type: other

text:
15. rész SZÉKESFEHÉRVÁR MEGYEI JOGÚ VÁROS LEVÉLTÁRA (rövidítve: SZVL) - PDF
 15. rész SZÉKESFEHÉRVÁR MEGYEI JOGÚ VÁROS LEVÉLTÁRA (rövidítve: SZVL)
 Download "15. rész SZÉKESFEHÉRVÁR MEGYEI JOGÚ VÁROS LEVÉLTÁRA (rövidítve: SZVL)"
 1 15. rész SZÉKESFEHÉRVÁR MEGYEI JOGÚ VÁROS LEVÉLTÁRA (rövidítve: SZVL) Cím: 8000 Székesfehérvár, Zichy liget 10. Levélcím: 8001 Székesfehérvár, Pf Telefon: (+36) 22/ ; (+36) 22/ Fax: (+36) 22/ ; (+36) 22/ Honlap: Kutatóterem Cím: 8000 Székesfehérvár, Zichy liget Malom u. sarok Nyitvatartási rend: hétfő csütörtök:2 SZÉKESFEHÉRVÁR MEGYEI JOGÚ VÁROS LEVÉLTÁRA RÖVID TÖRTÉNETE ÉS A LEVÉLTÁRI ANYAG ÁLTALÁNOS LEÍRÁSA A levéltár február 15-én alakult újjá, s a rendszerváltozást követően a hajdani városi levéltári intézmények közül elsőként szerezte vissza önállóságát. A hajdani koronázóváros, szabad királyi város levéltára nagy múltú intézmény volt, ám 1950-ben a tanácsrendszer bevezetése megszüntette a törvényhatóságok, így Székesfehérvár levéltárát is. Székesfehérvár város és Fejér megye levéltári intézményeit ekkor összevonták, s 1969-ig Székesfehérvári Állami Levéltár néven működtették. Ezt követően a levéltár a megye felügyelete alá tartozott, s neve is tükrözte ezt a későbbiekben: Fejér Megyei Levéltár néven működött tovább ben a két törvényhatóság összevonásakor a városi iratanyag továbbra is addigi őrzési helyén maradt, a városháza alagsorában, valamint a ferences rendház pincéjében, majd 1970-ben átkerült a megyei levéltár István téri épületébe ben a szervezeti önállóság helyreállításával Székesfehérvár városa a korábbi magyar és európai joggyakorlatot követve ismét tulajdonosi jogokat gyakorol saját, valamint jogelődjeinek iratanyaga felett, s biztosítja azok őrzését. Az intézmény székhelyéül a Zichy liget 10. számú épület földszinti helyiségeinek egy részét jelölték ki, valamint a hozzá csatlakozó Honvéd utca 8. szám alatti épület szintén földszinti irodahelyiségeit. A kutatóterem bejárata a Malom utca Zichy liget sarkán található. Az iratanyag terjedelme a év végén 2175 ifm. volt. Székesfehérvár város levéltárát a város török általi elfoglalása szept. 3. előtt a magisztrátus megkísérelte elmenekíteni. A források szerint az iratokat az ország nyugati felén szándékoztak elrejteni. Ezt erősíti meg Szamosközy István febr. 3-i levele, amely arról számol be, hogy (Budáról, Pécsről, Esztergomból) Székesfehérvárról Nagyszombatba menekítették az iratokat. Ennek ellenére az értékes anyag elkallódott. Az 1690-es években megkezdődött felkutatásuk, de eredménytelenül. Ennek következtében a Székesfehérvár Megyei Jogú Város Levéltára őrizetében lévő legrégebbi irat a város török uralom alóli felszabadulása évéből, 1688-ból származik. A város levéltárának felügyeletét a török kiűzését követően a II. József-kori átszervezésig a főjegyző látta el. A levéltár első instrukcióját 1824-ben dolgozták ki. A 19. század végén a levéltár által kiadott es forrásközlések mára már megsemmisült iratok szövegét mentették meg az utókornak. A két világháború közötti időszakban az intézménynek fontos szerepe volt a várostörténet- írás fellendítésében, valamint a levéltári forrásközlések fontosságának hangsúlyozásában. A levéltár gyűjti Székesfehérvár város feudális-, polgári, és legújabbkori önkormányzati szerveinek, közüzemek, gazdasági szervek, ipartestületek, jogszolgáltatási