type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
 Bryssel,-07.01.1998
 KOM(97) 723 lopull.
 98/0008 (CNS)
 Ehdotus
 NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY)
 yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä
 koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä
 (kodifioitu toisinto)
 (komission esittämä)
 ---pagebreak--- PERUSTELUT
 Osana "kansalaisten Eurooppaa" komissio pitää tärkeänä yhteisön oikeuden yksinker-
 taistamista ja selventämistä, jotta kansalaiset voisivat paremmin hyödyntää ja ymmär-
 tää sitä ja saisivat näin uusia mahdollisuuksia ja erityisiä oikeuksia, joihin he voisivat
 vedota.
 Kyseistä tavoitetta ei voi saavuttaa niin kauan kuin on olemassa hyvin suuri määrä
 säännöksiä, joita on muutettu useita kertoja ja usein huomattavastikin ja jotka on siro-
 teltu osittain alkuperäiseen säädökseen ja osittain myöhempiin muutossäädöksiin. Suu-
 reen määrään säädöksiä kohdistuva tutkimus- ja vertailutyö on sen vuoksi tarpeen voi-
 massa olevien säännösten selville saamiseksi.
 Tästä syystä yhteisön oikeuden selvyys ja avoimuus riippuu myös sellaisten säädösten
 kodifioinnista, joita on muutettu usein.
 Komissio on 1 päivänä huhtikuuta 1987 tekemällään päätöksellä antanut yksiköilleen
 ohjeet toteuttaa säädösten virallinen kodifiointi viimeistään sen jälkeen, kun niitä on
 muutettu kymmenennen kerran. Lisäksi komissio on korostanut sitä, että tämä on vä-
 himmäissääntö, sillä yhteisön oikeuden selvyyden ja ymmärrettävyyden edistämiseksi
 yksiköiden olisi pyrittävä kodifioimaan niiden vastuulla olevat tekstit mahdollisimman
 lyhyin väliajoin.
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Edinburghin huippukokouksessa joulukuussa
 1992 esittämissä päätelmissä vahvistetaan nämä välttämättömät seikat ja korostetaan
 virallisen kodifioinnin merkitystä, koska "sillä taataan oikeusvarmuus tiettynä ajankoh-
 tana tiettyyn kysymykseen sovellettavan lainsäädännön suhteen".
 Tämä kodifiointi on toteutettava kunnioittaen kokonaisuudessaan yhteisön tavanomais-
 ta lainsäädäntömenettelyä.
 Koska virallisessa kodifioinnissa ei voi muuttaa kodifioitavien säädösten asiasisältöä,
 Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat sopineet 20 päivänä joulukuuta 1994
 tehdyllä toimielinten välisellä sopimuksella nopeutetusta käsittelymenettelystä, jolla py-
 ritään kodifioitujen säädösten antamiseen nopeasti.
 Tällä yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan
 pitämistä koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteluista ja edellytyksistä 21
 joulukuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3699/93 kodifiointia (*) kos-
 kevalla ehdotuksella on tarkoitus toteuttaa seuraavanlainen kodifiointi: uusi asetus
 korvaa kodifioinnin kohteena olevat eri asetukset (2); siinä on täysin kunnioitettu ko-
 difioinnin kohteena olevien tekstien asiasisältöä ja siinä rajoitutaan niiden uudelleen-
 ryhmittelyyn tekemällä niihin ainoastaan kodifioinnin vaatimat muodolliset muutokset.
 Tämä kodifiointiehdotus on laadittu Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimis-
 ton tietojenkäsittelyjärjestelmää käyttäen kaikilla virallisilla kielillä tehdyn asetuksen
 (EY) N:o 3699/93 ja sen muutosasetusten aiemman koontamisen perusteella Euroop-
 pa-neuvoston puheenjohtajan Edinburghissa esittämien päätelmien mukaisesti. Artiklo-
 jen aiempi numerointi on säilytetty ehdotuksen luettavuuden parantamiseksi: se on
 mainittu marginaalissa ja uusi numerointi on artiklojen edellä; kaksi numerointia on
 esitetty myös kodifioidun asetuksen liitteessä IV olevassa vastaavuustaulukossa.
 (*) Sisällytetty vuoden 1997 lainsäädäntöohjelmaan.
 (2) Tämän ehdotuksen liitteessä IV oleva B osa.
 ---pagebreak--- Ehdotus
 NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) N:o
 annettu ...
 yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan
 pitämistä koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka,
 ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk-
 sen ja erityisesti sen 43 artiklan,
 ottaa huomioon komission ehdotuksen,
 ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon ( 1 ),
 ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausun-
 non ( 2 ),
 sekä katsoo, että
 1) yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden
 jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteellisten
 tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä 21 joulu-
 kuuta 1993 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o
 3699/93 ( 3 ) on muutettu useita kertoja ja huomattaviJta
 osin ( 4 ), sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia
 kodifioitava mainittu asetus,
 2) rakennerahastojen päämääristä ja tehokkuudesta ja nii- 3699/93
 den toiminnan yhteensovittamisesta keskenään sekä Eu- (mukautettu)
 roopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitus-
 välineiden kanssa 24 päivänä kesäkuuta 1988 annetussa
 neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2052/88 ( 5 ) ja asetuk-
 sen (ETY) N:o 2052/88 täytäntöönpanosta annetussa
 neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 4253/88 ( 6 ) määritel-
 lään rakennerahastojen ja kalatalouden ohjauksen rahoi-
 tusvälineen yleiset tavoitteet ja tehtävät, järjestäytyminen,
 tukitoimenpidemenetelmät, ohjelmien laatiminen ja ra-
 hastoista myönnetyn tuen yleinen järjestäminen sekä ylei-
 set rahoitussäännökset,
 () EYVL N:o C
 (
 ?>
 3
 ( )
 EYVL N:o C
 EYVL N:o L 346, 31.12.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se
 on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 25/97 (EYVL
 N:o L 6, 10.1.1997, s. 7).
 Katso liitteessä IV oleva B osa.
 e) EYVL N:o L 185, 15.7.1988, s. 9. Asetus sellaisena kuin se on
 viimeksi muutettuna Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisa-
 siakirjalla.
 (6) EYVL N:o L 374, 31.12.1988, s. 1. Asetus sellaisena kuin se
 on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 3193/94 (EYVL
 N:o L337, 24.12.1994, s. 11).
 ---pagebreak--- 3) yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmästä 20 päivänä 3699/93
 joulukuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY)
 N:o 3760/92 (l) vahvistetaan yhteisen politiikan yleiset
 tavoitteet ja säännöt; on tärkeää erityisesti antaa kehyk-
 set yhteisön kalastuslaivaston kehitykselle niiden päätös-
 ten mukaisesti, jotka neuvosto tekee asetuksen 11 artik-
 lan nojalla; komission on annettava näiden päätösten
 perusteella kutakin jäsenvaltiota koskevat yksityiskohtai-
 set säännökset; lisäksi on tärkeää, että yhteiseen kalas-
 tuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12
 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen
 (ETY) N:o 2847/93 ( 2 ) säännöksiä noudatetaan,
 4) neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamista (mukautettu)
 kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen osalta 20 heinä-
 kuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o
 2080/93 ( 3 ) (kalatalouden ohjauksen rahoitusväline, jäl-
 jempänä 'KOR') määritellään lisäksi yhteisten rakenteel-
 listen tukitoimenpiteiden erityistavoitteet sekä kalastus-
 ja vesiviljelyalalla että näistä saatavien tuotteiden jalos-
 tuksen ja kaupan pitämisen alalla, jäljempänä "ala"; ase-
 tuksen 6 artiklan mukaan neuvoston kuuluu päättää yksi-
 tyiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä KOR:n osallis-
 tumiselle alan rakenteiden mukautustoiraenpiteisiin,
 5) on tärkeää, että neuvosto vahvistaa yksityiskohtaiset
 säännöt alan rakenteiden mukauttamiseen liittyvien toi-
 mien toteuttamisesta sen varmistamiseksi, että KOR:n
 toimenpiteet johtavat alan rakennepolitiikalle asetettujen
 tavoitteiden saavuttamiseen yhteisön kaikkien rakenteel-
 listen tukitoimenpiteiden ja yhteisön yksinomaiseen toi-
 mivaltaan kuuluvan koko yhteisen kalastuspolitiikan osal-
 ta, ja jotta kukin jäsenvaltio voisi varmistaa alan raken-
 teellisten tukitoimenpiteiden hallinnon; siltä osin kuin
 nämä tukitoimenpiteet eivät rajoitu yhteisön tuen myön-
 tämiseen, olisi erityisesti liitettävä yhteisön kalastuslaivas-
 tojen rakenneuudistuksen suunnittelu johdonmukaisella
 tavalla rakenteellisten tukitoimenpiteiden kokonaisuu-
 teen,
 6) tuotteiden tai valmistusmenetelmien edistämistä olisi 25/97
 aiheellista rohkaista niissä tapauksissa, joissa määrättyyn
 maantieteelliseen alueeseen viittaava alkuperä on tunnus-
 tettu virallisesti maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden
 maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suo-
 jasta 14 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston
 asetuksen (ETY) N:o 2081/92 (4) perusteella; maantie-
 teellisten viittausten käyttö voidaan sallia ainoastaan, jos
 tällainen virallinen tunnustaminen on annettu,
 C1) EYVL N:o L 389, 31.12.1992, s. 1. Asetus sellaisena kuin se
 on viimeksi muutettuna Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymi-
 sasiakirjalla.
 (2) EYVL N:o L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se
 on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 686/97 (EYVL
 N:o L 102, 19.4.1997, s. 1).
 EYVL N:o L 193, 31.7.1993. s. 1
 (4) EYVL N:o L 208, 27.7.1992, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on
 viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1068/97 (EYVL
 N:o L 156, 13.6.1997, s. 10).
 ---pagebreak--- 7) yhteisestä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkinajär- 25/97
 jestelystä 17 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston (mukautettu)
 asetuksen (ETY) N:o 3759/92 ( ! ) 7 b artiklassa sääde-
 tään sellaisille tuottajajärjestöille myönnettävästä talou-
 dellisesta tuesta, jotka toteuttavat tuotteidensa laatua ja
 kaupan pitämistä koskevan parantamissuunnitelman; oi-
 keudellisen ja talousarvioon liittyvän johdonmukaisuuden
 vuoksi tämä tuki on aiheellista mainita tässä asetuksessa,
 8) toiminnan tilapäisen lopettamistoimenpiteiden osalta, täl- 965/96
 laisten toimien laatu huomioon ottaen KOR:n taloudelli-
 sen tuen on säilyttävä luonteeltaan poikkeuksellisena toi-
 menpiteenä; tämän vuoksi olisi kyseiseen toimenpitee-
 seen myönnettäville maksusitoumuksille asetettava ylära-
 ja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta turvautumista ta-
 pauskohtaisesti asetuksen (ETY) N:o 2080/93 3 artiklas-
 sa tarkoitettuihin toimenpiteisiin,
 9) kalastuselinkeinon alalla tapahtuu parhaillaan kauaskan- 2719/95
 toisia vakavaan kriisiin liittyviä muutoksia; asetuksessa (mukautettu)
 (ETY) N:o 3760/92 tarkoitetun yhteisen kalastuspolitii-
 kan soveltamisen edellyttämät kalastuselinkeinon muu-
 tokset aiheuttavat tarpeen toteuttaa useita erilaisia sosi-
 aalis-taloudellisia tukitoimenpiteitä,
 10) yhteisön tasolla, rakennerahastojen yhteydessä on jo 3.
 käytettävissä joukko sosiaalis-taloudeliisiä tukitoimenpi-
 teitä kalastuselinkeinoa harjoittavien yritysten ja yksityis-
 henkilöiden sekä kalastuksesta riippuvaisten alueiden
 avustamiseksi,
 11) nämä toimenpiteet eivät kuitenkaan riitä estämään kalas-
 tuselinkeinoa menettämästä toimintakykyisiä ja ammatti-
 taitoisia jäseniä kalastuskapasiteetin pienentyessä; tämän
 vuoksi yhteisön tasolla olisi toteutettava asianmukaisia
 toimenpiteitä erityisesti vanhimpien kalastajien avustami-
 seksi,
 12) Lontoon sopimuksen (ITC 69) ehdot ulotettiin kalastus- 1624/95
 alusten ominaisuuksista 22 päivänä syyskuuta 1986 anne-
 tulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2930/86 ( 2 ) kos-
 kemaan kaikkia kalastusaluksia; edellä mainitun sopi-
 muksen määräysten täytäntöönpanolla otetaan käyttöön
 1 päivään tammikuuta 2004 mennessä bruttovetoisuus
 vetoisuuden yksiköksi kaikille unionin kalastuslaivueen
 aluksille,
 (x) EYVL N:o L 388, 31.12.1992, s. 1. Asetus sellaisena kuin se
 on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 3318/94 (EYVL
 N:o L 350, 31.12.1994, s. 15).
 (2) EYVL N:o L 274, 25.9.1986, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on
 muutettuna asetuksella (EY) N:o 3259,94 (EYVL N:o L 339,
 29.12.1994, s. 11).
 ---pagebreak--- 13) olisi säädettävä kalastusalukselle toiminnan pysyvää lo- 1624/95
 pettamista koskevan tuen saamisen edellytyksenä oleva (mukautettu)
 erityinen toiminnan vähimmäismäärä Itämeren pohjoiso-
 sassa olevissa satamissa rekisteröityjen alusten osalta, ot-
 taen huomioon tämän alueen erityiset ilmasto-olosuhteet,
 joista johtuu alueen vähäsuolaisten vesien jäätyminen
 suuren osan vuotta,
 14) kalastusrahastoista osalliseksi pääsyn edellytysten tiuken- 965/96
 tamisen perustana on kansallinen ja yhteisön lainsäädän-
 tö, erityisesti niissä säädetyt lisenssijärjestelmät ja kalas-
 tusluvat; kyseiset kalastusrahastoista osalliseksi pääsyä
 vaikeuttavat uudet rajoitukset johtavat alusten siirtoarvon
 nousuun, erityisesti yli 30 vuotta vanhojen alusten osalta;
 kyseisen arvonnousun vuoksi laivaston toiminnan lopetta-
 mista ei voida enää varmistaa yhtä helposti kuin aikai-
 semmin,
 15) olisi varmistettava erityisesti vanhimpien kalastusaluslai-
 vastojen toiminnan lopettaminen, kyseisen alusluokan
 toiminnan lopettamisen varmistamiseksi olisi säilytettävä
 palkkioiden taso tarpeeksi korkealla,
 ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
 ---pagebreak--- 1 artikla 3699/93 1 artikla
 (mukautettu)
 Soveltamisala
 Rakennerahastojen ja kalatalouden ohjauksen rahoitusväli-
 neellä (KOR) voidaan tässä asetuksessa säädetyin edelly-
 tyksin myöntää tukea II, III ja IV osastossa tarkoitettuihin
 toimiin asetuksen (ETY) N:o 3760/92 1 artiklassa määri-
 teltyyn yhteiseen kalastuspolitiikkaan sisältyvien toimenpi-
 teiden puitteissa.
