text:
Harilik mänd, pedajas (Pinus sylvestris) on männiliste sugukonda männi perekonda kuuluv okaspuu, kõige levinum männiliik. Ta kuulub kaheokkaliste mändide hulka (alamperekond Pinus).
 Mänd talub hästi äärmuslikke kasvutingimusi, kuid on samas valgusnõudlik. Selle puitu hinnatakse heade mehaaniliste omaduste tõttu kõrgelt.
 Harilik mänd on Eesti ainus looduslik männiliik ja ühtlasi levinuim puu Eesti metsades. Metsa, kus mänd on arvukaim puuliik, nimetatakse männikuks. Eesti metsamaa pindalast hõlmasid männikud 2009. aastal 719 800 hektarit.
 Levila ja alamliigid
 Harilik mänd on levinud Euroopas ja Aasias Hispaaniast ja Šotimaa rannikult kuni Venemaa kaguosa, Ohhoota mereni (8° lp kuni 140° ip). Ta on mändidest kõige suurema levilaga: levila läänepiirist kuni idapiirini on umbes 14 000 km. Põhja-Ameerikas on männile lähedasim liik vaigumänd.
 Läbi aegade on kirjeldatud üle 140 männi alamliigi ja teisendi. Tänapäeval tunnistatakse neist üksnes kolme-nelja. Morfoloogias erinevad nad minimaalselt, kuid geenide analüüsimisel ja männivaigu tekkes on leitud rohkem erinevusi. Sealhulgas eristati vanasti levila põhjaosas alamliik P. sylvestris lapponica, mida tänapäeval enam ei tehta. Tänapäeval tunnustatud teisendid on järgmised:
 Pinus sylvestris var. deflexa (luitemänd ehk tuulemänd)
 P. sylvestris var. sylvestris ehk põhiteisend kasvab suuremas osas levilast Šotimaast kuni Kesk-Siberini.
 P. sylvestris var. hamata kasvab Balkanil, Põhja-Türgis, Krimmis ja Kaukaasias. Selle okastik on kogu aasta jooksul ühteviisi sinakasroheline ega muutu talvel kahvatumaks. Apofüüs ehk käbisoomuse paljastatud osa on kõige sagedamini kolmnurkne.
 P. sylvestris var. mongolica kasvab Mongoolias, Lõuna-Siberis ja Loode-Hiinas. Selle okastik on kahvaturoheline, võrsed hallikasrohelised ja okkad kuni 12 cm pikad.
 P. sylvestris var. nevadensis (ka var. iberica) kasvab Hispaanias, eriti Lõuna-Hispaanias Sierra Nevadas. Selle käbid on sageli õhemate soomustega. Kõik botaanikud seda teisendit ei tunnista, sest ei pea seda põhiteisendist piisavalt erinevaks.
 Pinus sylvestris var. nana (rabamänd).
 Männi levila tõmbub Lääne-Euroopas koomale. Hispaanias ja Šotimaal on säilinud üksikud asurkonnad. Iirimaal, Inglismaal, Madalmaades ja Taanis on mänd loodusest kadunud. Šotimaal, kus männikute kunagisest pindalast on säilinud napilt 1%, on välja surnud varem männikutes elanud karu, hunt, ilves, põder ja metssiga. Inglismaal suri mänd välja umbes 16. sajandil, kuid Shakespeare seda puud tundis ja Richard II-s ka nimetas.
 Kliima
 Harilik mänd kasvab nii pika kui lühikese päeva ja nii pika kui lühikese vegetatsiooniperioodi tingimustes. Oluline on, et kasvuperioodil oleks keskmine temperatuur üle 10 °C ja ööpäevaste temperatuuride summa üle 1200 °C. Miinimumtemperatuur kasvualal võib olla kuni −60 °C, maksimum ulatuda aga kuni 40 °C ja isegi kõrgemale. Ta kasvab nii korrapäraste kui ka ebakorrapäraste sademetega piirkondades. Levila kõige kuivemates Kesk-Aasia steppides (Kasahstan, Mongoolia ja Põhja-Hiina) sajab aastas kohati vaid kuni 200 mm. Kõige sademeterohkem piirkond asub Šotimaa lääneosas, kus aasta keskmine sademete hulk on 2000 mm. Kõige paremat kasvu näitab harilik mänd piirkondades, kus aastas sajab 500–700 mm. Levila aasta keskmine õhutemperatuur on 3–15 °C. Kõige külmemad kasvukohad asuvad Siberis igikeltsa lõunapiiril.
 Kasvukohad
 Mänd talub hästi äärmuslikke kasvutingimusi, nii kuivust ja kuuma kui liigniiskust ja karmi külma. Mändi võib leida nii kuivadel liivaluidetel, nõmmedel kui ka niisketes soodes ja rabades. Ta kasvab nii happelisel mullal kui ka karbonaadirikkal pinnasel, nii looaladel kui murenenud graniidil. Muldadest on esindatud liivmullad, turvasmullad, leetmullad, gleimullad jt.
 Mägedes kasvab ta enamasti lõunanõlvadel ja kasvukoha kõrgus ulatub tavaliselt 1000–1200 m. Levila lõunaosas Kaukaasias kasvab ta isegi kuni 2600 m kõrgusel. Mänd on valgusnõudlik puu ja vajab kasvamiseks ohtralt valgust. Sellepärast kuivavad ja laasuvad alumised oksad kergesti, eriti väheviljakatel muldadel.
 Kirjeldus
 Puu kasvab tavaliselt kuni 40, harva kuni 50 m kõrguseks, tüve läbimõõt on kuni 1,5 m. Tüve koor on allosas korbatunud, ülaosas aga kestendav ja oranžikaspruun. Korp hakkab intensiivsemalt arenema üle 100 aasta vanustel puudel.
 Võra kuju on väga varieeruv, sõltudes puu vanusest, kasvukohast ja muudest tingimustest. Mõnevõrra sõltub see ka piirkonna genotüübist. Lõuna pool on puud okslikumad ja laiema võraga, põhja pool saledamad, peenemate okste ja kitsama võraga. Lagedal kasvades jäävad puud madalaks ja oksad ulatuvad madalale. Metsas laasuvad männid tugevalt ja säilib ainult võra tipuosa. Noortel mändidel hakkavad alumised oksad laasuma 8–10 aasta vanuselt ja okste armid hakkavad kinni kasvama 40 aasta vanuselt..
 Pungad on piklikmunajad, teravneva tipuga, punakaspruunid ja enamasti vaigused. Noored võrsed on rohekad, hiljem pruunid, karvadeta.
 Okkad on peensaagja servaga, sise- ja välisküljel asuvate õhulõheribadega, kahekaupa kimbus. Nende pikkus on 3–7 cm, olles jõulistel noorpuudel isegi kuni 10 cm. Okkad püsivad võrsetel tavaliselt 3 aastat, soojemas merelises kliimas 2 ning kontinentaalse kliimaga aladel 4–6 (harva kuni 9) aastat.
 Juurestik
 Männi juurestik on väga plastiline. Sügavamas ja värskes liivmullas moodustuvad võimas peajuur, mis rajab tee otse alla sügavale mulla sisse ja rohkesti vertikaalseid külgjuuri. Juured võivad liivmullas ulatuda kuni 2,7 m sügavusele. Horisontaalsed juured on enamasti kuni 25 cm paksuses ülemises mullahorisondis. Väga väheviljakatel liivmuldadel moodustub männil lühike peajuur ja üsna pikad maapinnalähedased külgjuured, mis võivad võrastikust tunduvalt kaugemale ulatuda. Rasketel savimuldadel ei ulatu horisontaalsuunas arenevad külgjuured tavaliselt puu võrast kaugemale. Veega küllastunud muldade tõttu on soodes ja rabades puudel kesiselt arenenud maapinnalähedased juured. Hästi arenenud juurestiku tõttu esineb tormiheidet vaid õhukestel ja veega küllastunud muldadel. Soodsates kasvukohtades esineb üldjuhul ainult tormimurdu.
 Paljunemine ja kasv
 Harilik mänd on ühekojaline okaspuu ja paljuneb looduslikult seemnete abil. Viljakandvus algab küllaltki varakult: valgusküllases kasvukohas 10–15 aasta, puistus 25–35 aasta vanuselt. Levila põhjaosas algab viljakandvus hiljem, lõunaosas varem. Head seemneaastad korduvad 3–4, karmimates kasvupiirkondades kuni 7 aasta järel. Levila lõunaosas esineb häid seemneaastaid sagedamini ja põhjaosas harvemini. Raieküpse puistu seemnesaak on tavaliselt 6–10 (harva kuni 12) kg/ha, levila lõunaosas tavaliselt kuni 19 (harva kuni 40) kg/ha.
 Isaskäbid on kollakad ning nende pikkus on 5–6 mm ja läbimõõt 3–4 mm. Nad koosnevad paljudest spiraalse asetusega ja soomusjatest tolmukatest ning asetsevad tihedate kogumikena noore pikkvõrse alusel. Tolmukate alaküljel on kaks pikuti avanevat tolmukotti, millest väljuvad kahe õhupõiega varustatud tolmuterad. Need kanduvad tuule abil väga kaugele, isegi kuni 900 km kaugusele. Tolmlemine toimub tavaliselt mai lõpus ja juuni alguses, sõltuvalt kasvukoha kliimast. Levila põhjaosas, Siberi taigas võib tolmlemine toimuda ka juuni teises pooles, harva isegi juuli alguses. Tolmlemise kestus (4–5 päevast kuni 10–11 päevani) sõltub kliimast ja on piirkonniti erinev.
 Õietolmu rohkuse tõttu on tolmlemise ajal mändide lähedal asuvad veekogud kollaka kirmega kaetud. Tolmlemisega ühel ajal on okaste kõige intensiivsem kasvuperiood.
 Kuna männi isaskäbide tolmukotid ja noorte emaskäbide soomused avanevad erinevatel aegadel, toimub mändide vahel võõrtolmlemine. Pärast tolmlemist isaskäbid kuivavad ja varisevad.
 Emaskäbid on ümarad, punakad ja püstised. Nende pikkus on 5–6 mm. Noortes emaskäbides on seemnealgmed ja neist arenevad pärast tolmlemist ja viljastamist seemned. Käbid viljastuvad tolmlemisele järgneva aasta kevadel. Seemned valmivad sama aasta sügisel, seega kulub õitsemisest seemnete valmimiseni umbes 18 kuud. Käbid on valminult munajad, 3–7 cm pikad, läbimõõduga 2–3 cm, läikivpruunid või tuhmhallid. Nende apofüüs on rombjas, tömpjas või terav. Küpsenud seemned on munajad, hallikad, pruunid või mustjad, sageli kirjud, tiivakesega ja 12–20 mm pikad ja pääsevad puitunud käbide avanenud soomustest välja alles kolmanda aasta kevadel. Seemne mass on 3–9 mg. Seemne suurus sõltub kasvukoha kliimast ja mullastikust. Suuremad seemned kasvavad parematel pinnastel ja levila lõunaosa soojemas kliimas, väiksemad aga levila põhjaosas või kehvematel muldadel. Seemnete idanevus on väga suur, sageli üle 90%. Seemnete varisemine algab enamasti kevadtalvel ja kestab kogu kevade, vähesel määral ka suve alguses. Eestis variseb suurem osa seemnetest mais. Pärast seemnete varisemist jäävad tühjad käbid veel paariks aastaks puudele rippuma.
 Seemned võivad idaneda ja männitõusmed tärgata kogu kasvuperioodi jooksul. Piisava soojuse ja mulla niiskuse korral toimub see tavaliselt 2–3 nädalat pärast seemnete varisemist või külvamist. Tõusmetel on 4–7 idulehte. Esimesel aastal on juveniilsed okkad ühekaupa spiraalselt. Teisel aastal on osa okkaid endiselt ühekaupa, ülejäänud kahekaupa kimbus. Kolmandal, osade bioloogide arvates teisel, eluaastal tekib esimene oksamännas ja edaspidi saab nende järgi kuni 40-aastaste puude vanust määrata. 40–50 aasta vanustel puudel aga hakkavad männased kinni kasvama. Kõrguse juurdekasvu maksimumpiiri (kuni 1 m aastas) saavutavad männid tavaliselt 10–25 (40) aasta vanuselt. Viljakatel muldadel kasvavad puud 70–80 aastaga kuni 30 m kõrguseks, seejärel väheneb juurdekasv oluliselt. Rabades jäävad männid kiduraks ega kasva rohkem kui mõne meetri kõrguseks. Hea tootlikkusega puistu tagavara on 600–700 tm/ha. Noored võrsed kasvavad maist kuni juuli alguseni. Tüve radiaalsuunaline kasv kestab tavaliselt augusti lõpuni.
 Eluiga
 Mänd on kuusest mõnevõrra pikemaealisem.
 Loomulik mändide iga sõltuvalt kasvutingimustest on tavaliselt 200–300 (meie kliimas enamasti 300–400) aastat.
 Eesti vanimaks männiks peetakse Lääne-Virumaal Vihula vallas Pedassaare külas kasvavat ligi 470-aastast Pedassaare mändi (ümbermõõt 3,56 m (1999) ja kõrgus 14 m).
 Põhja-Soomest on leitud isegi 810-aastane elus mänd ja 1029-aastane surnud puu.
 Saadused ja nende kasutamine
 Hariliku männi puit on heade mehaaniliste omaduste tõttu väärtuslik tarbepuit. Maltspuit on kollakasvalge, lülipuit punakaspruun ja hakkab intensiivsemalt tekkima pärast 40. eluaastat. Kvaliteetsel puidul on ühtlase laiusega aastarõngad, mis tekivad siis, kui puu kasvab kuivadel ja keskmise viljakusega muldadel. Viljakatel või niisketel muldadel kasvavate mändide puit on oluliselt kesisemate mehaaniliste omadustega.
 Puitu kasutatakse laialdaselt kergetes ja rasketes ehituskonstruktsioonides, raudteeliiprite, sildade, mastide ja postide, vineeri, kastide ja konteinerite, platvormide, laminaadi, mööbli, puugaasi, küttepuude jm valmistamisel. Keemiatööstus toodab männivaigust tarbeaineid, näiteks tärpentini ja kampolit. Männipuidust saab utmisel ka puupiiritust. Männikasvusid (Pini gemma) ja männioksi (Pini turiones) kasutatakse droogina. Männiokastest toodetakse männiõli (Pini sylvestris aetherolum), C- ja B-vitamiini, loomasöödana kasutatavat okkajahu ja okkapastat. Läänemere piirkonnas kasutatakse männipuitu laialdaselt ümarpalkmajade valmistamisel. Suure vaigusisalduse tõttu mänd paberipuuks ei sobi ja sellest valmistatakse eelkõige sulfaattselluloosi. Männikoorepulbrit kasutatakse merevees oleva naftareostuste likvideerimisel, sest see pulber imab küll naftat, kuid mitte vett.
 Männipuidus on keskmiselt 4,8% vaiku ja sellel on head säilivusomadused. Välistingimustes maapinnaga kontaktis olev puit säilib keskmiselt 7–8 aastat, lageda taeva all olev puit 60 (40–85) aastat ja varjualuses olev puit 100 ja rohkemgi aastat. Maltspuidus sisalduv vaik on vedel, lülipuidus aga tardunud. Soojal aastaajal niiske maltspuit sinetub mikroseente mõjul, mille tagajärjel on puit välisviimistluseks kõlbmatu.
 Männipuidu keskmine tihedus on vahemikus 330–890 kg/m3, niiskusesisalduse 15% korral 520 kg/m3.
 Harilikul männil on suur dekoratiivne tähtsus. Ta on oluline ilupuu liivmuldadega parkides ning USA-s ja Kanadas kasvatatakse teda küllaltki palju jõulupuude istandikes. Samuti on ta oluline õhu puhastaja. Männid koguvad õhust tolmu ja eraldavad fütontsiide, mis on antibakteriaalse toimega. Tähtis on hariliku männi võime kasvada pioneerliigina liivastel ja kivistel muldadel, kus ta oma varisega (kuivanud ja mahakukkunud okkad, oksad ja käbid) parandab pinnase kvaliteeti. Teda kultiveeritakse laialdaselt puidu saamiseks, looduslike tuuletõkete moodustamiseks, steppides ja liivastel aladel erosiooni peatamiseks. Populaarsest puust on aretatud palju kultivare. Mände pole soovitatav istutada suurtesse linnadesse ja tööstuspiirkondadesse, sest nende saastetaluvus on keskmine.