szervek, családok, személyek iratait. A gyűjtemény gerincét a város mindenkori önkormányzatának, ill. egyes korszakokban a várost vezető kinevezett adminisztratív szervnek, és intézményeinek iratanyaga adja. A város tanácsának 1688-tól kezdődő összefüggő irategyüttese, a tanácsülési jegyzőkönyvek és tanácsi iratok, nagy forrásértékkel bírnak. Fontos források a népösszeírások, a népszámlálási iratok, valamint a végrendeletek. Értékes irategyüttest képez a város Kamarási Hivatalának, Adó, Árva, Kapitányi és Telekhivatalának iratanyaga benne az év alapfelvételeivel, valamint a II. József-kori földmérési iratokkal, s a később létrejött Számvevői és Mérnöki hivatal iratai. 10443 A tanácsülési jegyzőkönyvek nyelve 1689 és 1790 között német és latin, 1791 és 1814 között latin, 1815-től magyar. Az iratok nyelve a 18. sz. folyamán német és latin vegyesen, de a magyar nyelvű iratok sem ritkák. A II. József-kori népszámlálás iratai német nyelvűek. A magyar nyelvet a hivatali ügyintézésben hivatalossá tevő évi VI. tc.-el összhangban a város 1843-ban kérelmezte magyar köriratú pecsét használatának engedélyezését az uralkodótól, amelyet 1845-ben meg is kapott. A városi ügyintézés azonban már az ezt megelőző évtizedekben is magyar nyelvű volt. Kiemelendő Székesfehérvár város Törvényszékének feudális kori iratanyaga ( ), de jelentős értékkel bírnak a későbbi korszakokból a város Kiküldött Bíróságának ( ), valamint Visszaállított Törvényszékének ( ) iratai is. Gazdag forrásadottságokkal bír Székesfehérvár város Bizottmányi Közgyűlésének iratanyaga is ből. Az et követő korszakból a tanácsi és polgármesteri iratok mellett, a város egyes szakigazgatást ellátó bizottmányainak és szakosztályainak ( ), valamint a város szabályrendeleteinek gyűjteménye ( ) érdemel említést. Az évi közigazgatási rendezés eredményeképpen a szabad királyi város a törvényhatóságú jogú városok közé került. E korszak fontos forrásai a Törvényhatósági Bizottság iratai ( , ). A közigazgatás rendezéséről szóló évi XXX. tc. értelmében átalakult a város belszerkezete, ami az iratanyag struktúráján is tükröződik. A II. világháború során a levéltári iratanyagot nem menekítették el a városból. Jelentős részét az ekkor épülő Horthy Miklós Kultúrház (ma Vörösmarty Mihály Megyei Könyvtár épülete) alagsorában és pincéjében helyezték el. Az itt tárolt iratok nem károsodtak, ellentétben a városházán maradtakkal; így például a Törvényszéki iratok acta iuridica iratanyaga ( ) 19. századi részének egyharmada fertőzött lett, és szinte menthetetlen állapotba került. A várost 1950-ben a tanácsrendszer bevezetésével a várostörténetben példátlan módon a járási tanács fennhatósága alá rendelték. E kötelékből csak 1954-ben szabadult ki, ezt követően a megyei tanács felügyelte az immár járási jogú várost. Székesfehérvár életében különös jelentőséggel bír, hogy 1989 áprilisában megyei várossá, majd dec. 1-jén megyei jogú várossá nyilvánították. A levéltár őrzi intézetek és intézmények iratait is. Igen gazdag a tanintézetek anyaga, különösen jelentős a nagy múltú Ybl Miklós Gimnáziumé (1855) , és a Szent Margit Leánygimnázium, a későbbi Teleki Blanka Gimnáziumé ( ). Az intézmények közül értékes a Székesfehérvári Színház ( ), valamint a Városi ispita ( ), az Elaggott polgárok intézete ( ) és Székesfehérvár város polgári kórházának ( ) iratanyaga