 I OSASTO
 OHJELMIEN LAATIMINEN
 2 artikla 2 artikla
 Yleiset säännöt
 1. Edellä 1 artiklassa tarkoitettuja toimia koskevat
 ohjelmat on laadittava kahdessa vaiheessa 3 ja 4 artiklassa
 määritellyin edellytyksin.
 2. Yhteisön kalastuslaivastojen rakenneuudistus on
 sisällytettävä 5 artiklassa tarkoitettuihin monivuotisiin
 ohjausohjelmiin.
 3 artikla 3 artikla
 Alakohtaiset suunnitelmat ja tukihakemukset
 1. Kunkin jäsenvaltion on esitettävä komissiolle yhtenä (mukautettu)
 ohjelma-asiakirjana, jäljempänä "asiakirja":
 — alakohtainen suunnitelma,
 — tukihakemus.
 Kunkin asiakirjan on katettava kuuden vuoden jakso, ja
 ensimmäisen ohjelmajakson on alettava 1 päivästä
 tammikuuta 1994.
 Komission 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksymän
 monivuotisen ohjausohjelman kattaman ohjelmajakson osaa
 koskevat asiakirjan kohdat laaditaan tämän artiklan 2
 kohdan mukaisesti.
 Komission hyväksymän monivuotisen ohjausohjelman
 ulkopuolelle vielä jäävää ohjelmajakson osaa koskevat
 asiakirjassa olevat ohjelmatiedot ovat puhtaasti suuntaa-
 antavia; jäsenvaltioiden on täsmennettävä ne uuden
 monivuotisen ohjausohjelman hyväksymisen yhteydessä sen
 tavoitteiden perusteella.
 Ensimmäistä ohjelmajaksoa myöhempiä jaksoja koskevat
 asiakirjat on esitettävä vähintään kuusi kuukautta ennen
 kunkin jakson alkamista.
 ---pagebreak--- 2. Alakohtainen suunnitelma voi kattaa kaikki II, III ja 3699/93
 IV osastossa tarkoitetut alat. Sen on sisällettävä kaikki
 liitteessä I olevat tiedot. Se on laadittava yhteisen kalastus-
 politiikan tavoitteiden ja 5 artiklassa tarkoitetun monivuo-
 tisen ohjausohjelman mukaisesti.
 Tukihakemus on laadittava asetuksen (ETY) N:o 4253/88
 14 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti. Siinä on esitettävä
 kaikki toimenpiteet, jotka on suunniteltu yhteisen
 toiminnan täytäntöönpanemiseksi ja täsmennettävä ase-
 tuksen (ETY) N:o 2052/88 5 artiklassa tarkoitetut tuen
 antamisen muodot.
 3. Asiakirjassa on tehtävä ero tavoitteen 1 piiriin
 kuuluviin alueisiin liittyvien tietojen ja muihin alueisiin
 liittyvien tietojen välillä.
 Tavoitteen 1 alueisiin liittyvien tietojen on sisällyttävä
 asetuksen (ETY) 2052/88 8 artiklan 7 kohdassa ja
 asetuksen (ETY) N:o 4253/88 5 artiklan 2 kohdassa
 tarkoitettuun ohjelmaan.
 4 artikla 4_anikja.
 Yhteisön ohjelmat
 1. Komissio arvioi alakohtaisia suunnitelmia sen perus-
 teella, ovatko ne yhdenmukaisia KOR:lle asetuksen (ETY)
 N:o 2080/93 1 artiklassa säädettyjen tavoitteiden ja
 asetuksen (ETY) N:o 2052/88 6 ja 7 artiklassa tarkoi-
 tettujen säännösten ja politiikkojen kanssa.
 Tukihakemuksia tarkastellaan asetuksen (ETY) N:o
 4253/88 14 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti.
 2. Komissio tekee tämän asetuksen 3 artiklassa tarkoi-
 tettujen asiakirjojen perusteella kertapäätöksen alan
 rakenteellisia tukitoimenpiteitä koskevasta yhteisön
 ohjelmasta kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun se on vas-
 taanottanut kyseiset asiakirjat.
 Komission päätös tehdään noudattaen asetuksen (ETY)
 N:o 2080/93 8 artiklassa säädettyä menettelyä asetuksen
 (ETY) N:o 2052/88 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun
 yhteistyöhön osallistumisen mukaisesti ja yhteisym-
 märryksessä asianomaisen jäsenvaltion kanssa.
 Komission päätös yhteisön ohjelmasta ilmoitetaan asian-
 omaiselle jäsenvaltiolle ja julkaistaan Euroopan yhteisöjen
 virallisessa lehdessä.
 3. Yhteisön ohjelmat laaditaan yhteisön kalastus-
 politiikan tavoitteiden ja 5 artiklassa tarkoitettujen
 monivuotisten ohjausohjelmien säännösten mukaisesti. Ne
 voidaan tätä tarkoitusta varten erityisesti tarkistaa
 merkittävien muutosten yhteydessä ja jokaisen, yhteisön
 kalastuslaivaston rakenneuudistusta koskevan ohjel-
 majakson päättyessä.
 ---pagebreak--- 5 artikla 3699/93 5 artikla
 Kalastuslaivastojen monivuotiset ohjausohjelmat
 1. Tässä asetuksessa "kalastuslaivastojen monivuotisilla (mukautettu)
 ohjausohjelmilla" tarkoitetaan sitä tavoitekokonaisuutta ja
 luetteloa tavoitteiden toteuttamiseksi tarvittavista keinoista,
 jotka mahdollistavat pyyntiponnistuksen kokonaisvaltaisen
 ja kestävän ohjaamisen.
 2. Komissio hyväksyy kullekin jäsenvaltiolle erikseen
 monivuotiset ohjausohjelmat noudattaen asetuksen (ETY) 1624/95 1 artiklan 1 alakohta
 N:o 3760/92 18 artiklassa säädettyä menettelyä niiden kala-
 talousalan monivuotisten rakenneuudistusta koskevien
 tavoitteiden ja yksityiskohtaisten sääntöjen perusteella,
 jotka neuvosto on vahvistanut asetuksen (ETY) N.o
 3760/92 11 artiklan mukaisesti.
 3. Asetuksen (ETY) N:o 2080/93 9 artiklan 1 kohdassa
 tarkoitettuja monivuotisia ohjausohjelmia, jotka on hyväk-
 sytty 1 päivän tammikuuta 1993 ja 31 päivän joulukuuta
 1996 väliselle ajanjaksolle, sovelletaan niiden päättymiseen
 asti.
 6 artikla 6 artikla
 Monivuotisten ohjausohjelmien seuranta
 1. Jäsenvaltioiden on vuosittain ennen 1 päivää huhti- (mukautettu)
 kuuta toimitettava komissiolle monivuotisten ohjaus-
 ohjelmien täytäntöönpanon edistymisen seurantaa koskeva
 yhteenvetoasiakirja oman monivuotisen ohjelmansa
 edistymisestä. Kolmen kuukauden kuluessa tästä mää-
 räajasta komissio välittää Euroopan parlamentille ja
 neuvostolle vuosikertomuksen kaikkien jäsenvaltioiden
 monivuotisten ohjausohjelmien täytäntöönpanosta.
 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kunkin
 laivaston osan osalta tiedot pyyntiponnistuksen seuran-
 nasta, erityisesti kalastuskapasiteettien ja vastaavan
 kalastustoiminnan kehityksestä, komission täytäntöön-
 panemien menettelyjen mukaisesti.
 3. Komissiolla on tätä varten käytettävissään pyynti-
 ponnistuksen hoitoon soveltuva yhteisön kalastusalusluet-
 telo.
 4. Komissio antaa 3 kohdassa tarkoitetut luetteloa
 koskevat säännökset noudattaen asetuksen (ETY) N:o
 3760/92 18 artiklassa säädettyä menettelyä.
 5. Jokaista hyväksyttyä monivuotista ohjausohjelmaa
 voidaan asianomaisen jäsenvaltion tai komission pyynnöstä
 tai monivuotisten ohjausohjelmien säännösten nojalla
 tarkastella uudelleen ja tarvittaessa mukauttaa.
 ---pagebreak--- 6. Komissio päättää tämän artiklan- 5 kohdassa sääde- 3699/93
 tyistä mukautuksista noudattaen asetuksen (ETY) N:o
 3760/92 18 artiklassa säädettyä menettelyä.
 7. Jäsenvaltioiden on tämän artiklan täytäntöön-
 panemiseksi erityisesti noudatettava asetuksen (ETY) N:o
 2847/93 24 artiklan säännöksiä.
 II OSASTO
 KALASTUSLAIVASTOJEN MONIVUOTISTEN
 OHJAUSOHJELMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO
 7 artikla 7 artikla
 Yleiset säännökset
 1. Jos pelkällä julkisella tuella rahoitetut kapa- (mukautettu)
 siteettisupistukset ovat monivuotisen ohjausohjelman päät-
 tyessä mahdollistaneet jonkin jäsenvaltion laivaston tiettyä
 osaa koskevien tavoitteiden ylittymisen, yksinomaan
 kyseisestä tuesta johtuvaan uuteen tilanteeseen ei voida
 vedota uusien kapasiteettien käyttöönottamiseksi.
 Näitä säännöksiä ei sovelleta sellaisten pienten paikallisten
 rannikkokaiastuslaivastojen muodostamiin erityistapauksiin,
 jotka koostuvat alle 220 kilowatin aluksista ja joille ei ole
 vahvistettu kalastuskiintiöitä yhteisön tasolla.
 Näiden pienten laivastojen osalta jäsenvaltio voi rahoittaa
 pelkällä valtion tuella ja liitteessä III olevissa 1.3 ja 2.1
 kohdassa tarkoitettujen palkkioiden ja enimmäismäärien
 rajoissa kyseistä ylitystä vastaavat kapasiteetit.
 2. Jäsenvaltion on vuosittain varmistettava, että minkään
 laivaston osan uudenaikaistamis- ja rakentamistuet eivät
 johda pyyntiponnistuksen lisääntymiseen.
 8 artikla 8 artikla
 Pyyntiponnistuksen säätely
 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava pyyntiponnistuksen
 säätelytoimenpiteitä, jotta vähintään 5 artiklassa tar-
 koitettujen monivuotisten ohjausohjelmien tavoitteet
 saavutetaan.
 Jäsenvaltioiden on tarvittaessa toteutettava toimenpiteitä
 kalastusalusten poistamiseksi pysyvästi kalastuskäytöstä tai
 niiden kalastustoiminnan rajoittamiseksi.
 2. Toimenpiteisiin alusten poistamiseksi pysyvästi
 kalastustoiminnasta voi erityisesti kuulua:
 10
 ---pagebreak--- — romuttaminen, 3699/93
 — siirtäminen pysyvästi kolmanteen maahan, edellyttäen,
 että kyseisen siirron ei voida olettaa olevan kansain-
 välisen oikeuden vastainen tai vaikuttavan vahin-
 gollisesti kalavarojen säilyttämiseen ja hoitoon,
 — kalastusaluksen siirtäminen pysyvästi muuhun kuin
 kalastuskäyttöön yhteisön vesillä.
 Vetoisuudeltaan alle 25 bruttorekisteritonnia (brt) tai brut- 1624/95 1 artiklan 2 alakohta
 tQvetQisuudeltaan (GT) alle 27 alle olevien alusten osalta Oikaisu, EYVL N:o L 301,14.12.1995, s. 47
 tässä artiklassa tarkoitettua julkista tukea voidaan myöntää (mukautettu)
 ainoastaan aluksen romuttamiseen.
 Jäsenvaltioiden on varmistettava, että alukset, joita nämä
 toimenpiteet koskevat, poistetaan kalastusalusrekistereistä
 ja yhteisön kalastusalusluettelosta. Niiden on lisäksi
 varmistettava, että poistetut alukset otetaan pysyvästi pois
 kalastuskäytöstä yhteisön vesillä.
 3. Kalastustoiminnan rajoitustoimenpiteisiin voi kuulua
 määrättyinä ajanjaksoina luvallisten kalastuspäivien tai
 merilläolopäivien rajoituksia. Nämä toimenpiteet eivät anna
 aihetta minkäänlaiseen julkiseen tukeen.
 9 artikla 2_anMt
 Kalastustoiminnan uudelleen suuntautuminen — väliai-
 kaiset yhteisyritykset ja yhteisyritykset
 1. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa toimenpiteitä kalastustoi-
 minnan uudelleen suuntautumisen edistämiseksi kannusta-
 malla tilapäisten yhteisyritysten ja/tai yhteisyritysten perus-
 tamista.
 2. Tässä asetuksessa "tilapäisellä yhteisyrityksellä" tarkoi- (mukautettu)
 tetaan mitä tahansa yhteenliittymää, kun se on perustettu
 rajoitetuksi ajaksi tehdyllä sopimuksella yhteisön laivanva-
 rustajien ja yhdestä tai useammasta sellaisesta kolmannesta
 maasta kotoisin olevien oikeushenkilöiden tai luonnollisten
 henkilöiden välillä, joiden kanssa yhteisö ylläpitää suhteita,
 ja kun tarkoituksena on yhteisesti hyödyntää ja mahdolli-
 sesti valorisoida kyseisen tai kyseisten kolmansien maiden
 kalavaroja ja jakaa yhteisestä toiminnasta aiheutuvat kus-
 tannukset, voitot ja tappiot ensisijaisesti yhteisön markki-
 noille suuntautuvien toimitusten näkökulmasta.
 Sopimuksessa on määrättävä siihen liittyvien lajien pyynnis-
 tä ja tarvittaessa jalostuksesta ja/tai pitämisestä kaupan se-
 kä tietotaidon jakamisesta ja/tai teknologian siirrosta, jos
 ne liittyvät mainittuihin toimiin.
