 B * * Fils de fibres textiles synthétiques et artificielles discontinues ( ou de déchets de fibres textiles synthétiques et artificielles ) , non conditionnés pour la vente au détail : * Tonnes * * * * B . de fibres textiles artificielles : * * * * 56.05-51 , 55 , 61 , 65 , 71 , 75 , 81 , 85 , 91 , 95 , 99 * Fils de fibres textiles artificielles discontinues , non conditionnés pour la vente au détail * * 2 . Les autorités espagnoles compétentes délivrent une autorisation d'exportation pour toute exportation des produits textiles des catégories , des positions tarifaires et des codes Nimexe visés au point 1 originaires de l'Espagne et destinés à être expédiés vers les Etats membres actuels en vue de leur importation définitive . 3 . Au vu de l'autorisation d'exportation visée au point 2 , les autorités espagnoles compétentes émettent des attestations d'autorisation d'exportation . Ces attestations reprennent notamment les éléments devant figurer dans la déclaration ou demande de l'importateur visées au point 6 . 4 . Les autorités espagnoles compétentes communiquent à la Commission dans les dix premiers jours de chaque trimestre , ventilées par Etat membre et par catégorie de produits : a ) les quantités pour lesquelles des attestations d'exportation ont été émises au cours du trimestre précédent ; b ) les exportations réalisées au cours du trimestre précédant la période visée au point a ) . 5 . Les autorités espagnoles compétentes communiquent également sur base trimestrielle à la Commission et aux autorités compétentes des Etats membres actuels les numéros des attestations d'autorisation d'exportation rendues caduques ainsi que tout autre renseignement qu'elles jugent utile en la matière . 6 . L'importation définitive dans un Etat membre actuel des produits couverts par la présente coopération administrative est subordonnée à la présentation d'un document d'importation . Ce document est délivré ou visé par une autorité compétente de l'Etat membre importateur , sans frais , pour toutes les quantités demandées , dans un délai maximal de cinq jours ouvrables après le dépôt , selon la législation nationale en vigueur , soit d'une déclaration , soit d'une simple demande , par tout importateur des Etats membres quel que soit le lieu de son établissement dans la Communauté . Ce document d'importation ne sera délivré ou visé qu'au vu d'une attestation d'autorisation d'exportation émise par les autorités espagnoles compétentes . La déclaration ou demande de l'importateur mentionne : a ) le nom et l'adresse de l'importateur et de l'exportateur ; b ) la désignation du produit , avec indication : - de l'appellation commerciale , - du numéro de catégorie du produit indiqué dans la colonne 1 de la liste figurant au point 1 , - de la position tarifaire ou du numéro de référence de la nomenclature des marchandises de la statistique nationale du commerce extérieur , - du pays d'origine ; c ) l'indication du produit dans l'unité indiquée à la colonne 5 de la liste figurant au point 1 ; d ) la ou les dates prévues pour l'importation . L'Etat membre d'importation peut demander des indications supplémentaires , sans qu'il ne puisse en résulter une entrave aux importations . Le présent point ne fait pas obstacle à l'importation définitive des produits concernés si la quantité des produits présentés à l'importation dépasse , au total , de moins de 5 % , celle qui est mentionnée dans le document d'importation . 7 . Dans le cas où un document d'importation demandé porte sur une quantité inférieure à la quantité indiquée sur l'attestation d'autorisation d'exportation , cette attestation est restituée à l'importateur avec mention au verso de la quantité pour laquelle un document d'importation a été délivré . 8 . Les Etats membres actuels communiquent à la Commission dans les dix premiers jours de chaque trimestre , ventilées par catégorie de produits : a ) les quantités pour lesquelles des documents d'importation ont été délivrés ou visés au cours du trimestre précédent ; b ) les importations réalisées au cours du trimestre précédant la période visée au point a ) . IMPORTATION EN ESPAGNE DE PRODUITS TEXTILES ORIGINAIRES DE LA COMMUNAUTE 9 . Liste des produits faisant l'objet d'un régime de coopération administrative : Numéro du tarif douanier commun * Code Nimexe ( 1985 ) * Désignation des marchandises * Unité * 55.05 * 55.05-13 , 19 , 21 , 25 , 27 , 29 , 33 , 35 , 37 , 41 , 45 , 46 , 48 , 51 , 53 , 55 , 57 , 61 , 65 , 67 , 69 , 72 , 78 , 81 , 83 , 85 , 87 * Fils de coton non conditionnés pour la vente au détail * Tonnes * 55.06 * 55.06-10 , 90 * Fils de coton conditionnés pour la vente au détail * * Numéro du tarif douanier commun * Code Nimexe ( 1985 ) * Désignation des marchandises * Unité * 55.09 * * Autres tissus de coton : * Tonnes * * 55.09-03 , 04 , 05 , 06 , 07 , 08 , 09 , 10 , 11 , 12 , 13 , 14 , 15 , 16 , 17 , 19 , 21 , 29 , 32 , 34 , 35 , 37 , 38 , 39 , 41 , 49 , 51 , 52 , 53 , 54 , 55 , 56 , 57 , 59 , 61 , 63 , 64 , 65 , 66 , 67 , 68 , 69 , 70 , 71 , 73 , 75 , 76 , 77 , 78 , 79 , 80 , 81 , 82 , 83 , 84 , 85 , 87 , 88 , 89 , 90 , 91 , 92 , 93 , 98 , 99 * Tissus de coton autres que tissus à point de gaze , bouclés du genre éponge , rubanerie , velours , peluches , tissus bouclés , tissus de chenille , tulles et tissus à mailles nouées * * ex 62.02 A II * ex 62.02-09 * Vitrages , autres que de bonneterie , de coton * Tonnes * 62.02 B I a ) , B II a ) , B III a ) * 62.02-12 , 13 , 40 , 42 , 44 , 46 , 51 , 59 , 71 , 72 , 74 * Linge de lit , de table , de toilette , d'office ou de cuisine , autres que de bonneterie , de coton * * 62.02 B IV a ) * 62.02-83 , 85 * Rideaux et articles d'ameublement , autres que de bonneterie , de coton * * 62.03 * 62.03-11 , 13 , 15 , 17 , 20 , 30 , 40 , 51 , 59 , 97 , 98 * Sacs et sachets d'emballage , autres que de bonneterie * * 62.05 C * 62.05-20 * Torchons , serpillières , lavettes et chamoisettes , autres que de bonneterie * * ex 62.05 A * ex 62.05-01 * Autres articles confectionnés autres que de bonneterie , de coton , y compris les patrons de vêtements * * ex 62.05 B * ex 62.05-10 * * * ex 62.05 E * ex 62.05-93 * * * * ex 62.05-95 * * * * ex 62.05-99 * * * 10 . L'importation en Espagne des produits visés au point 9 originaires des Etats membres est subordonnée à la présentation d'un document d'importation . Ce document est délivré ou visé par l'autorité compétente espagnole , sans frais , pour toutes les quantités demandées dans un délai maximal de cinq jours ouvrables après le dépôt , selon la législation nationale en vigueur , soit d'une déclaration , soit d'une simple demande , par tout importateur des Etats membres , quel que soit le lieu de son établissement dans la Communauté . La déclaration ou demande de l'importateur mentionne : a ) le nom et l'adresse de l'importateur et de l'exportateur ; b ) la désignation du produit avec indication : - de l'appellation commerciale , - de la position tarifaire ou du numéro de référence de la nomenclature des marchandises de la statistique nationale du commerce extérieur , - de l'Etat membre d'origine ; c ) l'indication du produit dans l'unité indiquée à la colonne 4 de la liste figurant au point 9 ; d ) la ou les dates prévues pour l'importation . Le royaume d'Espagne peut demander des indications supplémentaires , sans qu'il ne puisse en résulter une entrave aux importations . Le présent point ne fait pas obstacle à l'importation définitive des produits concernés si la quantité des produits qui sont présentés à l'importation dépasse , au total , de moins de 5 % , celle qui est mentionnée dans le document d'importation . 11 . Le royaume d'Espagne communique à la Commission au cours des dix premiers jours du second trimestre suivant le trimestre concerné les importations réalisées , exprimées en unités indiquées à la colonne 4 de la liste figurant au point 9 , ventilées par position tarifaire et code Nimexe , et Etat membre d'origine . Dispositions communes 12 . La Commission et les autorités espagnoles procèdent , au moins chaque trimestre , à l'examen des échanges et de leurs perspectives en vue d'une analyse approfondie de la situation . ANNEXE C Flexibilité prévue à l'article 3 Les dispositions de flexibilité prévues à l'article 3 du présent protocole sont fixées selon les modalités suivantes : - report des quantités qui restent inutilisées au cours d'une année sur les quantités correspondantes de l'année suivante jusqu'à concurrence de 9 % des quantités concernées de l'année d'application effective , - anticipation au cours d'une année d'une partie des quantités fixées pour l'année suivante jusqu'à concurrence de 5 % des quantités concernées de l'année d'utilisation . Ces exportations anticipées sont déduites des quantités correspondantes fixées pour l'année suivante .