is. A testületek anyagában található fondok közül említést érdemel a Székesfehérvári iskolák Iskolaszékének iratai ( ), s a székesfehérvári városi elemi iskolák felügyelő igazgatójának iratai ( ). A város-történetírás szempontjából igen értékes anyagokat találhatunk a családok (pl. Say család) és személyek (Kállay István történész, Szarka Géza író, levéltáros, várostörténész, Moenich Károly városi főlevéltáros és Kecskés Sándor kutató) irataiban is. A gyűjtemények közül kiemelt fontosságú a térképgyűjtemény, benne a városról készült legkorábbi, Wüstinger József által készített térképekkel, a plakátok és aprónyomtatványok, iskolai évkönyvek, a Székesfehérvár városközpont rendezési tervének feltáró lapjai, valamint a tervtár anyaga ( ). Említést érdemel a kézirattár is, amely számos értékes várostörténeti kéziratot tartalmaz. A mikrofilmgyűjteményben a r. k. plébániák anyakönyveiről, valamint a helyi sajtóorgánumok közül többről is (pl. Székesfehérvári Friss Újság) találhatók másolatok. Vállalatok iratai érthető módon kevésbé vannak képviselve az intézményben, de itt említendő értékes iratanyag a Sagittarius Kft. Tervtára ( ). Az intézmény újjáalakulása óta számos tudományos konferenciát rendezett, s kiadványokkal is jelentkezett. 10454 A levéltár anyagáról megjelent legfontosabb segédletek, kiadványok: A levéltár két kiadványsorozatot indított: Források Székesfehérvár történetéből, valamint Közlemények Székesfehérvár történetéből címmel. A Források-sorozatban megjelent: I es forradalom és szabadságharc forrásai. Szerk.: Csurgai Horváth József Hudi József Kovács Eleonóra. Székesfehérvár, A Közlemények-sorozatban: Akit szolgáltatok egy árva hon volt Szerk.: Csurgai Horváth József Demeter Zsófia. Székesfehérvár, A várostörténet kutatás szempontjából kiemelkedően fontos kötet: Lauschmann Gyula: Székesfehérvár története I IV kiad ; 2. kiad, A levéltár ismertetője, fond- és állagjegyzéke: dicsőség helyén emelkedő emlék Levéltárismertető és fondjegyzék. Szerk: Csurgai Horváth József Kovács Eleonóra - Takács Péter. Székesfehérvár, E kötetet a levéltár német és angol nyelven is kiadta 2003-ban: Ein Führer zur Stadtgeschichte und zum Archiv.; A Historical and Archival Guide to Székesfehérvár. A levéltár szakkönyvtárral is rendelkezik, amelynek katalógusa a SZIRÉN könyvtári program segítségével folyamatosan karbantartott. IV. MEGYEI TÖRVÉNYHATÓSÁGOK, SZABAD KIRÁLYI VÁROSOK, TÖRVÉNYHATÓSÁGI JOGÚ VÁROSOK Lásd: BFL IV. Szabad királyi városok. SZVL IV. A Királyi biztosok iratai ,36 ifm. a) Bajzáth György királyi biztos iratai ,12 ifm. b) Ferenczi Antal királyi biztos iratai ,06 ifm. c) Latinovics János királyi biztos iratai ,06 ifm. d) A királyi komisszió iratai ,12 ifm. A szabad királyi városok II. József halála után nem nyerték vissza széles körű önkormányzatukat, egyre inkább a Helytartótanács és a Magyar Kamara irányítása alá kerültek. A kormányszékek utasításainak végrehajtásáról, a városi önkormányzat pontosabb ellenőrzéséről a királyi biztosokon keresztül gondoskodott az udvar. Így jogkörük 18. századi elődeikhez viszonyítva a 19. sz. első évtizedeiben egyre sokoldalúbbá vált, és a városok életének minden területén egyre inkább beleszóltak az ügyekbe. Az anyag tartalmazza a királyi biztosi ülések jegyzőkönyveit ( ), a Helytartótanács leiratait, a királyi biztos és a városi tanács levelezését, a