 11
 ---pagebreak--- 3. Tässä asetuksessa "yhteisyrityksellä" tarkoitetaan 3699/93
 yksityisoikeudellista yhteisöä, joka on yhden tai useamman
 yhteisöstä olevan laivanvarustajan ja yhden tai useamman
 kolmannesta maasta olevan osakkaan muodostama ja jonka
 tarkoituksena on hyödyntää ja mahdollisesti valorisoida
 kyseisten kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttö-
 valtaan kuuluvien vesien kalavaroja ensisijaisesti yhteisön
 markkinoille suuntautuvien toimitusten näkökulmasta.
 4. Komissio vahvistaa tarvittaessa tämän asetuksen
 soveltamista koskevat edellytykset noudattaen asetuksen
 (ETY) N:o 2080/93 8 artiklassa tarkoitettua menettelyä.
 10 artikla 10 artikla
 Laivastojen uusiminen ja kalastusalusten nykyaikaista-
 minen
 1. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa kalastusalusten rakenta- (mukautettu)
 mistä edistäviä toimenpiteitä, jos ne ovat kutakin monivuo-
 tisten ohjausohjelmien osaa koskevien yleisten vuosittaisten
 välitavoitteiden ja lopullisten tavoitteiden mukaisia ja
 noudattavat asetettuja määräaikoja.
 Jäsenvaltioiden on samaan aikaan yhdessä kaikkien asiaa
 koskevien tukihankkeiden kanssa annettava komissiolle
 tiedoksi säännökset, jotka on annettu tämän edellytyksen
 noudattamisen varmistamiseksi.
 2. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa toimenpiteitä kalastus-
 alusten nykyaikaistamisen edistämiseksi. Näitä toimenpitei-
 tä koskevat 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset, jos inves-
 toinnit todennäköisesti johtavat lisääntyneeseen pyynti-
 ponnistukseen.
 ra OSASTO
 INVESTOINTITUKI VESIVILJELYN, RANNIKKOVYÖHYKKEI-
 DEN KEHITTÄMISEN, KALASTUSSATAMIEN KALUSTON
 SEKÄ JALOSTUKSEN JA KAUPAN ALOILLA
 11 artikla 11 artikla
 Tuen piiriin kuuluvat alat
 1. Jäsenvaltiot voivat liitteessä II eritellyin edellytyksin (mukautettu)
 toteuttaa toimenpiteitä aineellisten investointien edistämi-
 seksi seuraavilla aloilla:
 — vesiviljely,
 — rannikkovyöhykkeiden kalavarojen suojelu ja kehit-
 täminen erityisesti asentamalla kiinteitä tai siirrettäviä
 laitteita suojeltujen vedenalaisten alueiden rajoittami-
 seksi,
 — kalastussatamien kalusto,
 — kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostus ja pitäminen
 kaupan.
 12
 ---pagebreak--- 2. Jäsenvaltiot voivat lisäksi toteuttaa toimenpiteitä 3699/93
 edistääkseen laadun, hygieniaolosuhteiden, tilastollisten
 välineiden ja ympäristövaikutusten parantamis- ja valvonta-
 menetelmien suunnittelua ja täytäntöönpanoa sekä yritys-
 ten tutkimus- ja koulutusaloitteita. Näihin liittyviä kustan-
 nuksia varten edunsaajien toimintaan liittyviä kuluja lukuun
 ottamatta voidaan myöntää KOR:n tukea, jos ne liittyvät
 välittömästi 1 kohdassa tarkoitettuihin investointeihin.
 IV OSASTO
 MUUT TOIMENPITEET
 12 artikla 12 artikla
 Myynninedistämistoimet ja uusien myyntikanavien etsi-
 minen
 Jäsenvaltiot voivat toteuttaa kalastus- ja vesiviljelytuottei- (mukautettu)
 den myynninedistämistoimia ja uusien myyntikanavien
 etsintää edistäviä toimenpiteitä, joihin kuuluvat erityisesti:
 — laatua koskevien todistusten ja tuotteiden päällysmer-
 kintöjen laatimiseen liittyvät toimet,
 — myynninedistämiskampanjat, joihin luetaan myös
 laadun arvostuksen lisäämiseen tähtäävät kampanjat,
 — kuluttajatutkimukset,
 — kuluttajatestit,
 — messujen ja näyttelyiden järjestäminen ja niihin
 osallistuminen,
 — opinto- tai kauppamatkojen järjestäminen,
 — markkinatutkimukset, mukaan lukien yhteisön tuot-
 teiden kauppaa kolmansissa maissa koskevat näkymät,
 kyselytutkimukset,
 — kampanjat kaupan edellytysten parantamiseksi,
 myyntineuvonta ja -tuki, tukku- ja vähittäiskaup-
 piaiden palvelut.
 Nämä toimenpiteet eivät saa kohdistua tavaramerkkeihin,
 eivätkä ne saa viitata tiettyyn maahan tai alueeseen lukuun 25/97 1 artiklan 1 alakohta
 ottamatta erityistapauksia, joissa määrättyyn maantieteelli-
 seen alueeseen viittaava alkuperä on tunnustettu virallisesti
 asetuksen (ETY) N:o 2081/92 nojalla. Tällaisia viittauksia
 ei saa käyttää, ennen kuin nimitys on kirjattu asetuksen
 (ETY) N:o 2081/92 6 artiklan 3 kohdassa säädettyyn rekis-
 teriin.
 13
 ---pagebreak--- 13 artikla 3699/93 13 artikla
 Ammattikunnan toteuttamat toimenpiteet
 Jäsenvaltiot voivat toteuttaa toimenpiteitä edistääkseen (mukautettu)
 sellaisia ammattikunnan itsensä toteuttamia toimia, joita
 jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset pitävät yhteisen
 edun mukaisina ja kestoltaan rajallisina, sillä edellytyksellä,
 että ne myötävaikuttavat yhteisen kalastuspolitiikan tavoit-
 teiden toteutumiseen.
 Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin
 kuuluvat muun muassa asetuksen (ETY) N:o 3759/92 7 ja 25/97 1 artiklan 2 alakohta
 7 b artiklassa tarkoitetut tuottajajärjestöille myönnettävät
 tuet.
 14 artikla 14 artikla
 Toiminnan tilapäinen lopettaminen
 Jäsenvaltiot voivat toteuttaa toiminnan tilapäisiä lopetustoi-
 menpiteitä.
 KOR:n taloudellista tukea voidaan myöntää ainoastaan
 toimenpiteille, joiden tarkoituksena on korvata osa
 erityisesti biologisista syistä johtuvista odottamattomista ja
 toistumattomista tilanteista aiheutuvaan tilapäiseen
 kalastustoiminnan lopettamiseen liittyvästä ansionmene-
 tyksestä.
 Tämä tuki ei voi kalenterivuoden ja jäsenvaltion osalta 965/96 1 artiklan 1 alakohta
 ylittää korkeampaa seuraavista kahdesta kynnysarvosta:
 350 000 ecua tai 0,85 prosenttia kunkin jäsenvaltion kyseis-
 tä vuotta koskevassa rahoitussuunnitelmassa vahvistetuista
 maksusitoumuksista.
 15 artikla 2719/95 1 artiklan 1 alakohta 14 a artikla
 Sosiaalistaloudelliset toimenpiteet
 1. Tässä artiklassa 'kalastajalla' tarkoitetaan henkilöä, jo- (mukautettu)
 ka harjoittaa pääasiallista ammattitoimintaansa toiminnassa
 olevalla merikalastusaluksella.
 2. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa kalastajien eduksi ase-
 tuksen (ETY) N.o 3760/92 11 artiklassa tarkoitettuun
 yhteisön kalastusalan rakenneuudistukseen liittyviä sosiaa-
 listaloudellisia toimenpiteitä.
 3. KOR.sta voidaan myöntää rahoitustukea ainoastaan
 seuraaviin toimenpiteisiin:
 a) kalastajien kansallisten varhaiseläkejärjestelmien
 osarahoitus, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
 — aluksen kalastustoiminnan pysyvän lopettamisen
 ajankohtana toimenpiteen edunsaajien ikä on
 enintään kymmenen vuotta alhaisempi kuin
 jäsenvaltion voimassa olevassa lainsäädännössä
 tarkoitettu laillinen eläkeikä tai edunsaajat ovat
 vähintään viidenkymmenenviiden vuoden ikäisiä,
 14
 ---pagebreak--- — edunsaajat voivat perustella vaatimuksensa 2719/95 1 artiklan 1 alakohta
 vähintään kymmenen vuoden aktiivisella toimin-
 nalla kalastajana.
 Varhaiseläkkeen aikana kalastajien varsinaiseen (mukautettu)
 eläkejärjestelmään suoritettavat vakuutusmaksut eivät
 kuitenkaan kuulu KOR:n rahoitustuen piiriin.
 Missään jäsenvaltiossa ei edunsaajien määrä koko
 3 artiklassa tarkoitettuna ohjelmajaksona saa olla suu-
 rempi kuin niiden työpaikkojen määrä, jotka poistui-
 vat kalastusaluksilta kyseisten alusten kalastustoimin-
 nan pysyvän lopettamisen vuoksi 8 artiklan 2 kohdan
 mukaisesti tai alusten tultua siirretyiksi pysyvästi kol-
 manteen maahan 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen
 yhteisyritysten perustamisen yhteydessä;
 b) henkilökohtaisten korvausten myöntäminen kalastajille
 7 000 ecun enimmäismäärään yksittäistä edunsaajaa
 kohti, jos aluksen, jolla edunsaajat työskentelivät,
 toiminta on pysyvästi lopetettu 8 artiklan 2 kohdan
 mukaisesti tai pysyvästi siirretty kolmanteen maahan 9
 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen yhteisyritysten
 perustamisen yhteydessä.
 Kalastaja ei voi missään tapauksessa saada itselleen a ja b
 kohdan etuja samanaikaisesti.
 4. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpi-
 teet, joilla estetään kalastajia saamasta tukea molemmista 3
 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetusta toimenpiteestä.
 Niiden on myös suoritettava tarvittavat järjestelyt, joilla
 varmistetaan, että 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetun
 toimenpiteen edunsaajat pysyvästi luopuvat kalastajan
 työstä ja että 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettu korvaus
 palautetaan aikaan suhteutettuna, jos edunsaajat palaavat
 kalastajan työhönsä kuuden kuukauden kuluessa heitä
 koskevasta korvauksen myöntämispäätöksestä.
 5. Tämän artiklan soveltaminen päättyy 3 artiklassa (mukautettu)
 tarkoitetun ensimmäisen ohjelmajakson päätyttyä, jollei pe-
 rustamissopimuksen 43 artiklassa määrättyä menettelyä
 noudattaen toisin säädetä.
 15
 ---pagebreak--- V OSASTO 3699/93
 YLEISET JA VARAINHOITOSÄÄNNÖKSET
 16 artikla 15 artikla
 Tukiedellytysten noudattaminen
 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että liitteessä II (mukautettu)
 esitettyjä tukitoimenpiteitä koskevia erityisedellytyksiä
 noudatetaan.
 2. Jäsenvaltioiden on kunkin vuosierän maksupyynnön
 yhteydessä todistettava, että tässä asetuksessa vahvistettu-
 jen tukitoimenpiteitä koskevien edellytysten noudattaminen
 on tarkastettu.
 3. Siinä tapauksessa, että 2 kohdassa tarkoitettuja edelly-
 tyksiä ei ole noudatettu, komissio tutkii tapauksen
 yhteistyöhön osallistumisen mukaisesti pyytämällä erityisesti
 jäsenvaltiota tai sen toiminnan täytäntöönpanoa varten
 nimeämää viranomaista esittämään mielipiteensä tietyn
 määräajan kuluessa.
 Komissio voi tämän tutkimuksen perusteella keskeyttää tai
 peruuttaa KOR:n tuen taikka alentaa sitä liitteessä I ole-
 vassa 1 kohdassa tarkoitetulla kyseisellä toimenpidealueel-
 la, jos tutkimus vahvistaa sen, että 2 kohdassa tarkoitettuja
 edellytyksiä ei ole noudatettu.
 17 artikla 16 artikla
 Asteikot ja osallistumisen tasot
 1. Tämän asetuksen mukaisesti maksettavien tukien (mukautettu)
 enimmäismäärät ja jäsenvaltioiden, edunsaajien ja yhteisön
 rahoitusosuuksien rajat esitetään liitteessä III.
 2. Tässä asetuksessa vahvistetut ecuina ilmaistut määrät 25/97 1 artiklan 3 alakohta
 muunnetaan kansalliseksi valuutaksi Euroopan yhteisöjen vi-
 rallisen lehden C-sarjassa julkaistuilla muuntokursseilla.
 Muuntaminen suoritetaan sen vuoden tammikuun 1 päivä-
 nä sovellettavalla muuntokurssilla, jona jäsenvaltio on teh-
 nyt päätöksen palkkion tai tuen myöntämisestä.
 3. Jäsenvaltiot voivat tämän asetuksen soveltamisalalla 3699/93
 toteuttaa täydentäviä tukitoimenpiteitä, joita koskevat muut
 kuin tässä asetuksessa vahvistetut edellytykset tai säännöt
 tai jotka kattavat tässä artiklassa säädetyt enimmäismäärät
 ylittävän määrän, sillä edellytyksellä, että ne ovat perusta-
 missopimuksen 92, 93 ja 94 artiklan mukaisia.
 4. Ainoastaan viittaus vetoisuuden bruttovetoisuusyk- 1624/95 1 artiklan 3 alakohta
 sikköön (QT_) on mahdollinen tässä asetuksessa 1 päivästä Oikaisu, EYVL N:o L 301,14.12.1995, s. 47
 tammikuuta 2004.
 16
 ---pagebreak--- 18 artikla 3699/93 17 artikla
 Talousarvioon sisältyvät maksusitoumukset
 1. Monivuotisen toiminnan ollessa kyseessä jäsenvaltion
 on toimitettava komissiolle vuosittain tiedot, jotka mahdol-
 listavat asetuksen (ETY) N:o 4253/88 20 artiklassa säädet-
 tyjen vuosittaisten erien sisällyttämisen talousarvioon.
 2. Maksusitoumukset sisällytetään talousarvioon noudat-
 taen tuen myöntämisestä tehdyissä päätöksissä vahvistettuja
 toteutusvaiheita.
 3. Komissio antaa yksityiskohtaiset säännöt tämän (mukautettu)
 artiklan soveltamisesta noudattaen asetuksen (ETY) N:o
 2080/93 8 artiklassa tarkoitettua menettelyä.
 19 artikla 18 artikla
 Tuen maksumenettelyt
 1. Taloudellinen tuki maksetaan asetuksen (ETY) N:o (mukautettu)
 4253/88 21 artiklan mukaisesti noudattaen tuen myöntämi-
 sestä tehdyssä päätöksessä määrättyä toteuttamisvaiheita ja
 varainhoitosäännöksiä.