type: caselaw

text:
 23.2.2008
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 51/2
 Luettelot, joiden avulla määritetään, ketkä tuomarit kuuluvat ratkaisukokoonpanoon
 (2008/C 51/04)
 Yhteisöjen tuomioistuin laati 15.1.2008 pitämässään kokouksessa yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 11 b artiklan 2 kohdassa tarkoitetun seuraavan luettelon, jonka perusteella päätetään, ketkä tuomarit kuuluvat suureen jaostoon:
 Tizzano
 Kasel
 Cunha Rodrigues
 Toader
 Silva de Lapuerta
 Arabadjiev
 Schiemann
 von Danwitz
 Makarczyk
 Bonichot
 Kūris
 Lindh
 Juhász
 Bay Larsen
 Arestis
 Ó Caoimh
 Borg Barthet
 Levits
 Ilešič
 Lõhmus
 Malenovský
 Klučka
 Yhteisöjen tuomioistuin laati 15.1.2008 pitämässään kokouksessa yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 11 c artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun luettelon tuomareista, jotka nimetään ensimmäiseen jaostoon:
 Tizzano
 Kasel
 Borg Barthet
 Levits
 Ilešič
 Yhteisöjen tuomioistuin laati 15.1.2008 pitämässään kokouksessa yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 11 c artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun luettelon tuomareista, jotka nimetään viidenteen jaostoon:
 Borg Barthet
 Ilešič
 Levits
 Kasel