 Harilik mänd Eestis
 Harilik mänd on Eestis pärismaine puu. Ta on Eesti ainus looduslik männiliik ja levinuim puu metsades.
 Männikud katavad 35,0% Eesti metsamaadest ja männi kogutagavara osakaal meie metsade puidust on 31,8% (2007. aasta andmed). Kõige suurem on männikute osakaal maakonna metsadest Saare maakonnas (59,8%), järgnevad Hiiu maakond (48,3%) ja Harju maakond (47,7%).
 Eesti ja ühtlasi kogu maailma kõrgeim mänd kasvab Põlva maakonnas Räpina vallas Ootsipalus. 2015. aasta novembris mõõdeti selle puu kõrguseks 46,6 meetrit.
 On ka andmeid, et XX sajandi keskel raiuti Kõrgepalu kandis umbes 50 m kõrgune puu. Sõltuvalt maa viljakusest (boniteedist) on küpsete mändide kõrgus väga erinev. Rabamännid võivad paarisaja-aastaselt olla vaid mõne meetri kõrgused, aga hea drenaažiga parasniisketel saviliivmuldadel ulatub küpsete männikute kõrgus 40 meetrini (jänesekapsa-pohla kasvukoht). Eestis kasvavad männid keskeltläbi umbes 30 meetri kõrguseks.
 Eesti jämedaima tüvega männid (inimese rinnakõrguselt mõõdetuna) on Jaani-Hansu mänd (447 cm, 1999) ja Kõrgepalu mänd (450 cm). Järgnevad Kuldi-Jüri pettäi ja Peedi mänd.
 Jämedaima tüvega mändide statistikat vaadeldakse harilikult rinnakõrguselt (1,3 m) mõõdetud andmete alusel, seetõttu ei saa loetleda mitut põlismändi, näiteks Padaoru mänd – tema ümbermõõt 0,5 kõrgusel on 5,20 m (1998).
 Läbi ajaloo on eestlased kasutanud palju männipuitu. Vanasti ajasid eestlased männist palju tõrva. Männipuit on väärtuslik tarbepuit. Sellest valmistatakse ehitisi, mööblit, laevu ja paberit. Samas on männikuid väga palju istutatud ja külvatud.
 Eestis kasvavad boniteedilt parimad männimetsad Kagu-Eestis Põlvamaal ja Võrumaal.
 Rahvausundis
 Fred Pussi kogutud andmetel moodustavad männid Eesti pühadest puudest 15 protsenti, pühapuude hulgas on mändidest rohkem ainult tammesid (25 protsenti valimist).
 Eesti rahvausundis ja matusekombestikus on tuntud ja kasutatud mände ristipuudena, kuigi ristipuid on teistestki liikidest.
 Tuntud harilikke mände Eestis
 Eesti männikute andmeid
 Mesipuud
 Eestis on kõige levinumad mesipuud ehk puud, mille sees elavad metsmesilased, just männid.
 Meemetsade tähtsus Euroopas hakkas kaduma 16. sajandil, kui Ameerikast hakati sisse vedama roosuhkrut. Eesti kaks viimast tarupedajat on looduskaitse all. Nad asuvad Võrumaal Antsla valla Kaika küla Mändiku talu lähedal. Vanade mändide tüveõõnsusi asustavad ka vapsikud jt putukad.
 Pilte
 Haigused, kahjurputukad ja muud kahjustajad
 Seenhaigused
 Kuuski massiliselt kahjustav seenhaigus, mida põhjustab seen kuuse-juurepess, on ka mändidel küllaltki levinud. Mändidel põhjustab seen männi-juurepess juuremädanikku. Seen võib kahjustada igas vanuses puid. Eriti vastuvõtlikud sellele haigusele on endistel põllumaadel kasvavad 25–35-aastased puud. Haigus kahjustab puude juuri, põhjustades puude juurdekasvu vähenemist, puu kvaliteedi langust ja hukkumist. Nõrgestatud puude hulgas esineb sageli tuuleheidet ja neid asustavad erinevad kahjurputukad. Juuremädanikku põhjustavad mändidel ka külmaseened (Armillaria spp.). Nakatunud puude tüvel ja juurtel esineb rohke vaigujooks, juured mädanevad ning seetõttu puu juurdekasv pidurdub ja võra hõreneb. Haigusest nõrgestatud puid ründavad omakorda mitmesugused kahjurputukad, põhjustades puu kuivamist. Juuremädanikku põhjustab ka põleseen (Rhizina undulata), mis kahjustab põlendikele istutatud noori puid ja kuivadel luidetel kasvavaid männikuid. Okaspuu-võrsevähki põhjustab seen Gremmeniella abietina. Selle haiguse tagajärjel kuivavad võrsed koos pungadega. Nakatunud noored puud üldjuhul hukkuvad, vanadel puudel tekivad võrsehaavandid.
 Seenhaigustest esinevad sageli veel männi-koorepõletik (põhjustajaks seen Endocronartium pini), mis hävitab puu niint tavaliselt tüve ülaosas, tekitades tüvele aastatega laieneva tugeva vaigujooksuga haavandi, ja männitaelik, mis kahjustab eriti vanu puid.
 Viimastel aastatel on meie männikutes olulist kahju tekitanud punavöötaud, mida tekitab seen Mycosphaerella pini, ja pruunvöötaud, mida põhjustab seen Mycosphaerella dearnessii. Nakatunud puudel kuivavad mändide vanemad okkad, mis tagavad puule eluvõime ja juurdekasvu. Mitme aasta jooksul väljalangevate okaste tõttu puu nõrgeneb ja võib hukkuda teiste seenhaiguste või üraskite ründe tõttu.
 Okaste väljalangemist põhjustavatest seenhaigustest esineb meil veel lumepudetõbi, mida tekitab mikroseen harilik lumehallik (Phacidium infestans), ja männipudetõbi, mida põhjustab tõve-pigihuul (Lophodermium seditiosum).
 Kahjurputukad
 Männikärsakad (Hylobius spp) ja männi-juureürask (Hylastes brunneus) kahjustavad noori männiistikuid raiesmikel 2–3 aastat pärast metsa langetamist. Männikärsakad toituvad tüve koorest. Männi-juureüraskid toituvad juurekaelast ja peajuurest. Tähnikpihklane (Pissodes castaneus) ja latipihklane (Pissodes piniphilus) kahjustavad eelkõige teiste kahjurputukate või seenhaiguste nõrgestatud noori puid. Kõige suuremat majanduslikku kahju tekitavad männikutes aga ürasklased, kes uuristavad käike koores või puidus. Mände kahjustavatest ürasklastest on Eestis esindatud hiidürask (Dendroctonus micans), kahekidane ja neljakidane võraürask (Pityogenes bidentatus ja P. quadridens), männi-kooreürask (Ips sexdentatus) ning suur- ja väike-säsiürask (Tomicus piniperda ja T. minor). Pungasid ja võrseid kahjustavad mähkurlaste männi-virvemähkur, männi-vaigumähkur ja männi-ladvamähkur röövikud. Männivaksiku (Bupalus piniaria) vastsed toituvad igas vanuses mändide okastest. Korduvate rünnete korral puud nõrgenevad ning muutuvad vastuvõtlikuks teistele kahjurputukatele ja haigustele. Punaka männivaablase (Neodiprion sertifer) vastsed toituvad männi vanadest okastest, hariliku männivaablase (Diprion pini) röövikud aga ka noortest okastest.
 Muud kahjustajad
 Ohtlikuks peetakse ka ümarussi männi-laguuss (Bursaphelenchus xylophilus).
 Põder toitub kuni keskealiste mändide koorest ja noorte mändide võrsetest, mille käigus ta murrab tihti puu ladva. Suuri kahjustusi esineb soode lähedal kasvavates noorendikes. Noori puid kahjustavad samuti metskitsed. Hiired närivad väikeste mändide tüve alaosa koort lume all või tihedas rohus. Lumerohkel talvel murduvad lume raskuse all sageli suurte puude oksad ja väikeste puude ladvad. Suurt kahju männikutele võivad tekitada ka metsapõlengud, olles samas vajalikud männimetsade taastekkeks.
 Nimetus
 Lõuna-Eestis on levinud männi rahvapärased nimetused pedajas, petäi, pedakas, pettäi.
 Mänd on ilmselt laensõna, mis on laenatud lätlaste, leedulaste esivanematelt. Algselt tähendas sõna "mänd" noore okaspuu, harilikult männi ladvast valmistatud köögiriista, mida kasutati toidu segamisel. Põhja-Eestis on levinud ka nimetused männi, männa, männ.
 Põlismändide puhul kasutatakse ka nimetusi ong või hong.
 Eesti pärisnimed
 Eestis on hariliku männi nimetustest moodustatud perekonna- ja kohanimesid. Mänd, Pedak ja Pedajas on üsna levinud perekonnanimed. Tuntud on näiteks Heljo Mänd.
 Douglas Wells kirjutas oma raamatus "Jänki seiklused Hiiumaal", et enamiku hiidlaste perekonnanimi tuleb männipuust, alates maavanemast, kelleks tollal oli Tarmo Mänd, ja lõpetades tema enese naisega (Männiste).
 Sümboolika
 Vanade kreeklaste jaoks olid männikäbid meheliku viljakuse sümboliks.
 Männioks oli ka Eesti NSV vapil.
 Mändi on kujutatud ka Elva linna vapil ja Nõmme linnaosa sümboolikas.
 Mänd on ka Tallinna Saksa Gümnaasiumi logol.
 Uskumused
 Esoteerika valdkonnas on mändi kirjeldatud laineliselt ja tasahilju tugevneva energiaga puuna, mille energiat peetakse nii võimsaks, et ei soovitata südamehaigetel männimetsas sagedasi jalutuskäike ette võtta.
 Indiaanlaste kombestikku olevat kuulunud enne raskeid katsumisi (näiteks lahingusse minnes) seista seljaga vastu männitüve ja käsi laiali hoides männipuu energiat endasse koguda. Tugevaim energia olevat valgusküllastel küngastel üksikult kasvavatel mändidel.
 Vaata ka
 Kõver mets
 Viited
 Kirjandus
 Eestikeelne
 Rein Kuresoo, Hendrik Relve, Indrek Rohtmets. "Eesti elusloodus – kodumaa looduse teejuht", Tallinn 2001, lk 122
 Malle Kurm. Mänd Eestis. Tartu: Eesti Maaülikool, 2014 (monograafia)
 Tiit Leito. Eesti metsad. Eesti Loodusfoto, 2008
 Rein Sander. 101 Eesti puud ja põõsast. Tallinn: Varrak, 2013, lk. 40–41, Harilik mänd
 Ülo Tamm. Mänd – vastupidavuse sümbol. Eesti Loodus. 2001/1
 Ingliskeelne teaduskirjandus Eesti kohta
 Hordo, Maris; Metslaid, Sandra; Kiviste, Andres (2009) Response of Scots Pine (Pinus sylvestris L.) Radial Growth to Climate Factors in Estonia. Baltic Forestry Vol 15, No 2, pp 195–205
 Mandre, Malle; Pärn, Henn; Ots, Katri (2006) Short-term effects of wood ash on the soil and the lignin concentration and growth of Pinus sylvestris L. Forest Ecology and Management Vol 223, No 1-3, pp 349–357
 Mandre, Malle; Kask, Regino; Pikk, Jaak; Ots, Katri (2008) Assessment of growth and stemwood quality of Scots pine on territory influenced by alkaline industrial dust. Environmental Monitoring and Assessment Vol 138, No 1-3, pp 51–63
 Metslaid, Sandra; Sims, Allan; Kangur, Ahto; Hordo, Maris; Jõgiste, Kalev; Kiviste, Andres; Hari, Pertti(2011) Growth patterns from different forest generations of Scots pine in Estonia. Journal of Forest Research Vol 16, No 3, pp 237–243
 Ostonen, Ivika; Lõhmus, Krista; Helmisaari, Helja-Sisko; Truu, Jaak; Meel, Signe (2007) Fine root morphological adaptations in Scots pine, Norway spruce and silver birch along a latitudinal gradient in boreal forests. Tree Physiology. Vol 27, No 11, pp. 1627–1634
 Schmidt, Matthias; Kiviste, Andres; von Gadow, Klaus (2011) A spatially explicit height-diameter model for Scots pine in Estonia. European Journal of Forest Research Vol 130, No 2, pp 303–315
 Muu ingliskeelne teaduskirjandus
 J. D. OVINGTON, Some Aspects of Energy Flow in Plantations of Pinus sylvestris L., Ann Bot (1961) 25 (1): 12–20. veebiversioon (vaadatud 05.02.2015) (inglise keeles)
 Christine Fischer, Wolfgang Höll, Food reserves of scots pine (Pinus sylvestris L.), Trees, juuni 1992, 6. väljaanne, nr 3, lk 147–155, veebiversioon (vaadatud 05.02.2015) (inglise keeles)
 Jari P. T. Valkonen, Markku Nygren, Anne Ylönen, Leena Mannonen, Nuclear DNA content of Pinus sylvestris (L.) as determined by laser flow cytometry, Genetica, 1996, 92. väljaanne, nr 3, lk 203–207, veebiversioon (vaadatud 05.02.2015) (inglise keeles)
 Christina Ottander, Douglas Campbell, Gunnar Öquist, Seasonal changes in photosystem II organisation and pigment composition in Pinus sylvestris, Planta, august 1995, 197. väljaanne, nr 1, lk 176–183, veebiversioon (vaadatud 05.02.2015) (inglise keeles)
 W T Sinclair, J D Morman ja R A Ennos, Multiple origins for Scots pine (Pinus sylvestris L.) in Scotland: evidence from mitochondrial DNA variation, Heredity (1998) 80, 233–240; doi:10.1046/j.1365-2540.1998.00287.x, veebiversioon (vaadatud 05.02.2015) (inglise keeles)
 J. Provan, N. Soranzo, N. J. Wilson, J. W. McNicol, G. I. Forrest, , J. Cottrell, W. Powell, [http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC1689356/pdf/9787466.pdf Gene-pool variation in Caledonian and European Scots pine (Pinus sylvestris L.)02;215(3):457-65. veebiversioon (vaadatud 05.02.2015) (inglise keeles)
 Sveshnikov D, Ensminger I, Ivanov AG, Campbell D, Lloyd J, Funk C, Hüner NP, Oquist G., Excitation energy partitioning and quenching during cold acclimation in Scots pine., Tree Physiol. märts 2006;26(3):325-36., veebiversioon (vaadatud 05.02.2015) (inglise keeles)
 Ivanov AG, Krol M, Sveshnikov D, Malmberg G, Gardeström P, Hurry V, Oquist G, Huner NP., Characterization of the photosynthetic apparatus in cortical bark chlorenchyma of Scots pine., Planta. mai 2015;223(6):1165–77., veebiversioon (vaadatud 05.02.2015) (inglise keeles)
 Porcar-Castell A, Juurola E, Ensminger I, Berninger F, Hari P, Nikinmaa E., Seasonal acclimation of photosystem II in Pinus sylvestris. II. Using the rate constants of sustained thermal energy dissipation and photochemistry to study the effect of the light environment., Tree Physiol. 2008 oktoober;28(10):1483–91. veebiversioon (vaadatud 05.02.2015) (inglise keeles)
 Risto Pöykiö, Jari Hietala, ja Hannu Nurmesniemi, Scots Pine Needles as Bioindicators in Determining the Aerial Distribution Pattern of Sulphur Emissions around Industrial Plants, World Academy of Science, Engineering and Technology, 4. väljaanne, 20.08.2012, veebiversioon (vaadatud 05.02.2015) <small>(inglise keeles)</big>
 Välislingid
 Aiasõber. Liigikirjeldused. Mänd
 Sissekanne CoL-is
 Sissekanne GRIN-is
 Sissekanne ITIS-es
 Sissekanne IUCN-is
 Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
 Samuel Frederick Gray, Natural Arrangement of British Plants: According to Their ..., lk 223–224, 2. köide, 1821
 Männilised
 Eesti pärismaised puuliigid