 2. Maksuhakemusten liitteenä on oltava asiakirjat, joista
 ilmenee toteutuksen edistyminen ja edunsaajille maksetut
 yhteisön tai kansalliset tuet.
 3. Komissio antaa yksityiskohtaiset säännöt tämän (mukautettu)
 artiklan soveltamisesta noudattaen asetuksen (ETY) N:o
 2080/93 8 artiklassa tarkoitettua menettelyä.
 20 artikla
 Kumoaminen
 Kumotaan asetus (EY) N:o 3699/93.
 Viittauksia mainittuun asetukseen pidetään viittauksina
 tähän asetukseen ja ne luetaan liitteessä IV olevassa A
 osassa olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.
 21 artikla
 Voimaantulo
 Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan
 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelle-
 taan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
 Tehty Brysselissä...,
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 17
 ---pagebreak--- LIITE I 3699/93 Liite I
 ALAKOHTAISTEN SUUNNITELMIEN SUUNTAA-
 ANTAVA SISÄLTÖ
 1. Tämänhetkisen tilanteen kuvaus jaoteltuna toimen-
 pidealueen mukaan (*)
 — Vahvuudet ja heikkoudet.
 — Aloitettujen toimien tilanne ja käyttöönotettujen
 taloudellisten varojen vaikutus aikaisempina vuo-
 sina.
 — Alan tarpeet.
 2. Alan rakenteiden mukautussuunnitelma
 — Yhteiseen kalastuspolitiikkaan kuuluvat yleiset
 tavoitteet
 — Erityistavoitteet kullakin toimenpidealueella, jos
 mahdollista määrällisesti ilmaistuna.
 — Odotettavissa oleva vaikutus (työllisyyteen, tuo-
 tantoon jne.).
 3. Suunnitellut keinot tavoitteiden saavuttamiseksi
 — Valitut toimenpiteet (juridiset, taloudelliset tai
 muut) kullakin toimenpidealueella.
 — Suuntaa-antava taloudellinen katsaus koko ohjel-
 ma-ajanjaksoon sisältäen yhteenvedon kullekin
 toimenpidealueelle ennakoiduista kansallisista ja
 yhteisön varoista.
 — Tietoja KOR:n tuen käytöstä (tuen antamisen
 muodot jne).
 — Perusteet yhteisön tukitoimenpiteille.
 (x) Toimenpidealueella" tarkoitetaan jotakin kalatalousalan
 osaa, jota koskevia ongelmia voidaan käsitellä yhtenä tyh-
 mänä, esimerkiksi:
 — pyyntiponnistuksen säätely,
 — kalastuslaivaston uusiminen ja nykyaikaistaminen,
 — vesiviljely,
 — suojellut merialueet,
 — kalastussatamien kalusto,
 — tuotteiden jalostus ja pitäminen kaupan,
 — tuotteiden myynninedistäminen.
 18
 ---pagebreak--- LIITE II 3699/93 Liite III
 ERITYISET EDELLYTYKSET JA TUKITOIMENPITEI-
 DEN ARVIOINTIPERUSTEET
 1. Monivuotisten ohjausohjelmien täytäntöönpano (II (mukautettu)
 osasto)
 1.1 Toiminnan pysyvä lopettaminen (8 artiklan 2 kohta)
 a) Pysyvä lopettaminen voi koskea ainoastaan aluk-
 sia, joilla on harjoitettu kalastustoimintaa
 vähintään 75 merilläolopäivänä kumpanakin
 lopullista käytöstäpoistoa koskevan hakemuksen
 päivämäärää edeltävänä kahtena kahdentoista
 kuukauden ajanjaksona, tai tarvittaessa aluksia,
 joiden harjoittaman kalastustoiminnan kesto
 merilläolopäivinä vastaa vähintään 80 prosenttia
 voimassaolevan kansallisen lainsäädännön
 sallimista merilläolopäivistä. Itämerellä 75 me- 1624/95 1 artiklan 4 alakohta
 rilläolopäivän rajaa alennetaan 60 päiväksi sel-
 laisten alusten osalta, jotka on rekisteröity linjan
 59' 3ÇT pohjoista leveyttä pohjoispuolella,
 b) Toimet voivat koskea ainoastaan yli 10 vuoden
 ikäisiä aluksia.
 1.2 Tilapäiset yhteisyritykset ja yhteisyritykset (9 artikla)
 a) Toimien on täytettävä seuraavat edellytykset:
 — niiden on liityttävä sellaisiin aluksiin, joiden
 vetoisuus on yli 25 bruttorekisteritonnia tai 1624/95 1 artiklan 5 alakohta
 joiden hruttovetoisuus (CjT_) on 27 tonnia, Oikaisu, EYVL N:o L 301,14.12.1995, s. 47
 jotka on rekisteröity yhteisön satamassa, jot-
 ka ovat olleet käytössä yli viisi vuotta yh-
 teisön jäsenvaltion lipun alla ja jotka sovel-
 tuvat teknisiltä ominaisuuksiltaan
 suunniteltuihin kalastustoimiin; vähintään
 viiden vuoden käytössäoloaikaa ei kuiten-
 kaan vaadita aluksilta, jotka on rekisteröity
 jossakin yhteisön satamassa 1 päivän tammi-
 kuuta 1989 ja 31 päivän joulukuuta 1990
 välisenä aikana,
 — kyseisten alusten on purjehdittava jäsenval-
 tion lipun alia tilapäisen yhteisyrityksen
 koko olemassaolon ajan, ja kyseisen tilapäi-
 sen yhteisyrityksen on käsitettävä kuudesta
 kuukaudesta yhteen vuoteen kestävät
 kalastustoimet,
 — jos perustetaan yhteisyritys, toimiin on
 liityttävä aluksen tai alusten pysyvä siirto
 asianomaiseen kolmanteen maahan ilman
 mahdollisuutta palata yhteisön vesille.
 19
 ---pagebreak--- b) Yhteisyrityshankkeille tarkoitettua taloudellista 3699/93
 tukea ei voida ravöntää tämän asetuksen tai
 asetusten (ETY) N:o 2908/83 0) ja (ETY) N:o
 4028/86 mukaisesti myönnetyn yhteisön tuen
 lisäksi. Myönnetyistä tuista vähennetään pro rata
 temporis aiemmin vastaanotettu summa seuraavis-
 sa tapauksissa:
 — rakennustuki yhteisyrityksen perustamista
 edeltävien kymmenen vuoden aikana,
 — nykyaikaistamistuki ja/tai tuki tilapäiselle
 yhteisyritykselle yhteisyrityksen perustamista
 edeltävien viiden vuoden aikana.
 1.3 Alusten rakentaminen (10 artikla)
 a) Alusten rakentamisessa on noudatettava
 hygieniaa ja turvallisuutta koskevia asetuksia ja
 direktiivejä sekä yhteisön alusten mittoja koske-
 via yhteisön määräyksiä. Ne on merkittävä
 asianmukaiseen yhteisön luettelon osaan.
 b) Taloudellista tukea myönnetään ensisijaisesti
 aluksille, jotka käyttävät valikoivimpia pyydyksiä
 ja pyyntimenetelmiä.
 1.4 Alusten nykyaikaistaminen (10 artikla)
 a) Investointien on liityttävä:
 — kalastustoimien järkiperäistämiseen, erityi-
 sesti käyttämällä mahdollisimman valikoivia
 pyydyksiä ja pyyntimenetelmiä
 ja/tai
 pyydettyjen ja aluksella säilytettyjen tuottei-
 den laadun parantamiseen käyttämällä
 mahdollisimman hyviä pyynti- ja saaliinsäiry-
 tystekniikoita sekä terveyttä koskevien
 lakien että asetusten soveltamiseen
 ja/tai
 — työ- ja turvallisuusolosuhteisiin
 ja/tai
 — kalastusaluksilla oleviin kalastustoimien
 valvontalaitteisiin.
 b) Toimet voivat koskea ainoastaan alle 30 vuoden
 ikäisiä aluksia. Tätä ikärajaa ei sovelleta, jos
 investoinnit koskevat työ- ja turvalli-
 suusolosuhteiden parantamista ja/tai kalastusaluk-
 silla olevia kalastustoimien valvontalaitteita.
 (*) Neuvoston asetus (ETY) N:o 2908/83, annettu 4 päivänä
 lokakuuta 1983 (EYVL N:o L 290, 22.10.1983, s. 1).
 20
 ---pagebreak--- 2. Investoinnit III osastossa tarkoitetuilla alueilla 3699/93
 2.0 Yleistä
 a) Investointien on:
 — myötävaikutettava kyseessä olevien rakentei-
 den parantamisen kestäviin taloudellisiin
 vaikutuksiin,
 — tarjottava riittävät takeet teknisestä ja
 taloudellisesta elinkelpoisuudesta, erityisesti
 välttämällä tuotannon ylikapasiteettien
 luomista.
 b) Kaikilla III osastossa tarkoitetuilla alueilla tukeen
 oikeuttavia ovat aineelliset investoinnit, joiden
 tarkoituksena on parantaa hygieniaa taikka
 ihraisten tai eläinten terveyttä koskevia edelly-
 tyksiä, parantaa tuotteiden laatua tai vähentää
 ympäristöhaittoja.
 c) Tukeen oikeuttavia eivät ole investoinnit, jotka
 liittyvät maan ostoon, yleiskulujen kattamiseen yli
 12 prosentin arvosta kustannuksista tai
 henkilökuljetuksiin tarkoitettuihin ajoneuvoihin.
 2.1 Vesiviljely Oikaisu (EYVL N:o L 228,19.8.1997, s. 32)
 Toimenpiteet voivat liittyä seuraaviin aineellisiin
 investointeihin;
 a) vesiviljelylaitteistojen rakentaminen, varustami-
 nen, laajentaminen ja nykyaikaistaminen, erityi-
 sesti:
 — rakentaminen, nykyaikaistaminen ja kiin-
 teistöjen hankinta.
 — vesiviljelylaitosten sisäisten vedenkier-
 tojärjestelmien kehittämis- tai parannustyöt,
 — yksinomaan vesiviljelytuotantoa varten tar-
 koitettujen uusien laitteiden ja koneiden
 hankinta ja asentaminen, mukaan lukien
 huoltoalukset sekä automaattiset tieto-
 jenkäsittelylaitteet ja sähköiset viestintälait-
 teet;
 b) sellaisiin investointeihin liittyvät hankkeet, joiden
 tarkoituksena on osoittaa tavanomaisia tuottavia
 sijoituksia lähestyvällä asteikolla tekninen
 käyttökelpoisuus ja taloudellinen elinkelpoisuus
 viljeltäessä lajeja, joita ei ole aiemmin hyödyn-
 netty vesiviljelyssä, tai käytettäessä uudistavia vil-
 jelytekniikoita, sillä edellytyksellä, että ne perus-
 tuvat tulokselliseen tutkimustyöhön.
 2.2 Rannikkovyöhykkeiden kehittäminen
 Investointien on täytettävä seuraavat edellytykset:
 a) niihin on kuuluttava toiminnan tieteellistä
 seurantaa viiden vuoden ajan, erityisesti kyseisen
 merialueen kalavarojen arviointia ja niiden kehit-
 tymisen valvontaa;
 21
 ---pagebreak--- b) niiden on oltava julkisten toimielinten, hyväksyt- 3699/93
 tyjen tuottajajärjestöjen tai asianomaisen
 jäsenvaltion tätä tarkoitusta varten nimeämien
 toimielinten toteuttamia.
 2.3 Kalastussatamien kalusto
 a) Tukeen oikeuttavien investointien on liityttävä
 erityisesti laitteistoihin ja välineisiin:
 — joilla pyritään parantamaan kalastustuottei-
 den aluksesta purkamisen, käsittelyn ja
 varastoinnin olosuhteita satamissa,
 — joilla tuetaan kalastusalusten toimintaa
 (polttoaineen sekä jää- että vesivarastojen
 täydentäminen, kalastusalusten huolto ja
 korjaus),
 — laitureiden kunnostaminen turvallisuusolo-
 suhteiden parantamiseksi tuotteiden
 lastaamisen ja purkamisen aikana.
 b) Etusijalle asetetaan investoinnit:
 — jotka ovat sataman kaikkien kalastajien
 yhteisen edun mukaisia,
 — jotka myötävaikuttavat sataman yleiseen
 kehitykseen ja kalastajille tarjottavien palve-
 luiden parantamiseen.
 2.4 Jalostus ja kauppa
 a) Tukeen oikeuttavien investointien on liityttävä
 erityisesti:
 — rakennusten ja laitteistojen rakentamiseen ja
 hankintaan,
 — tarvittavien uusien välineiden ja laitteistojen
 hankintaan kalastus- ja vesiviljelytuotteiden
 jalostamiseksi ja pitämiseksi kaupan aluk-
 sesta purkamisesta lopulliseen tuotteeseen
 asti (mukaan lukien erityisesti tietojenkäsit-
 telylaitteet ja sähköiset viestintävälineet),
 — uuden teknologian käyttö erityisesti kilpailu-
 kyvyn parantamiseksi ja arvonlisäyksen
 kasvattamiseksi.
 b) Tukeen eivät oikeuta investoinnit, jotka liittyvät:
 — kalastus- ja vesiviljelytuotteisiin, jotka on
 tarkoitettu käytettäviksi ja jalostettaviksi
 muihin tarkoituksiin kuin ihmisravinnoksi,
 paitsi kun on kyse investoinneista yksin-
 omaan kalastus- ja vesiviljelytuotteiden
 jätteiden käsittelyyn, jalostamiseen ja pitämi-
 seen kaupan,
 — vähittäismyyntiin.
 22
 ---pagebreak--- Myynninedistäminen (12 artikla) 3699/93
 a) Tukeen oikeuttavien kulujen on lutyttävä erityi-
 sesti:
 — mainostoimistojen ja muiden toiminnan
 valmisteluun ja toteutukseen osallistuvien
 palvelujen kuluihin,
 — ilmoitustilan ostoon tai vuokraukseen,
 iskulauseiden ja tavaramerkkien luomiseen
 toiminnan kestoajaksi,
 — aineiston julkaisemisesta, ulkopuolisesta
 henkilöstöstä, toiminnassa tarvittavista
 tiloista ja kulkuvälineistä aiheutuviin kustan-
 nuksiin.
 b) Etusijalle asetetaan:
 — toimet ylijäämäisten tai vajaan pyynnin
 kohteena olevien lajien menekin varmistami-
 seksi,
 — luonteeltaan kollektiiviset toimet,
 — toimet kalastus- ja vesiviljelytuotteiden
 laatupolitiikan täytäntöönpanemiseksi.
 c) Edunsaajan toimintaan liittyvät kulut (henkilöstö,
 kalusto, kulkuneuvot jne.) eivät oikeuta tukeen.