type: wikipedia

text:
Kurier, inaczej posłaniec, goniec – osoba wyznaczona do szybkiego, niezwłocznego dostarczenia do wybranego celu różnych przesyłek, dokumentów, paczek itp. Jest to odpowiednik poczty i jej pracowników listonoszy.
 Do 2003 roku praca kuriera była definiowana ustawą łączności z dnia 23 listopada 1990 roku. Po wejściu w życie nowej ustawy o prawie pocztowym z dnia 12 czerwca 2003 roku pojęcia „kurier” i „usługa kurierska” są traktowane wyłącznie jako wyrażenia o charakterze potocznym.
 W dzisiejszych czasach popularne stały się tzw. przewozy kurierskie specjalizujące się w przewozie paczek, listów itp., stając się tym samym konkurencją na rynku dostarczycieli. W przewozie dokumentacji (poczty) dyplomatycznej uprawniony do tego jest kurier dyplomatyczny.
 W odróżnieniu od pozytywnego kuriera, rozróżnia się kurierów działających w niezgodzie z prawem, na czyjeś zlecenie. Takimi są kurierzy przemycający nielegalny towar (np. narkotyki) lub ludzi przez granicę.
 Swoje święto, Dzień Kuriera i Przewoźnika, kurierzy w Polsce obchodzą 29 września od 2004.
 Zobacz też
 Pony Express
 Kurier rowerowy
 łącznik
 Hemerodromos
 Przypisy
 Transport
 Zawody


type: other

text:
Tairbhithe a fhoilsiú
 Faoiseamh i leith Infheistíochta i dTrádálacha Corparáideacha
 Comhlacht cáilitheach
 Infheistíocht cháilitheach
 Faoisimh ar fáil
 Cistí infheistíochta ainmnithe
 Riachtanais tíolactha
 Scaireanna a eisítear ar 1 Eanáir 2007 nó dá éis
 Tá dearbhú tugtha ag na comhlachtaí thíos do na Coimisinéirí Ioncaim go bhfuil infheistíochtaí bailithe acu. Rinneadh na hinfheistíochtaí seo ar an 1 Eanáir 2007, nó dá éis, faoi cheann de na scéimeanna seo:
 An Scéim um Leathnú Gnó (SLG)
 An Dreasacht Fostaíochta agus Infheistíochta (DFI)
 An Dreasacht Caipitil do Chomhlachtaí Nua-Thionscanta (DCCNT)
 An Scéim Síolchaipitil (SSC)
 An Faoiseamh d’Fhiontraithe um Nuathionscnamh (FFCNT).
 Foilsítear an liosta seo mar eolas do ghníomhaireachtaí Stáit agus comhlachtaí Stáit. Éascaíonn sé feidhmiú éifeachtach Rialacha Carntha Cúnaimh Stáit an AE[1]. Baineann sé seo le hiarratais bhreise ó na comhlachtaí seo ar chúnamh eile Stáit gaolmhar.
 Part 16 shares issued on or after 1 January 2007 - Investor list (nuashonraithe i mí Meithimh 2019)
 Part 16 shares issued on or after 1 January 2007 - Investor list
 [1] Féach na treoirlínte Community Guidelines on State Aid to Promote Risk Capital Investments in Small and Medium-Sized Enterprises - OJ No. C194 of 18 August 2006, p.20
 Ar aghaidh: Sonraí teagmhála
 Foirm SQSCI 3Ráiteas Cáilitheachta – An Dreasacht Caipitil do Chuideachtaí Nua-Thionscanta.
 Foirm SQEII 3Ráiteas Cáilitheachta – An Dreasacht Fostaíochta agus Infheistíochta.
 Foirm SQSURE 3Ráiteas Cáilitheachta – Faoiseamh d'Fhiontraithe i leith Cuideachtaí Nua-Thionscanta.
 Foirm EII1Faoiseamh i leith infheistíochta i dtrádálacha corpraithe
 Foirm EII 1 - forlíontachFaoiseamh i leith infheistíochta i dtrádálacha corpraithe faoi Chuid 16 den Acht Comhdhlúite Cánacha (ACC), 1997
 Foirm EII 1AFaoiseamh d'infheistíocht i gceirdeanna corparáideacha - Éileamh ar Fhaoiseamh Breise
 Form RICTReturn of qualifying investments in a qualifying company.
 Part 16-00-02Relief for investment in corporate trades - the company conditions
 Part 16-00-03Relief for investment in corporate trades: investor conditions
 Part 16-00-10The Employment and Investment Incentive (EII) - Relief for Investment in Corporate Trades
 Part 16-00-11Startup Refunds for Entrepreneurs (SURE)
 BES, EII, SCS or SURE shares issued on or after 1 January 2007Investor list of BES, EII, SCS or SURE shares issued on or after 1 January 2007