type: other

text:
Vanaema - tasuta pornoklipid @ AllowPorn- Lehe 1 Esileht
 Vana Sperma sisse Vanaema sperma putsi Vanaemale putsi Eesti Eesti keeles Purjus spermapurse Karvane emme Vanaema sperma sisse Eestlane Kümme neegrit Karvased tutid Suurte tissidega noor õpetaja Eesti purjus Vanamees Autos Vanaisa Piitsutamine Vanad Raseerimine Granny in sauna Eesti tüdruk saab Karvased Naine süqab vittu Vanad naised Eesti suuseks Enneaegne Yobt ilus purjus Teismeline mänguasi üksi Hall karvane vitt Naine vaatab meeste sexi Teismeline jagab munni oma emaga Karvane küps anaal Emme karvane anaal Vanamees lakub vittu Hunt Sisse laskmine Pinkrod armas rinnakas Vene vahelejäämin Wetplace yobt ilus milf Lesbi teismeline Vanad vitud Vene vanaema Vanaemad saunas Ema Saidi
 all Ah-Me Alot Porn Alpha Porno Dr Tuber H2 Porn Hard Sex Tube Ice Porn Keez Movies Nu Vid Over Thumbs Porn Hub Pornoid Porno XO Private Home Clips Pro Porn Red Tube SEXU Sun Porno Tube8 Voyeur Hit Vporn Win Porn XHamster Yobt Yobt TV eesti
 Kategooria "Vanaema"
 ilusad suured naised vanaema 4 aastat tagasi
 vanaema sukad 3 aastat tagasi
 grupikas munn vanaema 5 aastat tagasi
 ilusad suured naised küps webcam vanaema 3 aastat tagasi
 küps milf vanaema 2 aastat tagasi
 hõõrumine küps soolo vanaema masturbeerimine blondid 3 aastat tagasi
 hardcore suhuvõtmine ilusad suured naised vanaema suured rinnad anaal küps 4 aastat tagasi
 karvane hardcore vanaema 4 aastat tagasi
 suhuvõtmine hardcore küps vanaema 4 aastat tagasi
 emme milf küps vanaema küps kogenud 5 aastat tagasi
 monstermunn vitt tussu vagiina vanaema 3 aastat tagasi
 seemnepurse küps milf vanaema 2 aastat tagasi
 hardcore kolmekas vanaema 4 aastat tagasi
 küps kogenud milf emme vanaema 3 aastat tagasi
 emme petmine naine küps koduperenaine tõeline vana ja noor vanaema küps 4 aastat tagasi
 seemnepurse vanaema küps tõmmu 4 aastat tagasi
 lakkumine vitt märg hardcore vanaema raseeritud teismeline ropp metsik 4 aastat tagasi
 vanaema küps 4 aastat tagasi
 vanaema 4 aastat tagasi
 vanaema vintage sukad küps 4 aastat tagasi
 tüdruk õues paks sissetungimine koduperenaine jõhker ilusad suured naised vanaema orgasm amatöör küps 5 aastat tagasi
 õues vanaema milf õues küps 2 aastat tagasi
 milf fetiš rassidevaheline küps vanaema 3 aastat tagasi
 vanaema kummaline koduperenaine seemnepurse suhuvõtmine hardcore küps blondid küps 4 aastat tagasi
 küps vana ja noor väiksed rinnad paar teismeline kolmekas brünetid vanaema teismeline tüdruk 5 aastat tagasi
 vanaema küps 3 aastat tagasi
 küps munn ratsutamine teismeline rinnakas hardcore tissid vanaema 5 aastat tagasi
 vene emme emme vanaema küps poiss 4 aastat tagasi
 vanaema küps ilusad suured naised 4 aastat tagasi
 küps ilusad suured naised fetiš vanaema seemnepurse 2 aastat tagasi
 oraal küps vanaema 3 aastat tagasi
 küps hardcore suured rinnad suhuvõtmine vanaema blondid 4 aastat tagasi
 kolmekas brünetid karvane punapea vanaema 3 aastat tagasi
 hardcore õues vanaema 4 aastat tagasi
 vanaema suured rinnad kogumikud 5 aastat tagasi
 küps tussu küps daam emme vanaema 2 aastat tagasi
 orgasm dildo küps küps masturbeerimine soolo õues vanaema mänguasi 3 aastat tagasi
 milf masturbeerimine vanaema küps küps brünetid emme 3 aastat tagasi
 koduperenaine perseauk vanaema suured rinnad kodus emme küps metsik voodi tagumik küps amatöör 5 aastat tagasi
 masturbeerimine stripp vanaema 4 aastat tagasi
 hardcore küps vanaema 4 aastat tagasi
 pitspesu anaal vanaema kiimas pepu 5 aastat tagasi
 sõrmega vanaema jaapani lesbi karvane 3 aastat tagasi
 vanaema hardcore blondid 4 aastat tagasi
 suhuvõtmine hardcore tissid vanaema 4 aastat tagasi
 küps hardcore kolmekas poiss vanaema suhuvõtmine 5 aastat tagasi
 küps vanaema anaal 4 aastat tagasi
 tõeline küps koduperenaine emme küps vanaema naine 2 aastat tagasi
 ülikoolis vanaema suhuvõtmine 4 aastat tagasi
 küps rinnakas tissid tussu ilusad suured naised karvane milf vanaema 5 aastat tagasi
 vanaema küps euro 3 aastat tagasi
 vanaema hardcore 4 aastat tagasi
 vanaema hoor blondid 5 aastat tagasi
 karvane küps vanaema 2 aastat tagasi
 karvane mänguasi saksa orgasm vanaema sukad küps masturbeerimine märg euro pitspesu dildo 3 aastat tagasi
 vanaema tudeng libu 3 aastat tagasi
 emme vanaema mänguasi milf küps punapea küps masturbeerimine mänguasi 3 aastat tagasi
 anaal vanaema amatöör 4 aastat tagasi
 latiino teismeline vanaema pornostaar grupikas latiino emme milf tissid neljakesi küps kogenud 5 aastat tagasi
 tõeline küps koduperenaine emme küps vanaema naine 4 aastat tagasi
 suhuvõtmine grupikas vanaema küps munn amatöör beib 5 aastat tagasi
 karvane vene aasia lesbi suured rinnad kiimas õues modell vanaema euro massaaž oraal dildo teismeline 4 aastat tagasi
 küps ilusad suured naised paks vanaema tüse 3 aastat tagasi
 vanaema hoor anaal 5 aastat tagasi
 vanaema nailon anaal blondid milf suur riist hardcore küps suhuvõtmine ratsutamine küps tagumik anaal 5 aastat tagasi
 amatöör vanaema grupikas suhuvõtmine 4 aastat tagasi
 tussu ilusad suured naised vanaema küps blondid 3 aastat tagasi
 kodus orgasm kogenud emme vanaema webcam küps masturbeerimine soolo kaamera ees live amatöör 4 aastat tagasi
 suured rinnad vanaema ilusad suured naised 4 aastat tagasi
 vanaema suhuvõtmine oraal sukkpüksid anaal fetiš küps seemnepurse 4 aastat tagasi
 vanaema hardcore suhuvõtmine 4 aastat tagasi
 küps püksikud milf seemnepurse seeliku alt roosa briti vanaema püksikud esimene kord 5 aastat tagasi
 tüdruk munn tõeline vanaema lakkumine rusikaga 3 aastat tagasi
 vanaema sukad ilusad suured naised 3 aastat tagasi
 erootika milf rinnakas latiino anaal küps tõmmu suhuvõtmine tissid seemnepurse hardcore raseeritud 4 aastat tagasi
 sukad tussu sõrmega vanaema karvane brünetid 4 aastat tagasi
 blondid grupikas mõlemasse auku vanaema 5 aastat tagasi
 vanaema suhuvõtmine küps gangbang kogenud grupikas grupikas rinnakas milf 4 aastat tagasi
 milf teismeline koduperenaine naine küps ratsutamine hoor tõeline küps vanaema emme munn 5 aastat tagasi
 emme petmine küps milf vanaema 3 aastat tagasi
 karvane suured rinnad vanaema 5 aastat tagasi
 küps rusikaga pritsimine webcam fetiš masturbeerimine milf vanaema 3 aastat tagasi
 hardcore sukad vanaema 4 aastat tagasi
 küps emme daam tussu küps vanaema kümblus 3 aastat tagasi
 kolmekas vanaema milf m-m-n küps 3 aastat tagasi
 tussu masturbeerimine daam emme küps vanaema küps 2 aastat tagasi
 koduperenaine munn küps libu küps naine amatöör vanaema milf paks 5 aastat tagasi
 suhuvõtmine küps küps vanaema 5 aastat tagasi
 ise filmitud amatöör hardcore küps vanaema 4 aastat tagasi
 ilusad suured naised hardcore küps vanaema 4 aastat tagasi
 emme petmine naine küps koduperenaine tõeline küps vanaema teismeline 3 aastat tagasi
 tüse valge sukad vanaema 5 aastat tagasi
 dildo karvane masturbeerimine vanaema 3 aastat tagasi
 sõrmega sisenemine raseeritud kliitor karvane tussu keelekas sisemine küps hotellis brünetid 3 aastat tagasi
 sukad emme daam tussu küps vanaema küps 3 aastat tagasi
 vanaema blondid teismeline näkku purskamine dildo karvane koerapoos seemnepurse küps 4 aastat tagasi
 vanaema seemnepurse suhuvõtmine näkku purskamine oraal blondid hardcore 4 aastat tagasi
 suhuvõtmine blondid karvane suured rinnad vanaema 4 aastat tagasi
 poiss latiino küps vanaema 5 aastat tagasi
 sõrmega mänguasi kodus masturbeerimine mänguasi vanaema 3 aastat tagasi
 pepu milf emme suhuvõtmine koerapoos amatöör karvane vana ja noor küps suur tagumik küps suhuvõtmine 5 aastat tagasi
 vanaema mänguasi mänguasi masturbeerimine 2 aastat tagasi
 küps hardcore oraal seemnepurse vanaema suhuvõtmine 4 aastat tagasi
 vanaema küps koerapoos hardcore 4 aastat tagasi
 80. pornhhtube.com