 23
 ---pagebreak--- LIITE III 3699/93 Liite IV
 ASTEIKOT JA RAHOITUSOSUUDET (mukautettu)
 1. Kalastuslaivoihin liittyvät asteikot (II osasto) 1624/95 1 artiklan 6 alakohta
 (mukautettu)
 1.1 Toiminnan pysyvä lopettaminen ja yhteisyritykset (8 ar-
 tiklan 2 kohta ja 9 artiklan 3 kohta; liitteessä II oleva
 1.1 ja 1.2 kohta)
 TAULUKKO 1
 Alusluokka Palkkion enimmäismäärä
 bruttorekisteritonnimäärän 15-vuotiaasta aluksesta
 mukaan (brt) (ecua)
 0 < 25 6 215/brt
 25 < 50 5 085/brt + 28 250
 50 < TOO 4 520/brt + 56 500
 100 < 400 2 260/brt + 282 500
 400 ja enemmän 1130/brt + 734 500
 TAULUKKO 2 (*)
 Aluksen luokka Suurin myönnettävä
 palkkio (ecuina) 15 vuotta
 bruttovetoisuuden (GT) Oikaisu, EYVL N:o L 301,14.12.1995, s. 47
 vanhalle alukselle mitattuna
 mukaan bruttovetoisuutena (GT)
 0,2 < 10 8 130/GI + 1 200
 10 < 25 4 100/GT + 41 500
 25 < 100 3 520/GT. + 56 000
 100 < 300 2 348/LlI + 173 200
 300 < 500 1 912/GT + 304 000
 500 ja sitä 1 045/GT + 737 500
 suuremmat
 a) Edunsaajille maksetut romutuspalkkiot ja palk-
 kiot yhteisyritysten perustamista varten eivät saa
 ylittää seuraavia määriä:
 — 15-vuotiaat alukset: taulukossa 1 ja 2 olevat
 asteikot,
 — alle 15-vuotiaat alukset: taulukossa 1 ja 2
 olevat asteikot korotettuna 1,5 prosentilla
 jokaista viidentoista vuoden alittavaa vuotta
 kohti,
 — yli 15-vuotiaat alukset: taulukossa 1 ja 2
 olevat asteikot alennettuna 1,5 prosentilla
 jokaista viidentoista vuoden ylittävää vuotta
 kohti ja 30-vuotiaisiin aluksiin asti, jonka 965/96 1 artiklan 2 alakohta
 jälkeen palkkioiden taso rajoitetaan 30-vuo-
 tiaita aluksia koskevalle tasolle.
 (*) Perpendikkelipituudeltaan yli 24 metriä pitkät alukset voi-
 vat olla vain joko 2 tai 4 taulukon edustajia.
 24
 ---pagebreak--- b) Edunsaajille maksetut palkkiot pysyvästä siirrosta 1624/95 1 artiklan 6 alakohta
 kolmanteen maahan tai palkkiot siirtämisestä py-
 syvästi muuhun kuin kalastuskäyttöön yhteisön
 vesillä eivät voi ylittää a alakohdassa tarkoitettuja
 romutuspalkkioiden enimmäismääriä alennettuna
 50 prosentilla.
 1.2 Toiminnan tilapäinen lopettaminen ja tilapäiset yhteis- (mukautettu)
 yritykset (14 artikla ja 9 artiklan 2 kohta; liitteessä II
 oleva 1.2 kohta)
 Edunsaajille maksetut seisontapalkkiot (toiminnan ti-
 lapäinen lopettaminen) ja yhteistyöpalkkiot eivät voi
 ylittää taulukossa 3 ja 4 olevia asteikoita (tilapäiset
 yhteisyritykset).
 TAULUKKO 3
 Alusluokka Suurin myönnettävä palkkio
 bruttorekisteritonnimääran alusta kohden (ecuina päivää
 mukaan (brt) kohden)
 0 < 25 4,52/brt + 20
 25 < 50 4,30/brt + 25
 50 < 70 3,50/brt + 65
 70 < 100 3,12/brt + 88
 100 < 200 2,74/brt + 120
 200 < 300 2,36/brt + 177
 300 < 500 2,05/brt + 254
 500 < 1000 1,76/brt + 372
 1000 < 1500 1,50/brt + 565
 1500 < 2 000 1,34/brt + 764
 2 000 < 2 500 1,23/brt + 956
 2 500 ja enemmän 1,15/brt + 1137
 TAULUKKO 4 (*)
 Aluksen luokka Suurin myönnettävä palkkio
 bruttovetoisuuden (GT.) (ecuina) alusta ja päivää
 Oikaisu, EYVL N:o L 301,14.12.1995, s. 47
 mukaan kohden mitattuna
 bruttovetoisuutena (GT)
 0 < 10 5,2/EI + 20
 10 < 25 4,3/GJ[ + 30
 25 < 50 3,2/UI + 55
 50 < 100 2,5 /GT + 90
 100 < 250 2,0 / O I + 140
 250 < 500 1,5/01 + 265
 500 < 1500 1,1/01 + 465
 1500 < 2 500 0,9 / O I + 765
 2 500 ja sitä 0,67/01 + 1 340
 suuremmat
 (*) Perpendikkelipituudeltaan yli 24 metriä pitkät alukset
 voivat olla vain joko 2 tai 4 taulukon edustajia.
 25
 ---pagebreak--- 1.3 Rakentamistuki (10 artikla ja liitteessä II oleva 1.3 1624/95 1 artiklan 6 alakohta
 kohta) (mukautettu)
 Kalastusalusten rakentamistukeen oikeuttavat kulut
 eivät voi ylittää taulukossa 1 ja 2 olevia asteikoita ko-
 rotettuna 37,5 prosentilla. Teräs- tai lasikuiturunkois-
 ten alusten osalta korotuskerroin on kuitenkin 92,5
 prosenttia.
 1.4 Nykyaikaistamistuki (10 artikla ja liitteessä II oleva 1.4
 kohta)
 Kalastusalusten nykyaikaistamistukeen oikeuttavat ku-
 lut voivat olla enintään 50 prosenttia 1.3 kohdassa
 tarkoitettuun rakentamistukeen oikeuttavista kuluista.
 2. Rahoitusosuuksien tasot 3699/93
 Kaiken II. III ja IV osastossa tarkoitetun toiminnan Oikaisu (EYVL N:o L 228,19.8.1997, s. 32)
 osalta rajoja yhteisön rahoitusosuudelle (A), asiano-
 maisen jäsenvaltion kaikille julkisille rahoitusosuuksille
 (kansalliset, alueelliset ja muut) (B) ja tarvittaessa yk-
 sityisten edunsaajien rahoitusosuuksille (C) koskevat
 seuraavat edellytykset, jotka on ilmaistu prosentteina
 tukeen oikeuttavista kuluista.
 2.1 Investoinnit yrityksiin
 Ryhmä 1: alusten rakentaminen ja nykyaikaistami-
 nen, vesiviljely.
 Ryhmä 2: yksityisten edunsaajien osaksi rahoittamat
 muut investoinnit ja toimenpiteet
 TAULUKKO 5
 Ryhmä 1 Ryhmä 2
 Tavoite 1 -alueet A < 50 % A < 50 %
 B > 5% B > 5%
 C > 40 % C > 25 %
 Muut alueet A < 30 % A < 30 %
 B > 5% B > 5%
 C > 60 % C > 50 %
 2.2 Muut toimenpiteet: romutuspalkkiot, toiminnan tilapäi-
 set lopetuspalkkiot, tilapäiset yhteisyritykset, yhteisyri-
 tykset sekä yhteisön että asianomaisten jäsenvaltioiden
 kansallisten, alueellisten tai muiden viranomaisten yk-
 sin rahoittamat investoinnit ja toimenpiteet mukaan 2719/95 1 artiklan 2 alakohta
 lukien 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet.
 26
 ---pagebreak--- TAULUKKO 6 3699/93
 (mukautettu)
 Tavoite 1 -alueet 50 % < A < 75 %
 B > 25 %
 Muut alueet 25 % < A < 50 %
 B > 50 %
 27
 ---pagebreak--- LIITE IV
 A osa
 VASTAAVUUSTAULUKKO
 Asetus 3699/93 Tämä asetus
 1 artikla 1 artikla
 2 artikla 2 artikla
 3 artiklan 1 kohdan 1 - 4 alakohta 3 artiklan 1 kohdan 1-4 alakohta
 3 artiklan 1 kohdan 5 alakohta (puolipisteeseen asti)
 3 artiklan 1 kohdan 5 alakohta (puolipisteestä lähtien) 3 artiklan 1 kohdan 5 alakohta
 4 artikla 4 artikla
 5 artiklan 1 kohta 5 artiklan 1 kohta
 5 artiklan 2 kohta 5 artiklan 2 kohta
 5 artiklan 3 kohta 5 artiklan 3 kohta
 5 artiklan 4 kohta
 6 artikla 6 artikla
 7 artikla 7 artikla
 8 artikla 8 artikla
 9 artikla 9 artikla
 10 artiklan 1 kohta 10 artiklan 1 kohta
 10 artiklan 2 kohta 1 alakohta 10 artiklan 2 kohta
 10 artiklan 2 kohta 2 alakohta
 11 artikla 11 artikla
 12 artikla 12 artikla
 13 artikla 13 artikla
 14 artikla 14 artikla
 14 a artikla 15 artikla
 15 artikla 16 artikla
 16 artiklan 1 kohta 17 artiklan 1 kohta
 16 artiklan 1 a kohta 17 artiklan 2 kohta
 16 artiklan 2 kohta 17 artiklan 3 kohta
 16 artiklan 3 kohta 17 artiklan 4 kohta
 17 artikla 18 artikla
 18 artikla 19 artikla
 20 artikla
 21 artikla
 LIITE I LIITE I
 LIITE II
 LIITE III LIITE II
 28
 ---pagebreak--- Asetus 3699/93 Tämä asetus
 LIITTEESSÄ IV oleva 1 kohta LIITTEESSÄ III oleva 1 kohta
 LIITTEESSÄ IV olevan 1.1 kohdan taulukko 1 LIITTEESSÄ III olevan 1.1 kohdan taulukko 1
 LIITTEESSÄ IV olevan 1.1 kohdan taulukko 1 a LIITTEESSÄ III olevan 1.1 kohdan taulukko 2
 LIITTEESSÄ IV olevan 1.1 kohdan a ja b alakohta LIITTEESSÄ III olevan 1.1 kohdan a ja b alakohta
 LIITTEESSÄ IV olevan 1.2 kohdan taulukko 2 LIITTEESSÄ III olevan 1.2 kohdan taulukko 3
 LIITTEESSÄ IV olevan 1.2 kohdan taulukko 2 a LIITTEESSÄ III olevan 1.2 kohdan taulukko 4
 LIITTEESSÄ IV oleva 1.3 ja 1.4 kohta LIITTEESSÄ III oleva 1.3 ja 1.4 kohta
 LIITTEESSÄ IV oleva 2 kohta LIITTEESSÄ III oleva 2 kohta
 LIITTEESSÄ IV olevan 2.1 kohdan taulukko 3 LIITTEESSÄ III olevan 2.1 kohdan taulukko 5
 LIITTEESSÄ IV olevan 2.1 kohdan taulukko 4 LIITTEESSÄ III olevan 2.1 kohdan taulukko 6
 LIITE IV
 29
 ---pagebreak--- B osa
 Asetukset, joilla on muutettu asetusta (ETY) N:o 3699/93
 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
 N:o sivu päivämäärä
 Neuvoston asetus (EY) N:o 1624/95, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1995 L 155 1 6.7.1995
 Neuvoston asetus (EY) N:o 2719/95, annettu 20 päivänä marraskuuta 1995 L283 3 25.11.1995
 Neuvoston asetus (EY) N:o 965/96, annettu 28 päivänä toukokuuta 1996 L 131 1 1.6.1996
 Neuvoston asetus (EY) N:o 25/97, annettu 20 päivänä joulukuuta 1996 L6 7 10.1.1997
 30
 ---pagebreak--- ISSN 1024-4492
 KOM(97) 723 lopullinen
 ASIAKIRJAT
 FI 03 04 10
 Luettelonumero : CB-CO-97-744-FI-C
 ISBN 92-78-29827-1
 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
 L-2985 Luxemburg


type: wikipedia

text:
Jedan vremenski pojas (zona) pokriva područja Zemlje koja su izabrala isto mjesno vrijeme.
 Povijest
 Nekada su ljudi koristili Sunčevo vrijeme, pa se doba dana razlikovalo od grada do grada. S napretkom telekomunikacija i širenjem željeznice, rasla je potreba za univerzalnim rješenjem. Vremenske su zone djelomično riješile problem jer su zbog njih svi satovi u određenoj regiji ugođeni na isto srednje Sunčevo vrijeme.
 Zbog brzog prolaženja tih manjih udaljenosti uporaba mjesnog vremena u svakodnevnom životu stvarala je velike probleme jer bi svako naselje imalo svoje vlastito vrijeme. Radi izbjegavanja takvih situacija, dogovorno je Zemljina kugla podijeljena na 24 vremenska pojasa tako da sva mjesta unutar jedne zone imaju isto, tzv. pojasno (zonsko) vrijeme. Dogovor o pojasima postignut je 1892. u Washingtonu. Prema dogovoru susjedni vremenski pojasi ako su standardni, vremenski se razlikuju za jedan sat, dok nestandardni vremenski pojasni razlikuju se pola sata.
 Po dogovoru pojasno (zonsko, standardno, građansko) vrijeme vrijedi u jednom vremenskom pojasu (zoni) širine 15°, a ukupno ih je 24. Prvi se pojas nalazi oko nultog (početnog) podnevnika. Matični krajevi Hrvata nalaze se u pojasu s podnevnikom (meridijanom) zemljopisne dužine 15° u sredini i ta se zona označava kao srednjoeuropsko vrijeme (SEV).
 Granice vremenskih pojasa (zona) u pravilu leže na podnevnicima zemljopisne dužine koji su višekratnici 15o, pa razlika između susjednih vremenskih zona iznosi jedan sat.
 Ipak, ponegdje je razlika i drukčija. Osim toga, kao što se može vidjeti na zemljovidu u nastavku, vremenske zone mogu imati prilično nepravilne oblike jer obično prate granice država ili drugih administrativnih područja.