városi tisztviselőknek a királyi biztoshoz írt leveleit. A királyi biztosi ülések jegyzőkönyveiben számos, a város polgáraira vonatkozó adat található, így a városnak hitelt nyújtók névsora is. Különösen érdekes források a város polgárainak a királyi biztoshoz írt folyamodványai. Az iratanyag latin, német és magyar nyelvű. Az a) állag latin nyelvű, az eredeti számozás szerint rendezett. Bajzáth a keletkezés időpontját vette alapul, és az iratokat nem kapcsolta. Az anyag kis mennyisége miatt a darabonkénti átnézés sem jelent problémát a kutatónak. Az iratok közt sok a feljegyzés jellegű fogalmazvány. A királyi biztosnak a város ügyeibe való sokoldalú beleszólási jogát, és a kormányszékek személyével kapcsolatos elvárásait az irategyüttes még töredékességében is mutatja. Ahol az anyag kiegészítésre szorul, érdemes a városi tanács jegyzőkönyveit is megnézni. Bajzáth György iratait legnagyobbrészt Iszkaszentgyörgyön, birtokai központjában keltezte, és az irategyüttes a Bajzáth család iratainak (FML XIII. 2.) rendezése során került elő. Az iratok hátlapján lévő jelzet arra mutat, hogy Bajzáth György ezt az anyagot egyéb hivatalos irataitól elkülönítve kezelte. A b) állagban nagyobb mennyiségű magyar nyelvű irat is található. Itt fontos információk találhatók a fehérvári polgárjoggal rendelkezők összetételére vonatkozóan. Egyes folyamodók (1783) panaszolták, hogy csak németeket vettek be a városi polgárok sorába. Itt-ott számszerű utalásokat is találunk ezzel kapcsolatban. 10465 SZVL IV. A Székesfehérvár Város Tanácsának iratai ,82 ifm. a) Tanácsülési jegyzőkönyvek (Protocolla Civitatis Albensis) ifm. b) Tanácsi és törvényszéki ügyviteli iratok (Acta politica et iuridica) ,8 ifm. c) Tanácsi iratok (Acta politica) csomó. d) Levelezőkönyvek (Libri correspondentiarum) ifm. Városi tisztviselők levelezése doboz. e) Népösszeírások ,35 ifm. f) Népszámlálási iratok , 1820, ,7 ifm. g) Örökbevallási jegyzőkönyvek (Protocolla fassionum) ,35 ifm. h) Végrendeletek. (Testamenta) ,13 ifm. i) Becsüskönyvek (Schatzungs Protocoll) és iratok (1856). 0,05 ifm. j) Betáblázási jegyzőkönyvek. (Protocolla intabulationum) és iratok ,72 ifm. k) Himlőoltási iratok ,6 ifm. l) Gyógyszerkönyvek és vények ,8 ifm. m) Katonai ügyek iratai (Acta militaria) ,1 ifm. n) Kolerabizottság iratai ,24 ifm. o) Gazdasági Bizottság jegyzőkönyvei ,48 ifm. p) Szépítő Bizottság iratai ,12 ifm. r) Országgyűlési iratok. (Acta dietalia) ,04 ifm. Lásd: BFL IV Székesfehérvár május l9-én szabadult fel a török megszállás alól, de a város 15 évig nem nyerte vissza szabad királyi városi rangját, hanem az udvari kamarától függő kamarai adminisztráció igazgatása alá került. Első bírája nem választott, hanem kinevezett tisztviselő volt től kétévenként történt a magisztrátus megújítása ugyanazt a személyt nemegyszer, néhány éven belül újra bíróvá választották arra azonban, hogy ugyanaz a bíró 6-8 évig egyfolytában helyén maradjon, csak 1754 után tudunk példákat. A szenátorok száma 1692-től általában 12, hat a magyarok, hat a németek részéről. A töröktől visszafoglalt városba ben indult meg a németek nagyobb arányú beköltözése. Az osztrák tartományokból, valamint különböző német területekről Bajor, Hessen-Nassau, Lotharingia, Szilézia érkeztek betelepülők. A betelepítés/betelepülés elsősorban a 17. sz. végétől az 1820-as évekig volt nagyobb