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
21.3.2016
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 106/42
 Sag anlagt den 21. januar 2016 — Sony Computer Entertainment Europe mod KHIM — Vieta Audio (Vita)
 (Sag T-35/16)
 (2016/C 106/49)
 Stævningen affattet på engelsk
 Parter
 Sagsøger: Sony Computer Entertainment Europe Ltd (London, Det Forenede Kongerige) (ved barrister S. Malynicz)
 Sagsøgt: Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) (KHIM)
 Den anden part i sagen for appelkammeret: Vieta Audio, SA (Barcelona, Spanien)
 Oplysninger vedrørende sagen for Harmoniseringskontoret
 Indehaver af det omtvistede varemærke: Sony Computer Entertainment Europe Ltd
 Det omtvistede varemærke EF-ordmærket »Vita« — EF-varemærkeregistrering nr. 9 993 361
 Sagen for Harmoniseringskontoret: Fortabelsessag
 Den anfægtede afgørelse: Afgørelse truffet den 12. november 2015 af Femte Appelkammer ved Harmoniseringskontoret (sag R 2232/2014-5)
 Påstande
 —
 Den anfægtede afgørelse annulleres.
 —
 Harmoniseringskontoret og Vieta Audio, SA tilpligtes at bære deres egne omkostninger og at betale sagsøgerens omkostninger.
 Anbringende
 —
 Tilsidesættelse af artikel 51, stk. 1, litra a), i forordning nr. 207/2009.


text:
18.5.2002 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 118/19
 1. Er bestemmelserne i forordning nr. 1408/71 (1) — for Kommissionen har nedlagt følgende påstande:
 midlertidigt ansatte ved EØF, der efter ophøret af deres
 ansættelse ved EØF bor i Belgien, for hvem der ikke — Det fastslås, at Den Italienske Republik har tilsidesat
 indeholdes bidrag til den sociale sikring, og som har ret sine forpligtelser i henhold dels til artikel 3 og 4 i
 til en ydelse ved arbejdsløshed udbetalt af EØF — til Kommissionens beslutning 2000/128/EF (1) af 11 maj
 hinder for, at den nationale lovgivning anvendes på dem 1999 om Italiens støtteordning for foranstaltninger til
 i fuldt omfang under overholdelse af den nationale fordel for beskæftigelsen (meddelt under nummer
 antikumulationsregel, hvori det bestemmes, at arbejdsta- K(1999) 1364, EFT L 42 af 15.2.2000, s. 1), dels til EF-
 gere efter betingelserne for tildeling af ydelser ved arbejds- traktaten, idet den ikke har vedtaget de nødvendige love
 løshed skal være uden arbejde og uden løn, hvorved og administrative bestemmelser for at tilbagesøge den
 navnlig anses for løn: Fratrædelsesgodtgørelse eller erstat- støtte, der er fundet retsstridig og forenelig med fælles-
 ning på grund af arbejdsaftalens ophør, som arbejdstage- markedet, hos støttemodtagerne, og heller ikke har
 ren måtte have ret til, bortset fra erstatning for ikke- underrettet Kommissionen herom.
 økonomisk tab?
 — Den Italienske Republik tilpligtes at betale sagens omkost-
 2. Er det i strid med Rådets forordning nr. 1612/68/EØF (2) ninger.
 af 15 oktober 1968, afsnit II, artikel 7, stk. 4, hvorefter
 der skal tilstræbes ensartethed inden for social sikring, og
 diskrimination er forbudt, at der (ifølge sagsøgeren) er
 ulighed i en postdoc’s sociale status inden for EØS, at en Søgsmålsgrunde og væsentligste argumenter
 postdoc i forskellige medlemsstater i EØS anses for en
 erhvervsvirksomhed, som eventuelt er omfattet af den
 sociale sikring, og at en postdoc i Belgien (ifølge sagsøge- I Kommissionens beslutning tilpligtes Italien at træffe samtlige
 ren med urette) anses for en stipendiat, og en postdoc- nødvendige foranstaltninger for hos modtagerne at tilbagesøge
 stipendiat selv skal forsikre sig i det belgiske nationale samtlige støttebeløb, der ikke opfylder betingelserne i artikel 1
 system, skønt dette ikke er muligt på frivilligt grundlag (i og 2, og som retsstridigt er blevet ydet. Inden udløbet af en
 hvert fald hvad angår arbejdsløshedsforsikring)? frist på to måneder fra meddelelsen af beslutningen skal Italien
 desuden give Kommissionen meddelelse om de foranstalt-
 ninger, som er vedtaget for at efterkomme den.
 (1) EFT 1971 II, s. 366.
 (2) EFT 1668 L 257, s. 2. Det må fastslås, at Den Italienske Republik ved udløbet af
 fristen ikke havde givet Kommissionen meddelelse om de
 foranstaltninger, den havde truffet for at tilbagesøge samtlige
 retsstridige støttebeløb.
 Som indsigelse mod en påstand om manglende gennemførelse
 af en beslutning om tilbagesøgning af et støttebeløb, kan en
 medlemsstat alene påberåbe sig, at det er absolut umuligt at
 opfylde den. Denne betingelse er ikke opfyldt, da den italienske
 regering blot har givet Kommissionen meddelelse om de
 retlige, politiske eller praktiske vanskeligheder, der frembyder
 sig ved gennemførelsen af beslutningen, uden at den har taget
 Sag anlagt den 15 marts 2002 af Kommissionen for De noget skridt over for de pågældende virksomheder med
 Europæiske Fællesskaber mod Den Italienske Republik henblik på at tilbagesøge støtten og uden at foreslå andre
 gennemførelsesmuligheder, der vil kunne fjerne vanskelighe-
 derne.
 (Sag C-99/02)
 De italienske myndigheder har aldrig gjort gældende, at det var
 absolut umuligt at gennemføre beslutningen, ligesom de
 aldrig har fremsat anmodning om udskydelse af fristen for
 (2002/C 118/31)
 tilbagesøgningen eller en udsættelse med gennemførelsen af
 beslutningen. De har heller ikke fremlagt alternative mulighe-
 der for at gennemføre beslutningen, der ville have gjort det
 muligt at overvinde de opståede vanskeligheder.
 Ved De Europæiske Fællesskabers Domstol er der den 15 marts (1) EFT L 42 af 15.2.2000, s. 1.
 2002 anlagt sag mod Den Italienske Republik af Kommissio-
 nen for De Europæiske Fællesskaber ved Vittorio Di Bucci, som
 befuldmægtiget.


type: wikipedia

text:
Der Meerengenvertrag (auch Dardanellen-Vertrag von 1841, ) wurde am 13. Juli 1841 in London zwischen den fünf europäischen Großmächten Russland, Großbritannien, Frankreich, Österreich und Preußen sowie dem Osmanischen Reich geschlossen.
 Vorgeschichte
 Sultan Mehmed II. ließ nach der Eroberung von Konstantinopel im Jahr 1453 Burgen/Schlösser in Kale Sultanie und Kilid Bahr zur Bewachung der Dardanellen erbauen. Im Jahr 1658 folgte unter Mehmed IV. ca. 20 km südwestlich der alten Schlösser zum Schutz gegen die Republik Venedig der Bau der beiden Schlösser Sedil Bahr auf europäischer und Kum Kale auf asiatischer Seite. Die Durchfahrt durch die Dardanellen wurde durch den Sultan verhindert und der Handel im Schwarzen Meer auf türkische Schiffe beschränkt.
 Der Verlauf der Russisch-Türkischen Kriege in der zweiten Hälfte des 17. Jahrhunderts brachte für Russland unter Katharina der Großen Zugang zum Schwarzen Meer und damit Interesse an einer Passage zur Ägäis. Nachdem 1770 ein russisches Geschwader unter Admiral Elphinstone ungehindert in die Meerenge eingedrungen war, ließen die Osmanen die inzwischen verfallenen Forts wiederherstellen.
 Der Friede von Küçük Kaynarca (1774) brachte Russland das Recht auf ungehinderte Durchfahrt seiner Handelsschiffe durch die Dardanellen und den Bosporus. Es folgten ähnliche Verträge mit Österreich (1784), England (1799), Frankreich (1802) und Preußen (1806).
 Am 23. Dezember 1798 schlossen Russland und das Osmanische Reich einen auf acht Jahre befristeten Allianzvertrag gegen Frankreich, das sich zu dieser Zeit auf Ägyptischer Expedition befand. Am 5. Januar 1799 folgte ein Vertrag mit England, mit dem Ziel, die Franzosen aus Ägypten zu vertreiben und deren Levantehandel zu zerstören. Damit war die Durchfahrt von Kriegsschiffen dieser Nationen nun ebenfalls erlaubt. Als am 24. September 1805 der Allianzvertrag zwischen Russland und dem Osmanischen Reich verlängert wurde, erreichte Russland die Blockade der Durchfahrt für Kriegsschiffe dritter Länder. Der Vertrag mit Großbritannien wurde wegen Verhandlungen mit Frankreich (Sébastiani) als Folge der russischen Niederlage in der Schlacht bei Austerlitz am 2. Dezember 1805 nicht verlängert. Am 7. Januar 1807 erklärte die Hohe Pforte Russland den Krieg (Russisch-Türkischer Krieg (1806–1812)). Am 17. Januar erklärte der Divan den europäischen Gesandten in Konstantinopel, die Schifffahrt durch die Dardanellen zu blockieren, um jegliche Verbindung mit Russland zu verhindern. Großbritannien drohte daraufhin Konstantinopel mit einem Angriff, sollte es seine Bündnisse mit Großbritannien und Russland nicht erneuern. Die Pforte weigerte sich.
 1807 gelang einer britischen Flotte unter dem Kommando von Admiral Duckworth, bestehend aus acht Linienschiffen, vier Fregatten sowie mehreren Brandern und Bombardierbooten, eine verlustfreie Durchfahrt durch die Dardanellen, in deren Folge der Verband am 20. Februar vor Konstantinopel erschien.
 In dem am 5. Januar 1809 zwischen Großbritannien und der Hohen Pforte abgeschlossenen Friedensvertrag (Dardanellenvertrag) zum Ende des Britisch-Türkischen Krieges von 1807 hatte erstere Macht, wie schon früher, in die Forderung des Osmanischen Reiches eingewilligt, dass kein nichttürkisches Kriegsschiff in die Dardanellenstraße und in den Bosporus einlaufen dürfe.
 In einem geheimen Zusatzprotokoll zum Vertrag von Hünkâr İskelesi hatte sich Russland 1833 zusichern lassen, dass im Kriegsfall die Meerengen für feindliche Marine gesperrt würden. Dafür hatte Russland dem Osmanischen Reich militärische Hilfe zugesagt, wenn es diese anfordere.
 Vertrag
 Mit der Unterzeichnung legten die Vertragspartner fest, dass außer den Schiffen der osmanischen Flotte und im Kriegsfall denen der Verbündeten des Sultans kein Kriegsschiff in die Dardanellen einlaufen dürfe. Für nicht-osmanische Kriegsschiffe war die Meerenge gesperrt. Auch Handelsfahrzeugen fremder Nationen war die Passage der Schmalstelle von Tschanak-Kalessi bei Nacht untersagt. Zudem waren sie zur Vorzeigung der Pässe und zur Zahlung einer Leuchtturmsgebühr verpflichtet.
 Folgen
 Beim Beginn des Krimkrieges ankerte die englisch-französische Flotte im Juni 1853 im Süden von Kum Kale in der Besikabai, von wo sie Ende Oktober in die Dardanellen einlief und 3. November in der Beikosbai Anker warf. Im ersten Anhang zu den Pariser Friedensartikeln von 1856 wurde der Vertrag von 1841 im Wesentlichen bestätigt. Doch behielt sich der Sultan vor, leichten, den Gesandtschaften fremder Mächte zur Verfügung gestellten Fahrzeugen durch besondere Fermane die Durchfahrt zu gestatten; die Befestigungen an den Dardanellen wurden darauf von der Pforte bedeutend erweitert und verstärkt.
 Nachdem das Londoner Protokoll vom 13. März 1871 die Schließung der Dardanellen von neuem bestimmt hatte, liefen im Februar 1878 dennoch englische Kriegsschiffe in das Marmarameer durch die Dardanellen, um Konstantinopel vor einer Eroberung durch die Russen zu schützen (Russisch-Osmanischer Krieg (1877–1878)). Der Berliner Friede vom 13. Juli 1878 legte dem Sultan von neuem die Pflicht auf, kein fremdes Kriegsschiff die Dardanellen passieren zu lassen.
 Nach dem Ersten Weltkrieg und dem damit verbundenen Zerfall des Osmanischen Reiches ging die Kontrolle über die Dardanellen durch die Verträge von Sèvres (1920) und Lausanne (1923) unter internationale Kontrolle. Sie wurde von einer Kommission des Völkerbundes ausgeübt. Mit dem heute noch gültigen Vertrag von Montreux vom 20. Juli 1936 erhielt die Türkei die Kontrolle über ihre Meerengen zurück.
 Weblinks
 Einzelnachweise
 Seevölkerrecht
 Völkerrechtlicher Vertrag
 Politik 1841
 Vertrag (Osmanisches Reich)
 Kaisertum Österreich
 Vertrag (Russisches Kaiserreich)
 Britische Geschichte (19. Jahrhundert)
 Russische Geschichte (19. Jahrhundert)
 Julimonarchie
 Vertrag (Preußen)
 Schifffahrt (Osmanisches Reich)
 Vertrag (19. Jahrhundert)