 Pojasno vrijeme određuje se prema mjesnom vremenu srednjeg podnevnika. On je referentna točka vremenskih pojasa. Vrijeme zapadnoeuropskog pojasa (7,5o W – 7,5o E) određuje prema mjesnom vremenu podnevnika (meridijana) koji prolazi kroz Kraljevski opservatorij u Greenwichu u Londonu (nulti meridijan (zemljopisna dužina 0° 0' 0") i po njemu se to nulto pojasno (zonsko) vrijeme (Koordinirano svjetsko vrijeme, Coordinated Universal Time - UTC) zove Greenwichko srednje vrijeme, "srednje vrijeme po Greenwichu" (eng. Greenwich Mean Time, GMT) ili univerzalno vrijeme (eng. Universal Time, UT).
 Stoga i pojasno vrijeme u prvoj (početnoj) zoni (pojasu), koju raspolavlja greenwichki podnevnik, nazivamo svjetsko (opće) vrijeme. Pojasno vrijeme u pojasu čiji je središnji podnevnik duljine 15° istok nazivamo srednjoeuropsko vrijeme.
 Pojasno (zonsko, standardno, građansko) vrijeme mjesno je vrijeme središnjega standardnoga podnevnika pojedine vremenske zone, na koje je podijeljena površina Zemlje. Podjela Zemlje izvedena je tako da počinje od nultoga podnevnika u Greenwichu s po 7,5° istočno i zapadno.
 Zbog gospodarstvenih razloga razloga većina država dodatno radi zahvate u računanju vremena, pa si svoje vrijeme pomiču unaprijed ili unazad u odnosu na pripadajuće pojasno vrijeme. Zbog toga granice među pojasima ne prate cijelom dužinom podnevnik, nego državne granice. Manje države određuju vrijeme po pojasu u kojoj se nalazi veći dio njihova teritorija ili prema pojasu s kojim su zemlje s kojim su gospodarski i politički povezane. Velike države koje se prostiru u pravcu zapad - istok obuhvaćaju i nekoliko vremenskih pojasa, poput Rusije, Kanade, SAD-a, Australije i prilagodile su ih unutarnjim upravnim granicama. Postoje iznimke kod velikih država poput Kine, Indije i sličnih koje su sve u istom vremenskom pojasu.
 Postaje koje pokrivaju cijelu Europu kao "osnovno vrijeme" koriste srednjoeuropskog vrijeme (eng. CET), a srednje vrijeme po Greenwichu koristi BBC - kao "osnovno vrijeme" na koje se odnose sva druga vremena.
 Kako su uvedeni vremenski pojasi, uvelo se i datumsku (nadnevačku) granicu. Prelaskom preko te granice mijenja se nadnevak. Ta crta uglavnom ide duž 180. podnevnika (meridijana) i ne ide kroz naseljena područja radi izbjegavanja problema u funkcioniranju društva. Prelaskom te granice od istoka prema zapadu (suprotno od smjera rotacije Zemlje), dolazimo u sljedeći po kalendaru, a kad prelazimo granicu od zapada prema istoku, tada kalendarski ponavljamo dan, odnosno dva dana ćemo držati isti datum.
 Ipak, UTC je službeni izraz, koji predstavlja kompromis između "atomskog" i "astronomskog" pristupa.
 (Inače, čak i Greenwich ima "osnovno vrijeme" samo između 01:00 UTC zadnje nedjelje u listopadu i 01:00 UTC zadnje nedjelje u ožujku. Ostatak godine Greenwich ima mjesno vrijeme UTC+1, što je britansko ljetno vrijeme.)
 Vrijeme svake lokacije daje se u odnosu na UTC. Na primjer:
 Zagreb: UTC+1 (npr. ako je 12:00 UTC, onda je 13:00 u Zagrebu)
 Mumbai: UTC+5.30 (npr. ako je 13:00 UTC, onda je 18:30 u Mumbaju)
 Tokio: UTC+9 (npr. ako je 11:00 UTC, onda je 20:00 u Tokiju)
 Los Angeles: UTC-8 (npr. ako je 12:00 UTC, onda je 04:00 u Los Angelesu)
 New York: UTC-5 (npr. ako je 11:00 UTC, onda je 06:00 u New Yorku)
 Datum u vremenskoj zoni također ovisi o UTC. Na primjer:
 Zagreb: UTC+1 (npr. ako je 23:30 UTC, ponedjeljak, 15. ožujka, onda je u Zagrebu 00:30, utorak, 16. ožujka)
 Auckland: UTC+12 (npr. ako je 21:00 UTC, srijeda, 30. lipnja, onda je u Aucklandu 09:00, četvrtak, 1. srpnja)
 New York: UTC-5 (npr. ako je 02:00 UTC, utorak, onda je u New Yorku 21:00, ponedjeljak)
 Buenos Aires: UTC-4 (npr. ako je 03:00 UTC, subota, 23. srpnja, onda je u Buenos Airesu 23:00, petak, 22. srpnja)
 Honolulu: UTC-10 (npr. ako je 06:00 UTC, ponedjeljak, 1. svibnja, onda je u Honolulu 20:00, nedjelja, 30. travnja)
 Napomena: Izračun sati ovisi i o tome koristi li određena zona ljetno vrijeme.
 npr. Novi Zeland, koji je inače UTC+12, pomiče vrijeme za jedan sat zbog ljetnog vremena tijekom ljeta na južnoj polutki, pa onda ima mjesno vrijeme od UTC+13!
 Vremenske je zone osmislio Sanford Fleming zbog potrebe željezničkih tvrtki da imaju isto mjesno vrijeme između željezničkih postaja. ( )
 Vremenske su zone prvi put uvedene 18. studenoga 1883. godine, kad su željeznice SAD-a i Kanade prve uspostavile vremenske zone (četiri standardne kontinentalne vremenske zone Sjeverne Amerike).
 Tako više nije bilo zbrke, jer su nekoć imali tisuće lokalnih vremena. Svjetsko uvođenje vremenskih zona nastupilo je sljedeće godine.
 Popis vremenskih zona
 Regije označene zvjezdicom (*) imaju ljetno računanje vremena, tj. ljeti dodaju 1 sat.
 Napomena: Neke regije imaju vremensku razliku od 24 sata: imaju isto doba dana, ali razlikuju se za čitav jedan dan.
 Dvije krajnje vremenske zone razlikuju se čak 25 sati, pa se tijekom jednog sata dnevno datum razliku za 2 dana.
 UTC -12
 SAD (Otok Baker) (nenaseljen)
 SAD (Otok Howland) (nenaseljen)
 UTC -11 (BEST - Bering Standard Time)
 Američka Samoa
 SAD (Atol Midway)
 Niue
 Samoa* (Od 29. prosinca 2011. će prijeći na +13 GMT vremensku zonu).
 UTC -10 (HST - Hawaii-Aleutian Standard Time)
 Francuska Polinezija (Društveni otoci uključujući Tahiti, Tuamotu i Tubuai)
 SAD Atol Johnston
 SAD (Havaji)
 SAD (Aleuti, koji spadaju pod Aljasku)*
 Tokelau (Od 29. prosinca 2011. će prijeći na +13 GMT vremensku zonu).
 UTC -9:30
 Francuska Polinezija (Markižansko otočje)
 UTC -9 (AKST - Alaska Standard Time)
 Francuska Polinezija (Otočje Gambier)
 SAD (Aljaska*)
 UTC -8 (PST - Pacific Standard Time)
 Kanada (Britanska Kolumbija*, Yukon*)
 Meksiko (Baja California*)
 SAD (Kalifornija*, Idaho (sjeverni)*, Nevada*, Oregon (osim okruga Malheur)*, Washington (savezna država)*
 UTC -7 (MST - Mountain Standard Time)
 Kanada (Alberta*, Sjeverozapadni teritoriji*, Nunavut (Mountain)*)
 Meksiko (Baja California Sur*, Chihuahua*, Nayarit*, Sinaloa*, Sonora)
 SAD (Arizona (narod Navajo živi prema DST), Idaho (južni)*, Južna Dakota (zapadna)*, Kolorado*, Montana*, Nebraska (zapadna)*, Novi Meksiko*, Oregon (okrug Malheur)*, Sjeverna Dakota (zapadna)*, Utah*, Wyoming*)
 UTC -6 (CST - Central Standard Time)
 Belize
 Čile (Uskršnji otok)*
 Ekvador (Otočje Galápagos)
 Gvatemala
 Honduras
 Kanada (Manitoba*, Nunavut (otok Southampton), Nunavut (središnji)*, Ontario (zapadni)*, Saskatchewan)
 Kostarika
 Meksiko* (sve države koje nisu navedene gore, kao i Ciudad de México)
 Nikaragva
 Salvador
 SAD (Alabama*, Arkansas*, Illinois*, Indiana* (sjeverozapadna i jugozapadna), Iowa*, Južna Dakota (istočna)*, Kansas*, Kentucky (zapadni)*, Louisiana*, Minnesota*, Mississippi*, Missouri*, Nebraska (istočna)*, Oklahoma*, Sjeverna Dakota*, Tennessee (središnji i zapadni)*, Teksas*, Wisconsin*)
 UTC -5 (EST - Eastern Standard Time)
 Brazil (Acre)
 Ekvador
 Haiti
 Jamajka
 Kanada (Nunavut (istočni)*, Ontario*, Québec*)
 Kajmanski otoci
 Kolumbija
 Kuba*
 Panama
 Peru
 SAD (Connecticut*, Delaware*, Washington, DC (grad Washington)*, Florida*, Georgia*, Indiana (najveći dio), Kentucky (istočni i središnji)*, Maine*, Maryland*, Massachusetts*, Michigan*, New Hampshire*, New Jersey*, New York*, Sjeverna Karolina*, Ohio*, Pennsylvania*, Rhode Island*, Južna Karolina*, Tennessee (istočni)*, Vermont*, Virginia*, Zapadna Virginia*)
 Otoci Turks i Caicos*
 UTC -4:30
 Venezuela (Od 9. prosinca 2007.)
 UTC -4 (AST - Atlantic Standard Time)
 Angvila
 Antigva i Barbuda
 Aruba
 Barbados
 Bermudi
 Bolivija
 Brazil (Amazonas, Mato Grosso*, Mato Grosso do Sul*, Pará (zapadna), Rondônia, Roraima)
 Čile*
 Djevičanski otoci
 Dominika
 Dominikanska Republika
 Falklandski otoci*
 Grenada
 Grenland (Qaanaaq*)
 Gvadalupa
 Gvajana
 Kanada (Labrador*, Novi Brunswick*, Nova Škotska*, Otok Princa Edwarda*)
 Martinik
 Montserrat
 Nizozemski Antili
 Paragvaj*
 Portoriko
 Sveta Lucija
 Sveti Kristofor i Nevis
 Sveti Vincent i Grenadini
 Trinidad i Tobago
 UTC -3:30 (NST - Newfoundland Standard Time)
 Kanada (Newfoundland*)
 UTC -3
 Argentina
 Bahami*
 Brazil (Alagoas, Amapá, Bahia*, Ceará, federalni distrikt*, Espírito Santo*, Goiás*, Maranhao, Minas Gerais*, Para (istočna), Paraiba, Parana*, Pernambuco, Piaui, Rio de Janeiro*, Rio Grande do Norte, Rio Grande do Sul*, Santa Catarina*, São Paulo*, Sergipe, Tocantins*)
 Francuska Gvajana
 Grenland (većina teritorija*)
 Surinam
 Sveti Petar i Mikelon*
 Urugvaj*
 UTC -2
 Brazil (Fernando de Noronha)
 Južna Georgija i otočje Južni Sandwich
 UTC -1
 Grenland (Ittoqqortoormiit*)
 Portugal (Azori*)
 Zelenortska Republika
 UTC (WET - West European Time)
 Burkina Faso
 Gambija
 Gana
 Grenland (Danmarkshavn)
 Guernsey*
 Gvineja
 Gvineja Bisau
 Jersey*
 Irska*
 Island
 Liberija
 Mali
 Maroko*
 Mauritanija
 Obala Bjelokosti
 Otok Man*
 Ovčji otoci*
 Portugal*
 Senegal
 Sijera Leone
 Sveta Helena
 Sveti Toma i Princip
 Španjolska (Kanari)*
 Togo
 Ujedinjeno Kraljevstvo*
 UTC +1 (CET - Central European Time)
 Albanija*
 Alžir
 Andora*
 Angola
 Austrija*
 Belgija*
 Benin
 Bosna i Hercegovina*
 Crna Gora*
 Čad
 Češka*
 Danska*
 Ekvatorska Gvineja
 Francuska*
 Gabon
 Gibraltar*
 Hrvatska*
 Italija*
 Kamerun
 Kongo, Dem. Rep. (Kinshasa, Bandundu, Bas-Zaire, Equateur)
 Kongo, Rep.
 Lihtenštajn*
 Luksemburg*
 Mađarska*
 Makedonija*
 Malta*
 Monako*
 Namibija*
 Niger
 Nigerija
 Nizozemska*
 Norveška*
 Njemačka*
 Poljska*
 San Marino*
 Slovačka*
 Slovenija*
 Srbija*
 Srednjoafrička Republika
 Svalbard i Jan Mayen*
 Španjolska*
 Švedska*
 Švicarska*
 Tunis
 UTC +2 (EET - East European Time)
 Bocvana
 Bugarska*
 Burundi
 Cipar*
 Egipat
 Estonija*
 Finska*
 Grčka*
 Izrael*
 Jordan*
 Južnoafrička Republika
 Kongo, Dem. Rep. (Kasai Occidental, Kasai Oriental, Haut-Zaire, Katanga)
 Lesoto
 Latvija*
 Libanon*
 Libija
 Litva*
 Malavi
 Moldova*
 Mozambik
 Pojas Gaze*
 Ruanda
 Rumunjska*
 Sirija*
 Svazi
 Turska*
 Zambija
 Zapadna obala*
 Zimbabve
 UTC +3 (FET - Further-eastern European Time)
 Bahrein
 Bjelorusija (Od 15. rujna 2011.)
 Džibuti
 Eritreja
 Etiopija
 Irak
 Jemen
 Južni Sudan
 Katar
 Kenija
 Komori
 Kuvajt
 Madagaskar
 Mayotte
 Rusija (1. zona, uključujući Kalinjingrad)
 Saudijska Arabija
 Somalija
 Sudan
 Tanzanija
 Ukrajina (Od 20. rujna 2011.)