mértékű, a 18. század második felében már kevésbé jelentős. Székesfehérváron a német polgárság asszimilációja a 18. század vége óta folyamatosan zajlott. Fényes Elek 1830-ban még kétezer főre becsülte a fehérvári német lakosság lélekszámát. Ez a város összlakosságának kb. 10%-a volt akkor. Az asszimilációs folyamat a 19. sz. közepére befejeződött. Ezt gyorsította, hogy a betelepülő németek római katolikusok voltak. Az évi privilégium-levéllel kapta vissza Székesfehérvár régi kiváltságait, ettől kezdve az egész polgárság részt vett a bíró és a tanács megválasztásában, majd ezt a szerepet 1726 után a választott község vette át. A városi kormányzatnak, mint önkormányzati szervnek szabályalkotási, igazgatási és jogszolgáltatási jogköre volt a város területén. Ezt elsősorban testületi szervei útján gyakorolta. Legfontosabb, mindhárom feladatkört ellátó testülete a belső tanács, a magisztrátus volt, élén a bíróval. A külső tanács élén a szószólóval szintén 12 tanácsosból állt, a belső tanács tanácsadó szerveként működött, és elsősorban a városi kormányzat szabályalkotó tevékenységében vett részt, de szerepe volt az adó kivetésében és behajtásában, a kamarási számadások felülvizsgálatában, egyes gazdasági ágak felügyeletében és a tanácsi utasítások végrehajtásában. A tanács sokrétű igazgatási és jogszolgáltatási feladatkörének ellátását a már említett testületi szervek alárendeltségében működő egyedi szervek segítették, azaz a város tisztviselői és alkalmazottai, és az 1720 után egyre gyakrabban jelentkező városi bizottságok ben lép hivatalába a város első polgármestere. A városi tanács igazgatási és bíráskodási hatásköre a város minden polgárára és lakójára kiterjedt, kivéve a nemeseket, akik városi házaik után csak a királyi adót tartoztak fizetni, a városi adó és közmunka nem terhelte őket és bíráskodás szempontjából a megyei törvényszék joghatósága alá tartoztak. A tanács határozatai ellen a város lakosai közvetlenül a királyhoz, ill. az országos 10476 főhatóságokhoz fellebbezhettek, így örökösödési és jelentősebb adóssági pereikben a személynöki székhez. Házassági és büntetőügyekben fellebbezést csak az évi XLIII. tc. enged meg nekik, de már a királyi táblához. A városi privilégiumlevelek a szkv.-sok számára biztosítják az igazgatási jogkör mellett az önálló bíráskodás jogát is. A töröktől felszabadult Székesfehérvár tanácsülési jegyzőkönyvei két évtizeden keresztül sokkal több perrel és bűnüggyel foglalkoztak, mint a közigazgatás körébe eső intézkedéssel. A városi törvényszék ülésein ugyanaz a városbíró elnökölt, és ugyanazok a szenátorok bíráskodtak, akik a tanácsülések testületét alkották. A 17. századi jegyzőkönyvekben a törvényszék elnevezés még nem szerepel, bűnügyekben is a tanácsülés ítélkezik. A közigazgatási és igazságszolgáltatási iratanyagot acta politica et iuridica néven együtt kezelték 1787-ig. (A pertesteket külön sorozatokba rendezetten találjuk a törvényszék iratainál.) A fond állagainak irattári rendszere és forrásértéke különböző. Az a) állagot alkotják a tanácsülési jegyzőkönyvek ( ), külön sorozatban a tisztázati és a fogalmazati példányok ( ). A b) állag a tanácsi és törvényszéki ügyviteli iratokat foglalja magában az közötti évekből melyhez mutatók vannak. A c) állagban az közötti tanácsi iratok találhatók, hozzájuk 60 mutatókönyv van. A b) és c) állagok eredeti