text:
ECLI:SI:USRS:2017:U.I.59.17
 Predlog, naj se do končne odločitve Ustavnega sodišča zadrži izvrševanje 10.b člena Zakona o tujcih (Uradni list RS, št. 16/17 – uradno prečiščeno besedilo), se zavrne.
 U-I-59-17.pdf
 U-I-59/17-9
 Ustavno sodišče je v postopku za oceno ustavnosti, začetem z zahtevo Varuha človekovih pravic, na seji 25. maja 2017
 1. Predlagatelj izpodbija 10.b člen Zakona o tujcih (v nadaljevanju ZTuj-2), ki ureja ukrepanje ob spremenjenih razmerah na področju migracij. Zatrjuje, da je izpodbijana določba v neskladju z 2., 14., 18., 22., 25. in 34. členom Ustave. Člen 10b ZTuj-2 naj bi kršil načelo nevračanja (non-refoulement), ki prepoveduje, da bi bila oseba, glede katere obstaja resnična nevarnost, da bo v primeru vrnitve v državo, iz katere je prišla, izpostavljena nečloveškemu ravnanju, izročena tej državi oziroma izgnana vanjo. Predlagatelj meni, da je izpodbijana določba v neskladju z načelom jasnosti in določnosti predpisov (2. člen Ustave). Zakon naj ne bi jasno urejal položaja tujca, če sosednja država po zavrženju njihove namere za vložitev prošnje za mednarodno zaščito ne bi dovolila vstopa na svoje ozemlje. Opredelitev ranljive skupine mladoletnikov brez spremstva v izpodbijani določbi naj bi omogočala arbitrarno ravnanje izvršilne veje oblasti. Postopek obravnavanja tujcev naj ne bi zagotavljal učinkovitega izvrševanja ustavnih procesnih jamstev iz 22. člena Ustave. Posameznikom naj ne bi bila zagotovljena podrobna in natančna presoja okoliščin, ki bi lahko bile pomembne z vidika varovanja načela nevračanja. Posamezniki naj ne bi mogli učinkovito varovati svojih pravic, ker vloženo pravno sredstvo ne zadrži izvršitve odločitve. Zato naj bi izpodbijana določba prekomerno posegala v pravico iz 25. člena Ustave. Po mnenju predlagatelja naj bi izpodbijana ureditev omogočala izvajanje kolektivnih izgonov, ki naj bi bili prepovedani s 4. členom Protokola št. 4 h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Uradni list RS, št. 33/94, MP, št. 7/94 – EKČP) in s 34. členom Ustave. Člen 10b ZTuj-2 naj bi bil v neskladju tudi z drugim odstavkom 14. člena Ustave. Zakonodajalec naj bi brez razumnega razloga različno uredil položaj tujca, ki bi po uveljavitvi odločitve Državnega zbora iz drugega odstavka 10.a člena ZTuj-2 nezakonito vstopil na ozemlje Republike Slovenije in bil na območju izvajanja ukrepa, v primerjavi s tujcem, ki bi nezakonito vstopil v Republiko Slovenijo in bil izven območja izvajanja ukrepa.
 2. Predlagatelj predlaga, naj Ustavno sodišče do svoje končne odločitve zadrži izvrševanje izpodbijane določbe. Zatrjuje, da bodo zaradi izvrševanja 10.b člena ZTuj-2 nastale težko popravljive škodljive posledice. Pri tem se predlagatelj sklicuje na 18. člen Ustave. Predlaga tudi prednostno obravnavo.
 3. Ustavno sodišče je zahtevo s predlogom za začasno zadržanje izpodbijane ureditve poslalo Državnemu zboru. Državni zbor je v odgovoru navedel, da predlagatelj v utemeljitvi predloga ni navedel primerjave med konkretnimi škodljivimi posledicami nadaljnjega izvrševanja izpodbijane določbe in škodljivimi posledicami, ki bi nastale zaradi zadrževanja njihovega izvrševanja. Državni zbor meni, da predlagatelj škodljivih posledic, ki bi nastale z izvrševanjem izpodbijane določbe, ni konkretiziral, zato navedb predlagatelja ni mogoče šteti za razlog, ki ga določa 39. člen Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo in 109/12 – v nadaljevanju ZUstS).
 4. Vlada v mnenju navaja, da so navedbe predlagatelja, s katerimi je obrazložil predlog za začasno izvrševanje izpodbijane ureditve, pavšalne. Poleg izpodbijanega 10.b člena ZTuj-2 naj bi bilo treba upoštevati tudi 10.a člen ZTuj-2 in 6. člen Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o tujcih (Uradni list RS, št. 5/17 – ZTuj-2D). Postopke iz 10.b člena ZTuj-2 naj bi bilo dopustno uporabljati šele po sprejetju odločitve Državnega zbora iz drugega odstavka 10.a člena ZTuj-2. Predlagatelj naj bi predlagal zadržanje izvrševanja določbe, ki se še ne uporablja. Po mnenju Vlade škodljive posledice še ne morejo nastati.
 5. Na podlagi prvega odstavka 39. člena ZUstS sme Ustavno sodišče do končne odločitve v celoti ali delno zadržati izvršitev zakona, če bi zaradi njegovega izvrševanja lahko nastale težko popravljive škodljive posledice. Kadar Ustavno sodišče odloča o zadržanju izvrševanja izpodbijanega predpisa, vselej tehta med škodljivimi posledicami, ki bi jih povzročilo izvrševanje morebiti protiustavnega predpisa, in med škodljivimi posledicami, ki bi nastale, če se morebiti ustavnoskladne izpodbijane določbe začasno ne bi izvrševale.
 6. Predlagatelj zatrjuje, da bi z izvrševanjem izpodbijane določbe lahko nastale škodljive posledice z vidika varovanja pravice iz 18. člena Ustave. V izpodbijanem 10.b členu ZTuj-2 je urejeno ravnanje pristojnih organov po sprejetju odločitve Državnega zbora iz drugega odstavka 10.a člena ZTuj-2. Iz drugega odstavka 10.a člena ZTuj-2 izhaja, da lahko Vlada predlaga Državnemu zboru, naj odloči o uporabi 10.b člena ZTuj-2, če bi v Republiki Sloveniji lahko ali bi že nastale razmere, ko bi bila zaradi spremenjenih razmer na področju migracij ogrožena javni red ali notranja varnost Republike Slovenije, kar bi lahko otežilo delovanje osrednjih institucij države in zagotavljanje njenih vitalnih funkcij. Državni zbor mora odločitev sprejeti z večino glasov vseh poslancev. Ukrep lahko traja največ šest mesecev z možnostjo podaljšanja, vsakič za najdlje šest mesecev. Določeno mora biti tudi območje izvajanja tega ukrepa. Državni zbor lahko odloči tudi o predčasnem prenehanju uporabe 10.b člena ZTuj-2.
 7. Iz navedenega izhaja, da je uporaba izpodbijanega 10.b člena ZTuj-2 dopustna šele ob spremenjenih razmerah na področju migracij in če Državni zbor sprejme odločitev iz (neizpodbijanega) 10.a člena ZTuj-2. Dokler Državni zbor ne sprejme odločitve iz drugega odstavka 10.a člena ZTuj-2, izpodbijani 10.b člen ZTuj-2 ne učinkuje. Ker Državni zbor še ni sprejel takšne odločitve, škodljive posledice, ki jih zatrjuje predlagatelj, še ne morejo nastati. Predlagatelj ni izkazal možnosti nastanka škodljivih posledic v času, ko Državni zbor še ni sprejel odločitve iz drugega odstavka 10.a člena ZTuj-2. Ob morebitnih spremenjenih okoliščinah na področju migracij in ob sprejetju odločitve Državnega zbora iz drugega odstavka 10.a člena ZTuj-2 lahko Ustavno sodišče na ponovni predlog predlagatelja oceni, ali so izpolnjeni pogoji za zadržanje izvrševanja izpodbijane določbe. Zato je Ustavno sodišče predlog predlagatelja zavrnilo in sklenilo, da bo zadevo obravnavalo absolutno prednostno.
 8. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 39. člena ZUstS in tretje alineje tretjega odstavka v zvezi s petim odstavkom 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10 in 56/11) v sestavi: predsednica dr. Jadranka Sovdat ter sodnici in sodniki: DDr. Klemen Jaklič, dr. Rajko Knez, dr. Etelka Korpič – Horvat, dr. Špelca Mežnar in Marko Šorli. Sklep je sprejelo soglasno.
 USZZ42


text:
1 VSPH 1874/2016-A-33
 KSPH 66 INS 3087/2016 1 VSPH 1874/2016-A-33
 Vrchní soud v Praze jako soud odvolací rozhodl v senátě složeném z předsedy JUDr. Františka Kučery a soudců JUDr. Jiřího Goldsteina a JUDr. Ladislava Derky v insolvenčním řízení dlužníka: Jan Brabec, nar. 1. listopadu 1979, IČO 71131591, bytem Úvaly, Pražská 276, zahájeném k návrhu věřitele: Reticulum Recovery, a.s., IČO 27923568, sídlem Praha 8, Sokolovská 394/17, zast. Mgr. Markem Prchlíkem, advokátem se sídlem Praha 1, Revoluční 764/1, o odvolání dlužníka proti usnesení Krajského soudu v Praze č.j. KSPH 66 INS 3087/2016-A-26 ze dne 4. srpna 2016,
 Usnesení Krajského soudu v Praze č.j. KSPH 66 INS 3087/2016-A-26 ze dne
 4. srpna 2016 se p o t v r z u j e.
 Krajský soud v Praze nadepsaným usnesením v bodě I. výroku doplnil usnesení č.j. KSPH 66 INS 3087/2016-A-25 ze dne 26.7.2016 o výrok V. ve znění, že insolvenční řízení se ve vztahu k dlužníku Janu Brabcovi zastavuje, a v bodě II. výroku rozhodl, že žádný z účastníků řízení nemá právo na náhradu nákladů řízení.
 V odůvodnění usnesení soud zejména uvedl, že podáním doručeným soudu dne 10.2.2016 se navrhovatel domáhal zjištění úpadku a prohlášení konkursu na majetek dlužníka a tvrdil existenci pohledávky za dlužníkem ve výši 5.864.985,03 Kč.
 Podáním doručeným soudu dne 9.6.2016 vzal navrhovatel svůj návrh zpět. Dne 30.6.2016 podal dlužník návrh na povolení oddlužení, který nebyl spojen s insolvenčním návrhem.
 Usnesením ze dne 26.7.2016 (A-25) bylo rozhodnuto tak, že se insolvenční řízení ve vztahu k navrhujícímu věřiteli č. 1 zastavuje. Protože zpětvzetím insolvenčního návrhu odpadla podmínka řízení, tedy návrh na zahájení řízení, isir.justi ce.cz a samotný návrh na povolení oddlužení bez insolvenčního návrhu nemůže tuto podmínku nahradit, bylo rozhodnuto rovněž o zastavení insolvenčního řízení ve vztahu k druhému účastníku řízení-dlužníkovi.
 Proti tomuto usnesení se dlužník včas odvolal a namítal, že soud I. stupně nerozhodl v části předmětu řízení-návrhu na povolení oddlužení. Dlužník namítal, že nebylo třeba, aby podal samostatný insolvenční návrh. Proto navrhoval, aby bylo vydáno usnesení, z něhož by bylo zřejmé, jak se soud s návrhem na povolení oddlužení vypořádal.
 Podle § 130 odst. 1 IZ je-li insolvenční návrh vzat zpět, insolvenční soud řízení zastaví. Je-li insolvenční návrh vzat zpět až poté, co o něm insolvenční soud rozhodl jinak než vydáním rozhodnutí o úpadku, avšak rozhodnutí není dosud v právní moci, insolvenční soud rozhodne též o zrušení rozhodnutí. Je-li insolvenčních navrhovatelů více a insolvenční návrh vezme zpět jen některý z nich, insolvenční soud řízení zastaví jen ve vztahu k navrhovateli, který vzal návrh zpět (odst. 2).
 Z obsahu spisu plyne, že insolvenční navrhovatel podáním ze dne 9.6.2016 vzal insolvenční návrh zpět s tím, že jeho pohledávka bude uspokojena v rámci exekučního řízení a že mu vyjma zálohy ve výši 25.000,-Kč nevznikly žádné náklady.
 Podáním ze dne 5.6.2016 doručeným soudu I. stupně dne 30.6.2016 podal dlužník návrh na povolení oddlužení plněním splátkového kalendáře bez toho, aby v rámci kolonky č. 7 formuláře vyznačil, že podává současně insolvenční návrh.
 Usnesením ze dne 26.7.2016 (A-25) soud I. stupně zastavil insolvenční řízení ve vztahu k insolvenčnímu navrhovateli Reticulum Recovery, a.s. s tím, že insolvenční řízení o insolvenčním návrhu dlužníka spojeném s návrhem na povolení oddlužení pokračuje (bod III. výroku).
 Odvolací soud na základě formuláře návrhu na povolení oddlužení dospěl k závěru, že pro další pokračování insolvenčního řízení ani ohledně návrhu na povolení oddlužení nebyl dán podklad, když zpětvzetím insolvenčního návrhu ze strany Reticulum Recovery, a.s. odpadl předmět řízení-samotný insolvenční návrh. Návrh na povolení oddlužení představuje toliko návrh dlužníka na způsob řešení úpadku, avšak bez vyznačení kolonky č. 7 formuláře (že dlužník podává současně insolvenční návrh a návrh na povolení oddlužení) nelze v současné fázi řízení (po zpětvzetí jediného insolvenčního návrhu) pokračovat. Soud I. stupně proto správně napadeným usnesením rozhodl i o zastavení insolvenčního řízení ve vztahu k dlužníku. Jestliže dlužník má za to, že byly splněny podmínky pro vydání rozhodnutí o úpadku, musí podat sám insolvenční návrh, který případně spojí s návrhem na povolení oddlužení (který sám o sobě představuje toliko návrh na řešení úpadku dlužníka, který je však třeba nejprve na základě podaného (a zpět nevzatého) insolvenčního návrhu zjistit).