 Uganda
 UTC +3:30
 Iran*
 UTC +4 (MSK - Moscow Time)
 Armenija*
 Azerbajdžan*
 Gruzija
 Mauricijus
 Oman
 Reunion
 Rusija (2. zona, uključujući Moskvu i Sankt-Peterburg; ova vremenska zona vrijedi i za vlakove diljem Rusije)
 Sejšeli
 Ujedinjeni Arapski Emirati
 UTC +4:30
 Afganistan
 UTC +5
 Kazahstan (zapadni)
 Maldivi
 Pakistan
 Tadžikistan
 Turkmenistan
 Uzbekistan
 UTC +5:30 (IST - Indian Standard Time)
 Indija
 UTC +5:45
 Nepal
 UTC +6
 Bangladeš
 Butan
 Kazahstan (istočni)
 Kirgistan
 Rusija (3. zona, uključujući Ekaterinburg i Perm)
 Šri Lanka
 UTC +6:30
 Kokosovi otoci
 Mianmar
 UTC +7
 Božićni otok (Australija)
 Indonezija (zapadna)
 Kambodža
 Laos
 Mongolija (Khvod, Uvs i Bayan-Ölgii)
 Rusija (4. zona, uključujući Novosibirsk i Omsk)
 Tajland
 Vijetnam
 UTC +8 (AWST - Australian Western Standard Time)
 Australija (Zapadna Australija)
 Brunej
 Filipini
 Hong Kong
 Indonezija (središnja)
 Kina
 Makao
 Malezija
 Mongolija (ostala)
 Rusija (5. zona, uključujući Krasnojarsk)
 Singapur
 Tajvan
 Napomena: Cijela Kina spada u istu vremensku zonu, koja je zato ogromna. Na krajnjem zapadu Kine sunce je u zenitu u 15:00 sati, a na krajnjem istoku u 11:00 sati.
 UTC +8:30
 Sjeverna Koreja
 UTC +9
 Indonezija (istočna)
 Istočni Timor
 Japan (JST - Japan Standard Time)
 Južna Koreja (KST - Korea standard time)
 Palau
 Rusija (6. zona, uključujući Irkutsk)
 UTC +9:30 (ACST - Australian Central Standard Time)
 Australija (Broken Hill, NSW; Northern Territory; Južna Australija*)
 UTC +10 (AEST - Australian Eastern Standard Time)
 Ovu zonu SAD službeno zovu Chamorro Standard Time.
 Australija (Teritorij australskog glavnog grada*, Novi Južni Wales* (osim Broken Hill, koji se ravna po South Australia Time), Queensland, Victoria*, Tasmanija*)
 Cookovi otoci
 Guam
 Papua Nova Gvineja
 Rusija (7. zona, uključujući Jakutsk)
 Savezne Države Mikronezije (Yap i Chuuk)
 Sjeverni Marijanski Otoci
 UTC +10:30
 Australija (Lord Howe Island*)(DST samo 0:30)
 UTC +11
 Nova Kaledonija
 Rusija (8. zona, uključujući Vladivostok)
 Savezne Države Mikronezije (Kosrae i Pohnpei)
 Solomonski otoci
 Vanuatu
 UTC +11:30
 Otok Norfolk
 UTC +12
 Fidži*
 Kiribati (Otočje Gilbert)
 Maršalovi Otoci
 Nauru
 Novi Zeland (Aotearoa)*
 Rusija (9. zona, uključujući Magadan i Kamčatku)
 Tuvalu
 Otok Wake
 Wallis i Futuna
 UTC +12:45
 Novi Zeland (Aotearoa) (Otočje Chatham*)
 UTC +13
 Kiribati (Otočje Phoenix)
 Tonga
 UTC +14
 Kiribati (Ekvatorski otoci)
 Izvori
 Samoa i Tokelau
 Bjelorusija
 Ukrajina
 Vanjske poveznice
 Vremenske skale
 Vrijeme
 Antropogeografija


type: caselaw

text:
13.6.2016
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 211/66
 Sag anlagt den 23. marts 2016 — ZZ mod Kommissionen
 (Sag F-141/15)
 (2016/C 211/81)
 Processprog: fransk
 Parter
 Sagsøger: ZZ (ved advokaterne J.-N. Louis et N. de Montigny)
 Sagsøgt: Kommissionen
 Søgsmålets genstand og beskrivelse af tvisten
 Annullation af Kommissionens afgørelse om afslag på at tilbagebetale sagsøgeren de fradrag, der er foretaget i hans løn, jf. artikel 24, stk. 4, i bilag IX til vedtægten.
 Sagsøgerens påstande
 —
 Annullation af Kommissionens afgørelse af 13. marts 2015 om afslag på sagsøgerens ansøgning om tilbagebetaling af de beløb, der er foretaget i hans løn i medfør af afgørelsen af 14. december 2006.
 —
 Kommissionen tilpligtes at tilbagebetale de nævnte fradrag til sagsøgeren med tillæg af rente i henhold til den i artikel 12 i bilag XII til vedtægten fastsatte sats.
 —
 Europa-Kommissionen tilpligtes at betale sagens omkostninger.


text:
 COMISIÓN EUROPEA
 Bruselas, 18.2.2016
 COM(2016) 69 final
 2016/0041(NLE)
 Propuesta de
 DECISIÓN DEL CONSEJO
 relativa a la celebración, en nombre de la Unión Europea y de sus Estados miembros, del Protocolo del Acuerdo de Colaboración y Cooperación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Turkmenistán, por otra, para tener en cuenta la adhesión a la Unión Europea de la República de Bulgaria, la República Checa, la República de Estonia, la República de Croacia, la República de Chipre, la República de Letonia, la República de Lituania, Hungría, la República de Malta, la República de Polonia, Rumanía, la República de Eslovenia y la República Eslovaca
 EXPOSICIÓN DE MOTIVOS
 La propuesta adjunta constituye el instrumento jurídico para la celebración del Protocolo del Acuerdo de Colaboración y Cooperación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Turkmenistán, por otra, para tener en cuenta la adhesión a la Unión Europea de la República de Bulgaria, la República Checa, la República de Estonia, la República de Croacia, la República de Chipre, la República de Letonia, la República de Lituania, Hungría, la República de Malta, la República de Polonia, Rumanía, la República de Eslovenia y la República Eslovaca (en lo sucesivo, «el Protocolo»).
 De acuerdo con sus Actas de Adhesión de 2003, 2005 y 2011, respectivamente, la República de Estonia, la República de Chipre, la República de Letonia, la República de Lituania, Hungría, la República de Malta, la República de Polonia, la República de Eslovenia y la República Eslovaca, la República de Bulgaria, Rumanía y la República de Croacia se adherirán a los acuerdos internacionales firmados o celebrados por la Unión Europea y sus Estados miembros mediante la celebración de un protocolo de dichos acuerdos.
 El Acuerdo de Colaboración y Cooperación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Turkmenistán, por otra, (en lo sucesivo, «el Acuerdo») se firmó en Bruselas el 25 de mayo de 1998 (actualmente, el Acuerdo está en curso de ratificación y aún no ha entrado en vigor).
 A raíz de la Decisión del Consejo de [...]relativa a la firma, en nombre de la Unión Europea y de sus Estados miembros, del Protocolo del Acuerdo de Colaboración y Cooperación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros y Turkmenistán para tener en cuenta la adhesión de la República de Croacia a la Unión Europea, el Protocolo se firmó en [...] el [...].
 La propuesta de Protocolo incluye a la República de Bulgaria, la República Checa, la República de Estonia, la República de Croacia, la República de Chipre, la República de Letonia, la República de Lituania, Hungría, la República de Malta, la República de Polonia, Rumanía, la República de Eslovenia y la República Eslovaca como partes contratantes en el Acuerdo y compromete a la UE a facilitar la versión auténtica del Acuerdo en las lenguas alemana, búlgara, checa, croata, danesa, eslovaca, eslovena, española, estonia, finesa, francesa, griega, húngara, inglesa, italiana, letona, lituana, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa, rumana y sueca.
 La Comisión solicita al Consejo que celebre el Protocolo, en nombre de la Unión Europea y de sus Estados miembros.
 Se invitará al Parlamento Europeo a que dé su aprobación al Protocolo.
 2016/0041 (NLE)
 Propuesta de
 DECISIÓN DEL CONSEJO
 relativa a la celebración, en nombre de la Unión Europea y de sus Estados miembros, del Protocolo del Acuerdo de Colaboración y Cooperación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Turkmenistán, por otra, para tener en cuenta la adhesión a la Unión Europea de la República de Bulgaria, la República Checa, la República de Estonia, la República de Croacia, la República de Chipre, la República de Letonia, la República de Lituania, Hungría, la República de Malta, la República de Polonia, Rumanía, la República de Eslovenia y la República Eslovaca
 EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
 Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, y en particular sus artículos 207 y 209, leídos en relación con su artículo 218, apartado 6, letra a),
 Vista el Acta de 2003 relativa a las condiciones de adhesión de la República Checa, la República de Estonia, la República de Chipre, la República de Letonia, la República de Lituania, la República de Hungría, la República de Malta, la República de Polonia, la República de Eslovenia y la República Eslovaca, y en particular su artículo 6, apartado 2,
 Vistas las Actas de 2005 relativas a las condiciones de adhesión de la República de Bulgaria y de Rumanía, y en particular su artículo 6, apartado 2,
 Vista el Acta de 2001 relativa a las condiciones de adhesión de la República de Croacia, y en particular su artículo 6, apartado 2,
 Vista la propuesta de la Comisión Europea,
 Vista la aprobación del Parlamento Europeo,
 Considerando lo siguiente:
 (1)De conformidad con el artículo 6, apartado 2, de las Actas de 2003, 2005 y 2011 relativas a la adhesión de la República de Bulgaria, la República Checa, la República de Estonia, la República de Croacia, la República de Chipre, la República de Letonia, la República de Lituania, la República de Hungría, la República de Malta, la República de Polonia, Rumanía, la República de Eslovenia y la República Eslovaca, la adhesión de la República de Bulgaria, la República Checa, la República de Estonia, la República de Croacia, la República de Chipre, la República de Letonia, la República de Lituania, Hungría, la República de Malta, la República de Polonia, Rumanía, la República de Eslovenia y la República Eslovaca al Acuerdo de Colaboración y Cooperación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Turkmenistán, por otra (en lo sucesivo, «el Acuerdo»), debe aprobarse mediante la celebración de un Protocolo de dicho Acuerdo. De conformidad con el artículo 6, apartado 2, de dichas Actas de Adhesión, debe aplicarse a estas adhesiones un procedimiento simplificado, según el cual el Protocolo correspondiente ha de celebrarse por el Consejo, por unanimidad y en nombre de los Estados miembros, y por los terceros países de que se trate.
 (2)El 8 de diciembre de 2003, el Consejo autorizó a la Comisión, en nombre de la Comunidad y de sus Estados miembros, a negociar con Turkmenistán un Protocolo del Acuerdo de Colaboración y Cooperación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Turkmenistán, por otra, para tener en cuenta la adhesión a la Unión Europea de la República Checa, la República de Estonia, la República de Chipre, la República de Letonia, la República de Lituania, Hungría, la República de Malta, la República de Polonia, la República de Eslovenia y la República Eslovaca.
 (3)El 23 de octubre de 2006, el Consejo autorizó a la Comisión, en nombre de la Comunidad y de sus Estados miembros, a negociar con Turkmenistán un Protocolo del Acuerdo de Colaboración y Cooperación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Turkmenistán, por otra, para tener en cuenta la adhesión a la Unión Europea de la República de Bulgaria y de Rumanía.
 (4)El 14 de septiembre de 2012, el Consejo autorizó a la Comisión a entablar negociaciones con los terceros países pertinentes
 1
 sobre la adaptación de los acuerdos firmados o celebrados por la Unión Europea, o por la Unión Europea y sus Estados miembros, de cara a la adhesión de la República de Croacia a la Unión Europea.
 (5)Las negociaciones concluyeron con éxito, y el Protocolo del Acuerdo de Colaboración y Cooperación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Turkmenistán, por otra, para tener en cuenta la adhesión a la Unión Europea de la República de Bulgaria, la República Checa, la República de Estonia, la República de Croacia, la República de Chipre, la República de Letonia, la República de Lituania, Hungría, la República de Malta, la República de Polonia, Rumanía, la República de Eslovenia y la República Eslovaca se firmó en nombre de la Unión Europea y de sus Estados miembros el [...] de [...].
 (6)Procede aprobar el Protocolo.
 HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
 Artículo 1
 1.
 Se aprueba en nombre de la Unión Europea y de sus Estados miembros el Protocolo del Acuerdo de Colaboración y Cooperación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Turkmenistán, por otra, para tener en cuenta la adhesión a la Unión Europea de la República de Bulgaria, la República Checa, la República de Estonia, la República de Croacia, la República de Chipre, la República de Letonia, la República de Lituania, Hungría, la República de Malta, la República de Polonia, Rumanía, la República de Eslovenia y la República Eslovaca.
 2.
 El texto del Protocolo se adjunta a la presente Decisión.
 Artículo 2
 El Presidente del Consejo designará a la persona facultada para efectuar, en nombre de la Unión Europea y de sus Estados miembros, la notificación establecida en el artículo 4, apartado 1, del Protocolo.
 Artículo 3
 La presente Decisión entrará en vigor el día de su adopción.
 Hecho en Bruselas, el
 Por el Consejo
 El Presidente
 (1)
 Decisión del Consejo por la que se autoriza la apertura de negociaciones para adaptar los acuerdos firmados o celebrados por la Unión Europea, o por la Unión Europea y sus Estados miembros, con uno o más terceros países u organizaciones internacionales, en vista de la adhesión de la República de Croacia a la Unión Europea (Documento 13351/12 del Consejo LIMITED).