segédletekkel kutathatók. Míg a jegyzőkönyvek, ügyviteli iratok, a levelezés és egyes kisebb állagok keletkezésük időrendjében, sorszámok szerint rendezettek, a népösszeírások, a népszámlálási iratok és az örökbevallási jegyzőkönyvek a város települési viszonyait veszik alapul, s a városrészek helyrajzi számainak sorrendjét követik. Forrásérték szempontjából a legjelentősebb a tanácsülési jegyzőkönyvek és a tanácsi és törvényszéki ügyviteli iratok anyaga, amely a városi magisztrátus igazgatási és bíráskodási ügyintézésén keresztül a város mindennapi életére vonatkozóan sokoldalú betekintést tesz lehetővé. Hasonlóan jelentős az e) állagban található népösszeírásoknak ( ) a városi polgárok névmutatójával ig, és az f) állagot alkotó népszámlálási iratoknak ( , 1820, 1828) az anyaga, amelyek a belváros és a külvárosok lakosságának foglalkozásbeli megoszlására, lakáskörülményeire, vagyoni helyzetére, a cselédek és mesterlegények vándorlására (Idegenek összeírása ), s a városba települőkre, ill. újonnan polgárjogot nyertekre (Új polgárok összeírása ) rendkívül sok értékes adatot tartalmaznak. A h) állagban található végrendeletek ( ) eredeti segédkönyvekkel kutathatók. A mutatók füzet. A tanácsülési jegyzőkönyvek nyelve 1689 és 1790 között német és latin, 1791 és 1814 között latin, ig magyar. Az iratok nyelve a 18. sz. folyamán német és latin vegyesen, de a magyar nyelvű iratok sem ritkák. A II. József-kori népszámlálás iratai német nyelvűek. A végrendeletek zömében magyar, kisebb részben német nyelvűek. SZVL IV. A Székesfehérvár Város Kamarási Hivatalának iratai ,6 ifm. a) Számadáskönyvek b) Számadási naplók c) Számadási mellékletek d) Tizedösszeírások e) Kórházi számadások f) Bérleti iratok (Báránd-puszta) Lásd: BFL IV A városi kamarás (Camerarius, Stadtkammerer) lehet választott vagy kinevezett tisztviselő, legalább 4 évig, de éppen szaktudása és nagy anyagi felelőssége miatt nemegyszer egy-két évtizedig is hivatalában maradhatott. Székesfehérváron a tanácsülési jegyzőkönyv bizonysága szerint már 1690-ben működik, és számadást készít a kamarás, de folyamatosan csak 1724-től maradtak ránk számadáskönyvei tól 1708-ig voltaképpen csak egy átnézeti kimutatás közöl rendkívül fontos és érdekes adatokat, de nem minden területre és nem minden évre tér ki részletesen. A kuruc háborúk eseményei miatt amelyek a számadásokban sokoldalú összegszerűségekben is jelentkeznek, bizonyára utólag készült el. Segédszemélyzet hiányában Székesfehérváron a 18. század közepén a tized és hadiadó összeírását, az egyházi, 10487 kórházi és a városra szálló javak számadásait is a kamarás intézte. Helyettese az alkamarás (subcamerarius) más városokban a város ingatlanait kezelte, Székesfehérváron elsősorban az utak, hidak karbantartására felügyelt. Feladatkörét országosan 1770-ben szabályozták, amikor az utak, hidak mellett a városi épületek tatarozásának felügyelete, a kőbányák, tégla- és szénégetők ellenőrzése is kezébe került. A különböző pénztárak számadói számításaikat a számadási okmányokkal együtt mint főpénztárnoknak a kamarásnak nyújtották be, aki ellenőrzés után az összesítést elvégezte. Az anyag forrásértékét tekintve a városi gazdálkodás egészéről, a bevételek és kiadások arányairól, összegszerűségéről és sokféleségéről a kamarási számadáskönyvek átfogó képet adnak ben a központi ellenőrzés megkönnyítésére