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 22002D0292
 2002/292/CE: Décision n° 12/2002 du 15 janvier 2002 du comité mixte institué par l'accord de reconnaissance mutuelle conclu entre la Communauté européenne et les États-Unis d'Amérique relative à l'inclusion d'organismes d'évaluation de la conformité dans l'annexe sectorielle sur la compatibilité électromagnétique
 Journal officiel n° L 101 du 17/04/2002 p. 0027 - 0028
 Décision no 12/2002du 15 janvier 2002du comité mixte institué par l'accord de reconnaissance mutuelle conclu entre la Communauté européenne et les États-Unis d'Amérique relative à l'inclusion d'organismes d'évaluation de la conformité dans l'annexe sectorielle sur la compatibilité électromagnétique(2002/292/CE)LE COMITÉ MIXTE,vu l'accord de reconnaissance mutuelle conclu entre la Communauté européenne et les États-Unis d'Amérique, et notamment ses articles 7 et 14,considérant qu'il incombe au comité mixte de décider de l'inclusion d'un ou plusieurs organismes d'évaluation de la conformité dans une annexe sectorielle,DÉCIDE:1. Les organismes d'évaluation de la conformité mentionnés dans l'annexe A sont inclus dans la liste d'organismes figurant dans la colonne "Accès communautaire au marché américain" de la section V de l'annexe sectorielle sur la compatibilité électromagnétique.2. Les compétences spécifiques des organismes d'évaluation de la conformité mentionnés dans l'annexe A, du point de vue des produits et des procédures d'évaluation de la conformité, sont convenues entre les parties, qui se chargeront de leur mise à jour.3. La présente décision, établie en double exemplaire, est signée par les représentants du comité mixte autorisés à agir au nom des parties aux fins de la modification de l'accord. Elle prend effet à la date de la dernière signature.Washington D.C., le 8 janvier 2002.Bruxelles, le 15 janvier 2002.Au nom des États-Unis d'AmériqueCatherine NovelliAu nom de la Communauté européenneRobert MadelinAnnexe AOrganismes d'évaluation de la conformité communautaires ajoutés à la liste figurant dans la colonne "Accès communautaire au marché américain" de la section V de l'annexe sectorielle sur la compatibilité électromagnétiqueFujitsu Siemens Computers GmbHCenter for Tests and ComplianceBuergermeister Ulrich-Str. 100 D - 86199 Augsburg Tél. (49-821) 804 21 60 Fax (49-821) 804 26 75Obering. Berg & Lukowiak GmbH Löher Str. 157 D - 32609 Hüllhorst Tél. (49-5744) 13 37 Fax (49-5744) 28 90Siemens A& D ATS 6EMC CenterPaul-Gossen-Str. 100 D - 91052 Erlangen Tél. (49-9131) 73 14 53 Fax (49-9131) 72 50 07ALCATEL Laboratory Francis Wellesplein 1 B - 2018 Antwerpen Tél. (32-3) 240 40 11 Fax (32-3) 240 99 99Laboratoria DE NAYER Jan De Nayerlaan 3 B - 2860 Sint-Katelijne-Waver Tél. (32-15) 31 33 22 Fax (32-15) 31 74 53


text:
 30.10.2014
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 L 310/17
 DECISÃO DO COMITÉ MISTO DO EEE
 N.o 72/2014
 de 16 de maio de 2014
 que altera o anexo I (Questões veterinárias e fitossanitárias) do Acordo EEE
 O COMITÉ MISTO DO EEE,
 Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, a seguir designado por «Acordo EEE», nomeadamente o artigo 98.o,
 Considerando o seguinte:
 (1)
 O Regulamento (UE) n.o 1275/2013 da Comissão, de 6 de dezembro de 2013, que altera o anexo I da Diretiva 2002/32/CE do Parlamento Europeu e do Conselho no que diz respeito aos limites máximos de arsénio, cádmio, chumbo, nitrite, essência volátil de mostarda e impurezas botânicas prejudiciais (1), deve ser incorporado no Acordo EEE.
 (2)
 O Regulamento de Execução (UE) n.o 1334/2013 da Comissão, de 13 de dezembro de 2013, que altera o Regulamento (CE) n.o 1290/2008 no que se refere ao detentor da autorização e à dose recomendada da preparação de Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) e Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) (2), deve ser incorporado no Acordo EEE.
 (3)
 A presente decisão refere-se a legislação relativa a alimentos para animais. A legislação relativa a alimentos para animais não é aplicável ao Listenstaine enquanto a aplicação do Acordo entre a Comunidade Europeia e a Confederação Suíça relativo ao comércio de produtos agrícolas for extensiva ao Listenstaine, tal como especificado nas adaptações setoriais do anexo I do Acordo EEE. Por conseguinte, a presente decisão não é aplicável ao Listenstaine.
 (4)
 O anexo I do Acordo EEE deve, por conseguinte, ser alterado em conformidade,
 ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
 Artigo 1.o
 No anexo I do Acordo EEE, o capítulo II é alterado do seguinte modo:
 1)
 Ao ponto 1zzzzzd [Regulamento (CE) n.o 1290/2008 da Comissão] é aditado o seguinte travessão:
 «—
 32013 R 1334: Regulamento de Execução (UE) n.o 1334/2013 da Comissão, de 13 de dezembro de 2013 (JO L 335 de 14.12.2013, p. 12).»
 .
 2)
 Ao ponto 33 (Diretiva 2002/32/CE do Parlamento Europeu e do Conselho) é aditado o seguinte travessão:
 «—
 32013 R 1275: Regulamento (UE) n.o 1275/2013 da Comissão, de 6 de dezembro de 2013 (JO L 328 de 7.12.2013, p. 86).»
 .
 Artigo 2.o
 Fazem fé os textos do Regulamento (UE) n.o 1275/2013 e do Regulamento de Execução (UE) n.o 1334/2013 nas línguas islandesa e norueguesa, que serão publicados no Suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Artigo 3.o
 A presente decisão entra em vigor em 17 de maio de 2014, desde que tenham sido efetuadas todas as notificações previstas no artigo 103.o, n.o 1, do Acordo EEE (3).
 Artigo 4.o
 A presente decisão é publicada na Secção EEE e no Suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Feito em Bruxelas, em 16 de maio de 2014.
 Pelo Comité Misto do EEE
 O Presidente
 Gianluca GRIPPA
 (1) JO L 328 de 7.12.2013, p. 86.
 (2) JO L 335 de 14.12.2013, p. 12.
 (3) Não foram indicados requisitos constitucionais.


type: legislation

text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52005PC0613
 Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl tam tikrų konkurencijos taisyklių taikymo žemės ūkio produktų gamybai ir prekybai jais (Kodifikuota redakcija) /* KOM/2005/0613 galutinis - CNS 2005/0231 */
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 1.12.2005KOM(2005) 613 galutinis2005/0231 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl tam tikrų konkurencijos taisyklių taikymo žemės ūkio produktų gamybai ir prekybai jais(pateikta Komisijos)(Kodifikuota redakcija)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Žmonių Europos kontekste Komisija didelį dėmesį skiria tam, kad Bendrijos teisė būtų papastesnė ir aiškesnė siekiant, kad ji taptų suprantamesnė ir prieinamesnė visiems piliečiams, kurie įgytų naujų galimybių ir galėtų pasinaudoti konkrečiomis jiems suteiktomis teisėmis.Šis tikslas nebus pasiektas, jei daug nuostatų, kurios buvo iš dalies ir dažnai iš esmės keičiamos keletą kartų, liktų išsibarsčiusios įvairiuose aktuose, ir todėl dalies jų reikėtų ieškoti pradiniame akte, o kitų – vėlesniuose keičiančiuose aktuose. Todėl siekiant surasti konkrečiu momentu galiojančias taisykles reikia atlikti tiriamąjį darbą lyginant įvairius teisės aktus.Dėl šios priežasties siekiant, kad Bendrijos teisė būtų aiški ir skaidri, svarbu kodifikuoti taisykles, kurios buvo dažnai keičiamos.2. Todėl 1987 m. balandžio 1 d. Komisija nusprendė[1], kad visi teisės aktai, kurie buvo iš dalies pakeisti ne daugiau nei dešimt kartų, turėtų būti kodifikuojami ir pabrėžė, kad šis reikalavimas yra minimalus bei kad Komisijos padaliniai turėtų stengtis parengti kodifikuotas tekstų, už kuriuos jie yra atsakingi, redakcijas per trumpesnį laikotarpį siekdami užtikrinti, jog Bendrijos taisyklės būtų aiškios ir lengvai suprantamos.3. Tai buvo patvirtinta 1992 m. gruodžio mėn. Edinburgo Europos vadovų taryboje pirmininkavusios valstybės išvadose[2], pabrėžiančiose kodifikavimo, kuris konkrečiu momentu tam tikroje srityje taikomai teisei suteikia apibrėžtumo, svarbą.Kodifikavimas turi būti vykdomas laikantis įprastos Bendrijos teisės aktų priėmimo tvarkos.1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, atsižvelgdami į tai, kad kodifikuojamuose teisės aktuose negali būti daromi esminiai pakeitimai, sudarė tarpinstitucinį susitarimą, kuriuo nusprendė kodifikuojamiems teisės aktams taikyti pagreitinto priėmimo tvarką.4. Šiuo pasiūlymu siekiama kodifikuoti 1962 m. balandžio 4 d. Tarybos reglamentą Nr. 26 dėl tam tikrų konkurencijos taisyklių taikymo žemės ūkio produktų gamybai ir prekybai jais[3] . Naujas reglamentas pakeis įvairius aktus, kurių nuostatos buvo į jį įtrauktos[4]; šis pasiūlymas nekeičia kodifikuojamų teisės aktų turinio, nes jame tik sujungiami šie aktai, atliekant kodifikavimui būtinus formos pakeitimus .5. Pasiūlymas dėl kodifikuoto teisės akto buvo parengtas remiantis preliminariu Reglamento Nr. 26 ir jį iš dalies keičiančio teisės akto konsoliduotu tekstu , kurį visomis kalbomis parengė Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras naudodamas duomenų apdorojimo sistemą . Kadangi straipsniams suteikiami nauji numeriai, kodifikuoto reglamento II priede nurodomas buvusių ir naujų straipsnių numerių atitikimas.ê 26/622005/0231 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl tam tikrų konkurencijos taisyklių taikymo žemės ūkio produktų gamybai ir prekybai jaisEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 36 ir 37 straipsnius,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[5],kadangi:ê6. 1962 m. balandžio 4 d. Tarybos reglamentas Nr. 26 dėl tam tikrų konkurencijos taisyklių taikymo žemės ūkio produktų gamybai ir prekybai jais[6] buvo iš esmės keičiamas[7]. Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas.ê 26/62 1 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)7. Remiantis Sutarties 36 straipsniu vienas iš Ö bendrosios žemės ūkio politikos elementų yra Sutartyje nustatytų konkurencijos taisyklių taikymas žemės ūkio produktų gamybai ir prekybai jais. Šio reglamento reikės atitinkamai papildyti Õ, atsižvelgiant į šios politikos raidą.ê 26/62 (pritaikytas)8. Konkurencijos taisyklės, susijusios su Sutarties 81 straipsnyje nurodytais susitarimais, sprendimais ir Ö veiksmais Õ bei su piktnaudžiavimu dominuojančia padėtimi, turi būti taikomos žemės ūkio produktų gamybai ir prekybai jais, jei tai netrukdo veikti nacionalinėms žemės ūkio rinkų organizacijoms arba nekelia pavojaus bendrosios žemės ūkio politikos tikslams.ê 26/629. Ypatingas dėmesys garantuojamas ūkininkų organizacijoms, kurioms ypač rūpi bendra žemės ūkio produktų gamyba ir prekyba bei bendros infrastruktūros naudojimas, jei tokia bendra veikla neužkerta kelio konkurencijai arba nekelia pavojaus Sutarties 33 straipsnyje numatytiems tikslams.ê 26/62 5 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)10. Tam, kad nenukentėtų bendrosios žemės ūkio politikos plėtra ir kad būtų užtikrintas Ö teisinis tikrumas Õ bei nebūtų diskriminuojamos įmonės, Komisijai turi būti suteikta išimtinė teisė, Teisingumo Teismui turint teisę peržiūrėti, nustatyti, ar laikomasi ankstesnėse dviejose Ö konstatuojamosiose dalyse Õ numatytų sąlygų, susijusių su susitarimais, sprendimais ir Ö veiksmais Õ, nurodytais Sutarties 81 straipsnyje.ê 26/62 7 konstatuojamoji dalis11. Siekiant įgyvendinti pagalbos žemės ūkio produktų gamybai ir prekybai jais taisykles, kurios sudaro bendrosios žemės ūkio politikos vystymo dalį, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė sudaryti dabartinių, naujų arba siūlomų pagalbos priemonių sąrašą, pateikti valstybėms narėms atitinkamas pastabas ir pasiūlyti joms tinkamas priemones,ê 26/62 (pritaikytas)PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisSutarties 81 – 86 straipsniai ir jų įgyvendinimo nuostatos, laikantis Ö šio reglamento Õ 2 straipsnio, taikomi visiems Sutarties 81 straipsnio 1 dalyje ir 82 straipsnyje nurodytiems susitarimams, sprendimams ir veiksmams, susijusiems su Sutarties I priede išvardytų produktų gamyba ar prekyba jais.2 straipsnis1. Sutarties 81 straipsnio 1 dalis netaikoma tokiems šio reglamento 1 straipsnyje nurodytiems susitarimams, sprendimams ir Ö veiksmams Õ, kurie yra nacionalinės rinkos organizavimo sudėtinė dalis arba yra būtini Sutarties 33 straipsnyje nurodytiems tikslams pasiekti.ê 26/62Ji visiškai netaikoma tokiems vienai valstybei narei priklausančių ūkininkų, ūkininkų asociacijų arba tokių asociacijų susivienijimų susitarimams, sprendimams ir veiksmams, kurie yra susiję su žemės ūkio produktų gamyba ir prekyba jais arba bendros infrastruktūros naudojimu žemės ūkio produktams saugoti, apdoroti ar perdirbti ir kuriais neįsipareigojama nustatyti vienodas kainas, nebent Komisija nustatytų, kad tuo pašalinama konkurencija arba kyla pavojus Sutarties 33 straipsnyje numatytų tikslų įgyvendinimui.2. Pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis ir išklausiusi įmonių arba įmonių asociacijų ar bet kurių kitų, jos manymu, reikalingų fizinių ir juridinių asmenų nuomonę, Komisija turi išimtinę teisę, Teisingumo Teismui turint teisę peržiūrėti, sprendimu, kuris bus paskelbtas viešai, nustatyti, kurie susitarimai, sprendimai ir veiksmai atitinka 1 dalyje minimas sąlygas.Misija priima tokį sprendimą savo iniciatyva arba valstybės narės kompetentingos institucijos, arba suinteresuotos įmonės ar įmonių asociacijos prašymu.3. Paskelbtame sprendime nurodomi dalyvaujančių šalių pavadinimai ir sprendimo esmė; skelbiant atsižvelgiama į teisėtą įmonių pageidavimą išlaikyti jų verslo paslaptis.ê 26/62 (pritaikytas)3 straipsnisSutarties 88 straipsnio 1 dalies ir 3 dalies Ö pirmo sakinio Õ nuostatos Ö taikomos Õ pagalbai, kuri suteikiama Sutarties I priede išvardytų produktų gamybai ir prekybai jais.ê4 straipsnisReglamentas Nr. 26 yra panaikinamas.Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą, ir skaitomos pagal II priede pateiktą atitikmenų lentelę.ê 26/62 (pritaikytas)5 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.ê 26/62Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkaséI PRIEDASPanaikin AMAS REGLAMENTAS SU PAKEITIMUTARYBOS REGLAMENTAS Nr. 26 |(OL 30, 1962 4 20, p. 993/62) |Tarybos reglamentas Nr. 49 | tik 1 straipsnio 1 dalies g punktas |(OL 53, 1962 7 1, p. 1571/62) |__________II PRIEDASATITIKMENų LENTELėReglamentas Nr. 26 | Šis reglamentas |1 straipsnis | 1 straipsnis |2 straipsnio 1 dalis | 2 straipsnio 1 dalis |2 straipsnio 2 dalis | 2 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa |2 straipsnio 3 dalis | 2 straipsnio 2 dalies antra pastraipa |2 straipsnio 4 dalis | 2 straipsnio 3 dalis |3 straipsnis | - |4 straipsnis | 3 straipsnis |- | 4 straipsnis |5 straipsnis | 5 straipsnis |- | I priedas |- | II priedas |__________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Žr. Išvadų A dalies 3 priedą.[3] Atliekama vadovaujantis Komisijos komunikatu Europos Parlamentui ir Tarybai – Acquis communautaire kodifikavimas, KOM(2001) 645 galutinis.[4] Žr. šio pasiūlymo I priedą.[5] OL C [...], [...], p. [...].[6] OL 30, 1962 4 20, p. 993/62. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu Nr. 49 (OL 53, 1962 7 1, p. 1571/62).[7] Žr. I priedą.