 ---documentbreak---
 COMISIÓN EUROPEA
 Bruselas, 18.2.2016
 COM(2016) 69 final
 ANEXO
 de la
 Propuesta de Decisión del Consejo
 relativa a la celebración, en nombre de la Unión Europea y de sus Estados miembros, del Protocolo del Acuerdo de Colaboración y Cooperación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Turkmenistán, por otra, para tener en cuenta la adhesión a la Unión Europea de la República de Bulgaria, la República Checa, la República de Estonia, la República de Croacia, la República de Chipre, la República de Letonia, la República de Lituania, Hungría, la República de Malta, la República de Polonia, Rumanía, la República de Eslovenia y la República Eslovaca
 PROTOCOLO
 DEL ACUERDO DE COLABORACIÓN Y COOPERACIÓN
 ENTRE LAS COMUNIDADES EUROPEAS
 Y SUS ESTADOS MIEMBROS, POR UNA PARTE,
 Y TURKMENISTÁN, POR OTRA,
 PARA TENER EN CUENTA LA ADHESIÓN A LA UNIÓN EUROPEA
 DE LA REPÚBLICA DE BULGARIA, LA REPÚBLICA CHECA,
 LA REPÚBLICA DE ESTONIA, LA REPÚBLICA DE CROACIA,
 LA REPÚBLICA DE CHIPRE, LA REPÚBLICA DE LETONIA,
 LA REPÚBLICA DE LITUANIA, HUNGRÍA, LA REPÚBLICA DE MALTA,
 LA REPÚBLICA DE POLONIA, RUMANÍA, LA REPÚBLICA DE ESLOVENIA,
 Y LA REPÚBLICA
 ESLOVACA
 EL REINO DE BÉLGICA,
 LA REPÚBLICA DE BULGARIA,
 LA REPÚBLICA CHECA,
 EL REINO DE DINAMARCA,
 LA REPÚBLICA FEDERAL DE ALEMANIA,
 LA REPÚBLICA DE ESTONIA,
 IRLANDA,
 LA REPÚBLICA HELÉNICA,
 EL REINO DE ESPAÑA,
 LA REPÚBLICA FRANCESA,
 LA REPÚBLICA DE CROACIA,
 LA REPÚBLICA ITALIANA,
 LA REPÚBLICA DE CHIPRE,
 LA REPÚBLICA DE LETONIA,
 LA REPÚBLICA DE LITUANIA,
 EL GRAN DUCADO DE LUXEMBURGO,
 HUNGRÍA,
 LA REPÚBLICA DE MALTA,
 EL REINO DE LOS PAÍSES BAJOS,
 LA REPÚBLICA DE AUSTRIA,
 LA REPÚBLICA DE POLONIA,
 LA REPÚBLICA PORTUGUESA,
 RUMANÍA,
 LA REPÚBLICA DE ESLOVENIA,
 LA REPÚBLICA ESLOVACA,
 LA REPÚBLICA DE FINLANDIA,
 EL REINO DE SUECIA,
 EL REINO UNIDO DE GRAN BRETAÑA E IRLANDA DEL NORTE,
 Partes Contratantes en el Tratado de la Unión Europea, el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea de la Energía Atómica, en lo sucesivo denominados «los Estados miembros»,
 y
 LA UNIÓN EUROPEA, en lo sucesivo denominada «la Unión»
 y
 LA COMUNIDAD EUROPEA DE LA ENERGÍA ATÓMICA, en lo sucesivo denominada «la CEEA»,
 por una parte,
 y
 TURKMENISTÁN
 por otra,
 en lo sucesivo denominadas conjuntamente «las Partes Contratantes»,
 CONSIDERANDO que el Acuerdo de Colaboración y Cooperación por el que se establece una colaboración entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Turkmenistán, por otra, se firmó en Bruselas el 25 de mayo de 1998;
 TENIENDO EN CUENTA la adhesión a la Unión Europea de la República Checa, la República de Estonia, la República de Chipre, la República de Letonia, la República de Lituania, Hungría, la República de Malta, la República de Polonia, la República de Eslovenia y la República Eslovaca el 1 de mayo de 2004, la adhesión a la Unión Europea de la República de Bulgaria y de Rumanía el 1 de enero de 2007, y la adhesión a la Unión Europea de la República de Croacia el 1 de julio de 2013;
 CONSIDERANDO que, de conformidad con el artículo 6, apartado 2, del Acta relativa a las condiciones de adhesión de la República Checa, la República de Estonia, la República de Chipre, la República de Letonia, la República de Lituania, la República de Hungría, la República de Malta, la República de Polonia, la República de Eslovenia y la República Eslovaca, y con las adaptaciones de los Tratados en los que se fundamenta la Unión Europea, (en lo sucesivo, «Acta de adhesión de 2003»), su adhesión al Acuerdo debe aprobarse mediante la celebración de un Protocolo de dicho Acuerdo;
 CONSIDERANDO que, de conformidad con el artículo 6, apartado 2, del Acta relativa a las condiciones de adhesión de la República de Bulgaria y de Rumanía y con las adaptaciones de los Tratados en los que se fundamenta la Unión Europea (en lo sucesivo, «el Acta de adhesión de 2005»), la adhesión de dichos países al Acuerdo debe aprobarse mediante la celebración de un Protocolo de dicho Acuerdo;
 CONSIDERANDO que, de conformidad con el artículo 6, apartado 2, del Acta relativa a las condiciones de adhesión de la República de Croacia y con las adaptaciones del Tratado de la Unión Europea, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea de la Energía Atómica (en lo sucesivo, «el Acta de Adhesión de 2011», la adhesión de dicho país al Acuerdo debe aprobarse mediante la celebración de un Protocolo de dicho Acuerdo,
 HAN convenido en lo siguiente:
 ARTÍCULO 1
 La República de Bulgaria, la República Checa, la República de Estonia, la República de Croacia, la República de Chipre, la República de Letonia, la República de Lituania, Hungría, la República de Malta, la República de Polonia, Rumanía, la República de Eslovenia y la República Eslovaca se adhieren como partes en el Acuerdo de Colaboración y Cooperación por el que se establece una colaboración entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Turkmenistán, por otra (en lo sucesivo, «el Acuerdo») y deberán adoptar y tomar nota respectivamente, del mismo modo que los demás Estados miembros, de los textos del Acuerdo, así como de las declaraciones conjuntas, los canjes de notas y la Declaración de Turkmenistán anexos al Acta Final firmada en esa misma fecha.
 ARTÍCULO 2
 Después de la firma del presente Protocolo, la Unión transmitirá a sus Estados miembros y a Turkmenistán las versiones del Acuerdo en lenguas búlgara, croata, checa, estonia, húngara, letona, lituana, maltesa, polaca, rumana, eslovaca y eslovena. A reserva de la entrada en vigor del presente Protocolo, las versiones lingüísticas enumeradas en la primera frase del presente artículo serán auténticas en las mismas condiciones que las versiones en lenguas danesa, neerlandesa, inglesa, finesa, francesa, alemana, griega, italiana, portuguesa, española, sueca y turcomana del Acuerdo.
 ARTÍCULO 3
 El presente Protocolo será parte integrante del Acuerdo.
 ARTÍCULO 4
 1.
 El presente Protocolo será aprobado por las Partes Contratantes de conformidad con sus propios procedimientos. Las Partes Contratantes se notificarán mutuamente la finalización de los procedimientos necesarios a tal fin. Los instrumentos de aprobación se depositarán ante la Secretaría General del Consejo de la Unión Europea.
 2.
 A reserva de la entrada en vigor del Acuerdo, el presente Protocolo entrará en vigor el primer día del mes siguiente a la fecha de depósito del último instrumento de aprobación.
 ARTÍCULO 5
 El presente Protocolo se redacta en doble ejemplar en lenguas búlgara, croata, checa, danesa, neerlandesa, inglesa, estonia, finesa, francesa, alemana, griega, italiana, letona, lituana, húngara, maltesa, polaca, portuguesa, rumana, eslovaca, eslovena, española, sueca y turcomana, siendo cada uno de estos textos igualmente auténtico.
 EN FE DE LO CUAL, los plenipotenciarios infrascritos, debidamente facultados a tal fin,
 firman el presente Protocolo.
 Hecho en..., el día ... de... del año...
 POR LA UNIÓN EUROPEA, SUS ESTADOS MIEMBROS Y LA COMUNIDAD EUROPEA DE LA ENERGÍA ATÓMICA
 POR TURKMENISTÁN


text:
Ktésifón (arabsky spolu s protilehlou Seleukií nad Tigridem al-Madá’in = města, persky Tisfún nebo Veh-Ardašír) je název starověkého města na levém břehu Tigridu, asi 30 km jihovýchodně od dnešního Bagdádu (Irák). V dobách Parthů a Sásánovců byl Ktésifón metropolí parthské a perské říše a administrativním centrem Předního východu.
 Dějiny
 Parthské období
 Počátky města jsou nejasné. Většinou se soudí, že ho založili Seleukovci někdy v průběhu 3. století př. n. l., existují však i názory, že šlo původně o vojenský tábor Parthů, zřízený v 2. století př. n. l. naproti starší Seleukii nad Tigridem. Parthští králové prý nechtěli provokovat Seleukijské tím, že by se usadili přímo v jejich obci, a raději si postavili sídlo na protilehlém břehu Tigridu, kde měli dost volného místa. Tento výklad alespoň podává antický spisovatel Strabón (64 př. n. l. – 19 n. l.) v 16. knize své Geografie.
 Koncem 2. století př. n. l. již dvojměstí Ktésifón-Seleukie v každém případě existovalo a jeho ktésifóntská složka byla po řadu let zřejmě neopevněna – ještě Strabón ji totiž označuje za „velkou vesnici“. Králové si oblast oblíbili kvůli mírnému klimatu, na léto však odjížděli buď do Ektaban v Médii, nebo do parthského Hekatompylu, „města sta bran“.
 Od druhé poloviny 1. století př. n. l. hrál Ktésifón v parthském státě stále významnější roli a záhy přestal být pouhou zimní rezidencí králů, ale skutečným hlavním městem říše. Kdy přesně vzniklo zdejší opevnění, nelze na základě zpráv antických autorů rozhodnout – zdá se však, že to bylo nejpozději v 1. století n. l. Další vývoj Ktésifóntu pak poznamenaly parthsko-římské války ve 2. století a s tím spojené katastrofy – roku 116 dobyl město císař Traianus, roku 165 Lucius Verus a roku 198 Septimius Severus. Reakcí králů byla výstavba silnějšího opevnění.
 Sásánovské období
 Pád parthské říše ve dvacátých letech 3. století nic nezměnil na dosavadním statutu Ktésifóntu. Město zůstalo i centrem novoperské říše, ačkoli první Sásánovci pobývali velmi často jinde – Šápúr I. například v nově založeném Gundéšápúru v Susianě. Podle zakladatele dynastie Ardašíra I. byl Ktésifón přejmenován na Veh-Ardašír, tedy „Ardašír je výborný“.
 Ze sásánovské epochy se dochovaly mnohem významnější památky než z dřívějších dob. Známý je především Husravův palác z 6. století (arabsky Ták-i Kisrá), jehož fasáda s mohutnými zapuštěnými sloupy stála v intaktní podobě až do povodní v roce 1888. Klenba tamního trůnního sálu byla 35 metrů vysoká a 50 metrů široká – šlo o jedno z nejodvážnějších stavebních řešení své doby. Soudí se, že spolu se Seleukií a dalším okolním osídlením žilo v Ktésifóntu asi půl milionu lidí, své sídlo tu měla i hlava perských křesťanů, katholikos.
 Za sásánovských králů již Ktésifón tolik netrpěl pustošivými nepřátelskými vpády. Římané ho při svých výpravách dobyli jen jednou, v roce 283, a jednou se k němu nebezpečně přiblížili (Iulianus roku 363). Ani byzantskému císaři Herakleiovi nebylo v 7. století dopřáno korunovat své vojenské úspěchy dobytím města.
 Zánik
 V roce 637 – po prohrané bitvě u Kádisíje – opustil král Jazdkart III. i s dvorem a měšťany Ktésifón a do prázdného města vtáhli Arabové. Za vlády chalífů z rodu Umajjovců zde bylo jedno z šíitských center (vedle Kúfy) a tehdejší muslimský místodržitel Salmán al-Fárisí náležel k předním představitelům arabské gnoze. Ktésifón však postupně upadal, protože centrum říše se přesunulo nejprve do Medíny a pak do Damašku. Konečnou ránu mu zasadilo založení nového hlavního města Bagdádu roku 762.
 Vykopávky
 Prostor starověkého města je dosud jen nedostatečně prozkoumán. K prvním významnějším vykopávkám zde došlo až po první světové válce, v letech 1927–1932 (německá expedice) a 1936–1937 (Michiganská univerzita), přičemž zkoumána byla především Seleukie, jen omezeně Ktésifón. V letech 1964–1989 pracovala v rozsáhlém poli zřícenin italská expedice z Turínské univerzity, která odkryla mj. jiné zbytky budovy, jež pravděpodobně sloužila v seleukovské době jako archiv. Budova zanikla kolem roku 150 př. n. l., což se časově shoduje s dobou, kdy Mezopotámii dobyli Parthové. Také Italové soustředili svou pozornost zejména na Seleukii nad Tigridem.
 Samotný Ktésifón dosud čeká na důkladný výzkum, který jedině může stanovit jeho rozlohu a bližší charakteristiky. Je zčásti i dnes sporné, co vlastně za ruiny Ktésifóntu považovat, zda okrouhlé městiště s hradbami bezprostředně vedle Seleukie nebo prostor dále na severovýchod, zvaný Madína al-’Atíka. Většinou se soudí, že okrouhlé městiště pochází ze sásánovské doby a je totožné s městem Veh-Ardašír, zatímco lokalizace parthského města je nejistá. Situaci ztěžuje fakt, že Tigris v minulosti často změnil koryto, takže dnes teče přímo přes oblast někdejšího města.
 Odkazy
 Literatura
 Externí odkazy
 Článek v Encyclopaedia Iranica
 Husravův palác dnes
 Starověká Persie
 Zaniklá města v Iráku
 Starověká města
 Bývalá hlavní města
 Archeologické lokality v Iráku
 Sásánovská architektura
 Města na hedvábné stezce


type: contracts

text:
 27.11.2014
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 342/44
 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
 Nr. 136/2014
 (2014. gada 27. jūnijs),
 ar ko groza EEZ līguma XVIII pielikumu (Drošība un veselības aizsardzība darbā, darba tiesības, vienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm)
 EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,
 tā kā:
 (1)
 EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/35/ES par minimālajām veselības aizsardzības un drošuma prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskam, ko rada fizikāli faktori (elektromagnētiskie lauki) (20. atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē), un ar ko atceļ Direktīvu 2004/40/EK (1).
 (2)
 Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma XVIII pielikums,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 EEZ līguma XVIII pielikuma 16.jc punkta tekstu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/40/EK) aizstāj ar šādu:
 “32013 L 0035: Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/35/ES par minimālajām veselības aizsardzības un drošuma prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskam, ko rada fizikāli faktori (elektromagnētiskie lauki) (20. atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē), un ar ko atceļ Direktīvu 2004/40/EK (OV L 179, 29.6.2013., 1. lpp.).”
 2. pants
 Direktīvas 2013/35/ES teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā 2014. gada 28. jūnijā, ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (2).
 4. pants
 Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.
 Briselē, 2014. gada 27. jūnijā
 EEZ Apvienotās komitejas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Gianluca GRIPPA
 (1) OV L 179, 29.6.2013., 1. lpp.
 (2) Konstitucionālās prasības nav norādītas.