a Pozsonyi Kamara egységes tervezetet készített, amelyet január 1-jével vezették be. Így például már 1734-ben sok olyan jövedelemforrást neveztek meg a székesfehérvári kamarási számadások, amelyekből a városnak semmi jövedelme nem volt, mert nem léteztek ilyen természetű javai: pl. erdők, halastavak, gyümölcsösök, vadászterületek. A sémában viszont mindez szerepelt. A nagy körvonalakat jelölő számadáskönyvek mellett sok érdekes adatot tartalmaznak a város iparosaira, kereskedőire, alkalmazottaira nézve a számadási okmányok és rész-számadások. A d) állag tizedösszeírásai városrészenként tüntetik fel a lakosok nevét. Az iratanyag nyelve német, a 19. század elejétől egyre inkább magyar. Az anyag középszinten rendezett. Kb. 5 10%-ban fertőzött és sérült. SZVL IV. A Székesfehérvár Város Adóhivatalának iratai ifm. a) Dicalis összeírások ,17 ifm. b) Adószedési könyvek ,7 ifm. c) Pénztári naplók (Diariumok) ,24 ifm. d) Számadások ,09 ifm. Lásd: BFL IV Székesfehérvár adóját szkv. lévén a nádori concursusokon vagy nádori leiratban egy összegben állapították meg, amely összeget a város tanácsa évente lebontotta az egyes adózókra. Adóköteles volt minden polgár, lakos vagy zsellér, aki a város területén ingatlannal, állatokkal rendelkezett, vagy kereskedő, kézműves foglalkozást folytatott. Az adók két nagy csoportra oszlottak. Állami adók voltak: a hadiadó és katonai szolgáltatások, az országgyűlési taxa és a királyi census. Városi adók voltak: a háziadó és a tized. Az adókat az adószedő (perceptor) hajtotta be, felelős volt kezelésükért és számadást vezetett róluk, amelyet első fokon a tanács, másodfokon a Helytartótanács ellenőrzött. Az adószedőnek az adó behajtásában Székesfehérváron a fertálymesterek segítettek, akiknek esküjében is szerepelt, hogy a belső tanácson, a bírón és a kapitányon kívül az adószedő parancsait kötelesek szem előtt tartani. A beszedett állami adókat a budai hadipénztárba kellett befizetni, de levonták belőle a katonaság részére teljesített szolgálatokat. A városi adók a házi pénztárban maradtak. A tizedet a tanács az esztergomi érsektől bérelte. Székesfehérváron a 18. század első évtizedeiben csak egy perceptor volt, aki az állami és háziadók regiszterét egyaránt vezette. Az és évi kamarai leiratok sürgették, hogy a városok külön pénztárt állítsanak fel a kétféle adófajta kezelésére. A hadipénztárt (cassa portionalis) kezelje a hadipénztár számadó (perceptor contributionalis), a házi pénztárt (cassa domestica) viszont kezelje a házi pénztár számadó (perceptor cassa domesticae) ben a Helytartótanács elrendelte a két pénztár közös kezelését. E változások az iratanyag tagolódásában is megmutatkoznak. Az a) állagban található dicalis összeírásokon ( ) belül külön sorozatban szerepelnek a hadiadó kivetés (Impositio Quanti Portionalis) , (26 füzet 0,52 ifm), a háziadó kivetés (Impositio Cassae Domesticae) , (45 füzet 0,9 ifm), valamint 1785 után a hadi- és háziadó kivetés (Impositio Contributionalis et Cassae Domesticae) iratai, (45 kötet 2,75 ifm). 10498 Az iratanyag a várostörténet szempontjából nélkülözhetetlen forrás, fényt vet a városi ingatlanok számára, nagyságára, minőségére, a városban lakó kereskedők és kézművesek számára, anyagi helyzetére, munkájuk szakmai szintjére, a városban folyó állattenyésztésre. A 18. század közepén még világosan mutatják az összeírások a lakosság nemzetiségi összetételét is. A német családok nevét gót betűkkel írták. Az anyag rendezett, 95%-ban ép állapotban van, egykorú segédlete nincs. SZVL IV. A Székesfehérvár Város Árvahivatalának iratai ,7 ifm. a) Árvahivatali számadások (Waisen Rechungen) ,67 ifm. b) Árvahivatali iratok ,03 ifm. A szkv.