text:
Åke Natanael Göransson, född 24 april 1902 i Veddige, Halland, död 8 november 1942 i Johannebergs församling, Göteborg, var en svensk målare. Göransson räknas till en av de främsta representanterna för Göteborgskoloristerna.
 I Göranssons begränsade produktion speglas ett kort och gripande människoöde. Hans konstnärliga produktion omspänner egentligen från 1924 då han antogs som elev vid Valand i Göteborg för Tor Bjurström, fram till 1937, då han togs in på Lillhagens mentalsjukhus.
 Biografi
 Åke Göransson växte upp tillsammans med sina fyra syskon och modern Hanna. Fadern, Sven Göransson, dog vid 35 års ålder i en njursjukdom, då Åke var endast ett år. Hanna Göransson försörjde sig och de fyra sönerna som hemsömmerska, men blev 1912 anställd som väverska vid Almedahls Fabriker i Göteborg. Deras enkla bostad låg i Getebergsäng i Göteborg. Efter tre år flyttade familjen till Landala, en arbetarstadsdel med landshövdingehus, där barnfamiljer med 10-12 barn kunde trängas i enrummare. Göransson hade tidigt haft kortare feriearbete hos en frisör i Getebergsäng, så efter skolan 1915 fick han anställning som tvålpojke i Helmer Lundgrens raksalong på Vasagatan. Han fick slita hårt från morgon till kväll och avancerade snabbt. I hans betyg står ordet ”ärlig” understruket. 1917 blev han frisörbiträde och efter tre år fullärd frisör. Vid sidan av sin hårda arbetstillvaro bildade han sig i konsthistoria och plöjde bibliotekshyllor med stor aptit. Speciellt intresserade han sig för förnuftsdyrkaren Herbert Spencers teorier och formulerade sin egen stoiska sanning med orden: ”Skall man skapa verklig konst måste man söka stå ovan sitt eget öde”. Mest fokuserade han dock på konsten och lärde sig allt om färglära och en hel del konstteori. Han tecknade flitigt och flera akvareller med landskapsmotiv tillkom under söndagspromenaderna. Åren 1920–1921 gick han igenom en ”fullständig kurs i frihandsteckning" och ”kurs i oljemåleri" för Gotthard Sandberg via korrespondensstudier på Hermods, parallellt skötte han sitt arbete som frisör.
 Sommaren 1923 flyttade han till det lilla samhället Dals-Ed där han fick plats hos barberaren John Gustafson. Där rådde ett lugnare tempo och Göransson fick mer tid för måleri. Gustafsons hälsa vacklade, han var sjuklig och nervklen och långa perioder fick Åke Göransson den tunga arbetsbördan för den enda frisersalongen i Ed. Där träffade han Inga Andersson, född i Norge av svenska föräldrar. Hon blev hans enda kärlek och mor till hans barn. När paret flyttade till Göteborg lämnade han kvar några målningar hos Gustafson som var olycklig över att mista sin frisör och vän.
 Väl tillbaka i Göteborg blev han deltidselev under Tor Bjurström vid Valand. Här lärde han bland annat känna Ivan Ivarson, Inge Schiöler och Erling Ärlingsson och deltog aktivt i undervisningen. Vid sidan av studierna försörjde sig Göransson fortfarande som frisör. Redan 1927 visade sig de första tecknen på sinnessjukdom, som så småningom bröt ner honom helt. 1928 avbröts de konstnärliga studierna med anledning av sjukdomen, senare konstaterad som schizofreni. Han var då folkskygg, disträ och led av sömnlöshet. Hans mor tog honom till en ”nervläkare” som konstaterade att Göransson var nervös och nog inte ”borde röka mer än en cigarr om dagen”. Från 1930 isolerade han sig helt i hemmet och i den enkla ettan i Landala bodde han tillsammans med sin mor och en yngre bror. Han koncentrerade sig helt på sitt måleri och skapade då de verk som är höjdpunkterna i hans produktion. Det finns ett 50-tal verk, som med säkerhet kan dateras till dessa år, motiven koncentreras huvudsakligen till interiör, stilleben, fönsterutsikter och självporträtt.
 1932 förklarades han för sinnessjuk, men vistades i hemmet på Höjdgatan fram till 1937, där måleriet förblev hans livselixir. Ambitionen var inte att måla för sina betraktare, utan helt och hållet för sin egen skull. Det var heller inte meningen att målningarna skulle visas och ställas ut: "Det är bara studier, tavlorna kommer sedan". 1937 tog den psykiska ohälsan överhanden och under sina sista år vårdades han på Lillhagens sjukhus, Göteborgs nya mentalsjukhus. Han var i uselt skick, både psykiskt och fysiskt med en vikt på endast 48 kilo och tuberkulos i lungorna och fullt utvecklad schizofreni. Åke Göransson blev kvar på Lillhagen de återstående fem åren av sitt liv innan tuberkulosen tog hans liv. Hans liv kom i mångt och mycket att förbli anonymt. Det finns inga brev sparade, som skulle kunna ge kunskap om hans person och tankar. Ett ungdomsfoto och hans egna målade självporträtt ger den enda aningen om hans utseende.
 1940 gjordes en häpnadsväckande upptäckt i en lägenhet på Höjdgatan i stadsdelen Landala i Göteborg. Folkskolläraren, konstnären och skribenten Arne Stubelius var sysselsatt med en monografi över Ivan Ivarson och besökte Göranssons mor. I kökssoffan i den lilla lägenheten fann Stubelius en mängd målningar, rullade och ihopklibbade. Omedelbart insåg han den måleriska kvaliteten och snart skulle en spännande tid följa. Efter upptäckten av dukarna tog en febril aktivitet fart. Stubelius visade dem för Göranssons tidigare lärare Tor Bjurström som instämde om deras måleriska suveränitet, sedan för konsthandlaren Gösta Stenman i Stockholm som köpte 27 av de främsta dukarna. Stenman förmedlade även kontakten med Elsa Lindström som var innehavare av Modern konst i hemmiljö på Strandvägen i Stockholm. Här kom Göranssons första utställning år 1941. Utställningen fick stor publicitet genom några förhandsartiklar i dagspressen, som beskrev den sensationella upptäckten av nya målningar i kökssoffan hemma hos modern. Även om utställningen väckte beundran hos såväl publik som kritiker, så visste sorgligt nog inte konstnären själv om att hans konst ställdes ut. Han bedömdes vara i alltför dåligt skick, och således blev hans debututställning snarare en minnesutställning av hans verk. Framgången med den första utställningen ledde året därpå till att Göteborgs Konstförening ordnade en utställning i Konsthallen vid Götaplatsen. Nu ansågs Göransson vara såpass frisk att han kunde besöka sin egen utställning. Sjukhusjournalen vittnar om att besöket tillsammans med mor, bror samt en sköterska varade en dryg timme. Konstnären hade varit intresserad och förvånad men inte sagt någonting. Dagen därpå svarade han att han kände igen sina tavlor och på frågan om han tyckte om sin utställning svarade han: "jag vet om dom var sinnliga". Vid ett av moderns besök på sjukhuset därefter sägs Göransson ha uttryckt: "Den där Göransson var visst en ganska bra målare, men vart tog han vägen?".
 Gotthard Johansson såg storheten i Göranssons livsverk och skrev om utställningen:
 Det är inte nödvändigt att gripa till några överord om denna konst. Den talar själv på sitt stilla och brinnande, dämpade och intensiva språk så starkt, men utan all sensation, om en själ som sökt skönhet och harmoni i en fattig och trasig värld, att man endast ödmjukt och tacksamt vill ta emot detta budskap från en olycklig och splittrad människa och en sann konstnär, som dolde sig i ensamheten och betraktade alla sina verk, som studier och försök.
 Åke Göranssons konstnärskap tycks ständigt bli nyupptäckt. Riksutställningar genomförde en omfattande utställning 1978, Millesgården 1992, och senaste 2003 på Göteborgs Konstmuseum och Prins Eugens Waldemarsudde i samband med att det var 100 år sedan han föddes och 60 år sedan han dog. Såväl Göranssons tragiska och korta levnad som hans säregna måleri har skapat en myt som fascinerar och som väcker nytt intresse. Idag betraktas Göransson som en av de främsta representanterna för Göteborgskolorismen, som med en särskild förmåga genom färgen lyckas förmedla en känslomässig innerlighet. Göransson är främst representerad på Göteborgs konstmuseum, Moderna museet, Norrköpings konstmuseum och Waldemarsudde.
 Åke Göransson är begravd på Kvibergs kyrkogård i Göteborg.
 Litteratur
 Olle Bauman: En blomforms möte med sin blå bakgrund - om några målningar och teckningar av Åke Göransson, Raster förlag, Stockholm 2002,
 Björn Axlund: Färgformen - Åke Göranssons liv och konst, Raster förlag, Stockholm 2002,
 Olle Bauman: Den blonda skuggan - om Åke Göransson'', Carlssons förlag, Stockholm 2009
 Referenser
 Noter
 Vidare läsning
 Män
 Födda 1902
 Avlidna 1942
 Personer från Veddige socken
 Svenska målare under 1900-talet
 Göteborgskoloristerna
 Representerade vid Göteborgs konstmuseum
 Representerade vid Moderna museet
 Representerade vid Norrköpings konstmuseum
 Gravsatta på Kvibergs kyrkogård


text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 22003D0077
 Oficiālais Vēstnesis L 257 , 09/10/2003 Lpp. 0027 - 0027
 EEZ Apvienotās komitejas LēmumsNr. 77/2003(2003. gada 20. jūnijs),ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā — "līgums", un jo īpaši tā 98. pantu,tā kā:(1) līguma II pielikums grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2003. gada 14. marta Lēmumu Nr. 32/2003 [1];(2) līgumā jāiekļauj Komisijas 2002. gada 10. oktobra Direktīva 2002/81/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai iekļautu tajā flumioksazīnu kā aktīvu vielu [2],IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLīguma II pielikuma XV nodaļas 12.a punktu (Padomes Direktīva 91/414/EEK) papildina ar šādu ievilkumu:"— 32002 L 0081: Komisijas 2002. gada 10. oktobra Direktīva 2002/81/EK (OV L 276, 12.10.2002., 28. lpp.)."2. pantsDirektīvas 2002/81/EK teksts islandiešu un norvēģu valodā, ko publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ pielikumā, ir autentisks.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā 2003. gada 21. jūnijā ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu [3].4. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā.Briselē, 2003. gada 20. jūnijāEEZ Apvienotās komitejas vārdā —priekšsēdētājsP. Westerlund[1] OV L 137, 5.6.2003., 32. lpp.[2] OV L 276, 12.10.2002., 28. lpp.[3] Konstitucionālas prasības nav norādītas.--------------------------------------------------


text:
 18.12.2010
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 346/34
 Petición de decisión prejudicial planteada por el Oberlandesgericht Celle (Alemania) el 15 de octubre de 2010 — Joseba Andoni Aguirre Zarraga/Simone Pelz
 (Asunto C-491/10 PPU)
 ()
 2010/C 346/57
 Lengua de procedimiento: alemán
 Órgano jurisdiccional remitente
 Oberlandesgericht Celle
 Partes en el procedimiento principal
 Recurrente: Joseba Andoni Aguirre Zarraga
 Recurrida: Simone Pelz
 Cuestiones prejudiciales
 1)
 ¿Tiene el órgano jurisdiccional del Estado miembro de ejecución excepcionalmente una facultad de control propia, en virtud de una interpretación del artículo 42 del Reglamento Bruselas II bis
 (1) conforme con la Carta de los Derechos Fundamentales, en caso de graves vulneraciones de derechos fundamentales en la resolución que ha de ejecutarse?
 2)
 ¿Está obligado el órgano jurisdiccional del Estado miembro de ejecución a proceder a la ejecución, a pesar de que el órgano jurisdiccional del Estado miembro de origen haya expedido un certificado, con arreglo al artículo 42 del Reglamento Bruselas II bis, que, según se desprende de los autos, es manifiestamente inexacto?
 (1) Reglamento (CE) no 2201/2003 del Consejo, de 27 de noviembre de 2003, relativo a la competencia, el reconocimiento y la ejecución de resoluciones judiciales en materia matrimonial y de responsabilidad parental, por el que se deroga el Reglamento (CE) no 1347/2000 (DO L 338, p. 1).


text:
Elmer Advokater | Højesteret frifinder Ankestyrelsen og kommunen i sag om sygedagpenge uanset kommunen havde tilsidesat en række forpligtelser i sagsbehandlingen, da disse mangler efter Højesterets opfattelse var uden betydning - Elmer Advokater
 Højesteret frifinder Ankestyrelsen og kommunen i sag om sygedagpenge uanset kommunen havde tilsidesat en række forpligtelser i sagsbehandlingen, da disse mangler efter Højesterets opfattelse var uden betydning
 A blev den 11. august 1998 sygemeldt fra sit arbejde som gårdmand hos Albertslund Kommune som følge af en rygskade. Han blev senere afskediget pga. sygdom med fratrædelse den 30. juni 1999. Den 8. december 1999 traf Albertslund Kommune afgørelse om at standse udbetalingen af sygedagpenge til A med virkning fra den 22. december 1999, idet kommunen vurderede, at A ikke længere var fuldt uarbejdsdygtig. Kommunen henviste herefter A til at henvende sig til sin arbejdsløshedskasse og stille sig til rådighed på arbejdsformidlingen. A indbragte afgørelsen for Det Sociale Nævn, som hjemviste sagen til fornyet behandling ved kommunen under henvisning til, at kommunen ikke havde taget stilling til betydningen af, at den ikke som foreskrevet i lovgivningen havde udarbejdet en skriftlig helhedsvurdering af A’s situation og en opfølgningsplan. Kommunen fastholdt efterfølgende den trufne afgørelse, hvilket blev stadfæstet af Det Sociale Nævn og Ankestyrelsen, hvorefter A indbragte Ankestyrelsens afgørelse for domstolene. A påstod endvidere, at Albertslund Kommune skulle betale erstatning, idet kommunen havde tilsidesat sin pligt til at iværksætte hjælpeforanstaltninger over for A. Højesteret lagde til grund, at kommunen på grundlag af flere opfølgningssamtaler med A og af de foreliggende lægelige oplysninger havde vurderet, at A kunne vende tilbage til arbejdsmarkedet uden forudgående revalidering eller iværksættelse af andre erhvervsafklarende foranstaltninger. Højesteret lagde samtidig til grund, at kommunens sagsbehandling havde været mangelfuld, idet der ikke var udarbejdet en skriftlig helhedsvurdering efter retssikkerhedslovens § 6 og § 7 og opfølgningsplan efter den dagældende sygedagpengelovs § 24, stk. 2, ligesom der ikke var blevet afholdt det foreskrevne antal opfølgningssamtaler med A. Højesteret fandt, at disse mangler ikke i sig selv kunne føre til, at kommunens afgørelse var ugyldig, eller at de havde haft betydning for rigtigheden af kommunes afgørelse. Højesteret fandt i øvrigt ikke grundlag for at tilsidesætte myndighedernes vurdering af, at A ikke var fuldt uarbejdsdygtig fra den 22. december 1999. Højesteret fandt derfor ikke grundlag for at ændre eller ophæve ankestyrelsens afgørelse. Det fandtes endvidere ikke godtgjort, at kommunen havde handlet erstatningspådragende over for A. Ankestyrelsen og kommunen blev derfor frifundet.
 Elmer og Partneres kommentar:
 Dommen efterlader desværre sygedagpengemodtagere i en tilstand uden nævneværdig retssikkerhed. Selvom kommunen i sin egenskab af sygedagpengemyndighed er forpligtet til at samarbejde med virksomheder ( den syges arbejdsgiver) fagforeninger og arbejdsformidlingen; og er forpligtet til at vurdere om der er behov for andre foranstaltninger; eksempelvis revalidering eller arbejdsprøvning; så har en tilsidesættelse af disse sagsbehandlingskrav efter Højesterets opfattelse ikke nogen betydning for resultatet. Da en stor del af de vurderinger kommunerne skal foretage – bla om hvad der menes med uarbejdsdygtighed – i et vist omfang er skønsmæssige, kunne man ønske, at der i sær blev lagt stor vægt på om sagbehandlingsreglerne er opfyldt.
 Nærmere oplysning kan fås hos advokat Søren Kjær Jensen, der førte sagen mod myndighederne.


text:
En mikroorganisme (mikrobe) er en organisme som er så lille, at den kun kan ses i et mikroskop.
 Bakterier på arbejde
 Ofte omtaler man mikroorganismer som levende enzymfabrikker, da de kan indeholde flere millioner enzymer. Man udnytter dog også mikroorganismer i industrien; i den industrielle sammenhæng gæres mikroorgansimer i store tanke, hvor der bliver produceret enzymer, som fx bruges til gødning eller fremstilling af vaskemiddel. Derfor kan man med sikkerhed sige, at enzymer anvendes i flere forskellige processer. I dag er det også muligt, at indsplejse en DNA streng så den danner de proteiner man ønsker at fremstille. Det er blandt andet den proces, der foretages, når insulin fremstilles.
 Ved rensning af vand hjælper bakterier også med at rense fx industrispildevand. Populært sagt siger vi, at mikroorgansimerne æder affaldet og omdanner det til kuldioxid, vand og salte. Med tiden indgår disse elementer igen i naturens økologiske kredsløb.
 Bakterier i kvælstofskredsløbet
 Knoldbakterier binder stoffet nitrogen, og med denne proces skaber de dermed det primære grundlag for, at planter kan overleve i naturen. En anden vigtig funktion opstår under processen: forrådnelse. Når dødt organisk materiale bliver nedbrudt, bliver der dannet ammoniak. Når dette stof kommer i kontakt med vand, dannes der et ammoniumion. Dette ammoniumion bliver omdannet til nitritioner ved hjælp af effektive nitritbakterier. Derefter omdanner nitrat nitritioner til nitrationer. De mange kemiske reaktioner resulterer i det vi kalder nitrifikationsprocessen.
 Denne proces medfører, at planter kan få de næringstoffer, som de har brug for til deres overlevelse. Alligevel kan visse problemer opstå; hvis planter modtager mere næring, end de kan optage, kan næringen blive udnyttet af alger. Formerer algerne sig, medfører det, at underhavsplanter ikke kan få det nødvendige sollys til deres fotosyntese. I stedet foretager disse planter respiration. Dette vil resultere i iltsvind, der medfører fiske- og plantedød. Ved nebrydelsen af disse forsvinder endnu mere ilt.
 Følgende organismegrupper indeholder arter som er mikroorganismer:
 bjørnedyr
 amøbe
 protozo
 alge
 rødalge
 brunalge
 grønalge
 plankton
 svampedyr
 eubacteria
 arker
 stramenopila
 Vira
 Gærsvampe
 Parasitter
 Se også
 liv i rummet
 Eksterne henvisninger
 Mikroorganismer. Biotech Academy
 3.12.2003, Ing.dk: Bakterier skal afvises – ikke dræbes Modermælk og tranebærsaft indeholder stoffer, der forhindrer bakterier i at binde sig til kroppens slimhinder. Citat: "...Mikroberne har haft millioner af år til at udvikle resistens overfor denne teknik, der »trækker tæppet bort under dem«, men det er ikke lykkedes..."
 BBC News, 28 September, 2001: The microbes that 'rule the world' Citat: "... The Earth's climate may be dependent upon microbes that eat rock beneath the sea floor, according to new research....The number of the worm-like tracks in the rocks diminishes with depth; at 300 metres (985 feet) below the sea floor, they become much rarer..."
 BBC News, 14 October, 2002, Earth 'depends on creepy-crawlies'
 BBC News, 10 July, 2000, Snow microbes found at South Pole Citat: "...able to survive the large doses of ultraviolet radiation, extreme cold and darkness...The microbes have DNA sequences similar to a category of bacteria known as Deinococcus..."
 BBCNews: 16 January, 2002, Tough bugs point to life on Mars Citat: "...This research demonstrates that certain microbes can thrive in the absence of sunlight by using hydrogen gas..."
 Ingeniøren: 14.04.2002 Brint-spisende bakterier fundet under jorden Nye undersøgelser viser, at der findes enorme mængder bakterier under jorden, der lever af brint.
 BBCNews: 17 January, 2002, Alien life could be like Antarctic bugs
 31 January, 2004, BBC News: Microbes 'are living antibiotic' Citat: "...Once it has collided with a potential prey cell, it attaches itself to it, pulling itself close using long retractable fibres...It can then produce chemicals which can cut a hole in the cell wall, pull itself in and start consuming the cell from the inside..."
 01.02.2004, Ing.dk: Dresserede bakterier gør underlivet surt Svensk hygiejnegigant satser på intelligente trusseindlæg. Citat: "...hvorefter de først vågner op, når kvinden tager trusseindlægget på. Herefter bevæger de sig over på huden og begynder at arbejde..."


text:
 19.12.2009
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 312/29
 Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentin määräys 29.10.2009 — Novácke chemické závody v. komissio
 (Asia T-352/09 R)
 (Väliaikainen oikeussuoja - Kilpailu - Komission päätös, jolla määrätään sakko - Pankkitakaus - Täytäntöönpanon lykkäämistä koskeva hakemus - Kiireellisyysedellytys ei täyty)
 2009/C 312/49
 Oikeudenkäyntikieli: englanti
 Asianosaiset
 Kantaja: Novácke chemické závody, a.s. (Nováky, Slovakia) (edustaja: asianajaja A. Černejová)
 Vastaaja: Euroopan yhteisöjen komissio (asiamiehet: F. Castillo de la Torre ja N. von Lingen)
 Oikeudenkäynnin kohde
 Hakemus EY 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä (Asia COMP/39.396 — kalsiumkarbidi- ja magnesiumpohjaiset reagenssit teräs- ja kaasuteollisuudelle) 22.7.2009 tehdyn komission päätöksen täytäntöönpanon lykkäämiseksi kantajaa koskevilta osin
 Määräysosa
 1)
 Välitoimihakemus hylätään.
 2)
 Oikeudenkäyntikuluista päätetään myöhemmin.


text:
 21.2.2009
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 44/39
 2008. december 22-én benyújtott kereset – Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Belga Királyság
 (C-575/08. sz. ügy)
 (2009/C 44/66)
 Az eljárás nyelve: francia
 Felek
 Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: V. Peere és P. Dejmek meghatalmazottak)
 Alperes: Belga Királyság
 Kereseti kérelmek
 —
 A Bíróság állapítsa meg, hogy a Belga Királyság – mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről szóló, 2005. október 26-i 2005/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1) – nem teljesítette a szóban forgó irányelvből eredő kötelezettségeit;
 —
 a Belga Királyságot kötelezze a költségek viselésére.
 Jogalapok és fontosabb érvek
 A 2005/56/EK irányelv átültetésére előírt határidő 2007. december 14-én lejárt. Márpedig a jelen kereset benyújtásának időpontjáig az alperes nem fogadta el az átültetéshez szükséges rendelkezéseket, vagy mindenesetre még nem közölte azokat a Bizottsággal.
 (1) HL L 310., 1. o.


text:
 Avis juridique important
 |
 11992M/PRO/SEBC/42
 Verdrag betreffende de Europese Unie - Protocol betreffende de statuten van het Europees stelsel van centrale banken en van de Europese Centrale Bank - Hoofdstuk VIII: Wijziging van de statuten en aanvullende wetgeving - Artikel 42: Aanvullende wetgeving
 Publicatieblad Nr. C 191 van 29/07/1992 blz. 0077
 Artikel 42 Aanvullende wetgeving Overeenkomstig artikel 106, lid 6, van het Verdrag stelt de Raad, onmiddellijk nadat de datum voor de aanvang van de derde fase is bepaald, met gekwalificeerde meerderheid van stemmen, hetzij op voorstel van de Commissie en na raadpleging van het Europees Parlement en de ECB, hetzij op aanbeveling van de ECB en na raadpleging van het Europees Parlement en de Commissie, de in de artikelen 4, 5.4, 19.2, 20, 28.1, 29.2, 30.4 en 34.3 bedoelde bepalingen vast. HOOFDSTUK IX OVERGANGSBEPALINGEN EN ANDERE BEPALINGEN VOOR HET ESCB