-ok az árvák ingó és ingatlan vagyonát eladták, a befolyt pénzt az árvapénztárban helyezték el, ill. kamatra kiadták. A kamatokat az árvák eltartására fordították. Az árvavagyon kezelésével és a gyámok felügyeletével az árvagondnok (curator pupillorum) volt megbízva. Ő készítette a pozsonyi kamarához felterjesztett árvaszámadásokat és jelentéseket. Általában a választott község tagjaiból került ki. A pénztárat rendszerint egy belső tanácsos ellenőrizte, mint árvapénztári felügyelő. Az árvaügyek gondosabb intézését szem előtt tartva és az esetleges visszaélések elkerülésére a Pozsonyi Kamara 1756-tól megkövetelte az árvagondnokoktól, hogy a gyámoktól megkövetelt évi számadásokról jelentést tegyenek. Az a) állagban található árvahivatali számadáskönyvek sorozata 1734 és 1757 között hiányos, s csak 1757-től folyamatos 1848-ig (14 füzet, 144 kötet, 3,9 ifm). Szintén ez az állag tartalmazza a számadási okmányokat ( ) 73 csomó, 3,2 ifm, és a számadásokhoz tartozó másolati könyveket is ( ) 23 kötet, 0,3 ifm. A számadások nagyrészt német és latin, az iratok magyar nyelvűek. A b) állag az árvahivatali iratokat foglalja magában ( ) 0,03 ifm. SZVL IV. A Székesfehérvár Város Telekhivatalának iratai ,8 ifm. a) Telekkönyvek b) II. József-kori földmérési iratok c) Teleklevelek d) Telekkönyvvezetői számadások Lásd: BFL IV A városra egy összegben kivetett adóterheket Székesfehérvár szkv. tanácsa az ingatlanbirtokok arányában osztotta fel a polgárok között, és szedte be tőlük a király részére. A polgárok jogügyleteinek számontartása és ingatlanaik nyilvántartása, a telekkönyvek pontos vezetése tehát a városi tanács feladatai közé tartozott. A telekkönyvi jövedelmek fontos bevételt is jelentettek a városok számára. A török uralom alól felszabadult Székesfehérvár azonban 25 éven keresztül nem kapta vissza régi rangját és privilégiumait, a Budai Kamarai Adminisztráció igazgatása alá került. Egy 1688 júliusában kelt eredeti latin német nyelvű házlevél-fogalmazvány is bizonyítja, hogy a felszabadult Székesfehérváron a házak és telkek szétosztását a Budai Adminisztráció Kamarai inspectora ill. megbízottja intézte, aki egyúttal polgárrá is felvette a háztulajdonosokat. Valószínűleg ezt a kiosztást, ill. a 10 éven belül kialakult állapotokat rögzíti 1698-ban Vánossy Lőrinc harmincados provizor, akinek telekkönyvvezetői beosztását az általa készített telekkönyv elején olvasható házlevél-formula (Hausbrief-formular) is feltünteti, sőt ugyanez jelzi a telekkönyvi felügyelő nevét is. A város telekkönyvvezetője a 17. sz. végén a kamarai adminisztrációnak alárendelt székesfehérvári provizori hivatal keretében működött ban a városi jegyzőt küldte fel a tanács Bécsbe a városi kiváltságok és telekkönyvek visszaszerzésének kieszközlésére. A lipóti diplomával Székesfehérvár szkv évi telekkönyvei ill. a róluk készült egykorú másolatok újra visszakerültek a város kezelésébe. Vezetésük a városi jegyző feladatkörébe tartozott, és a befolyó telekkönyvi díjak a kamarási számadásokban a város bevételei közt jelentkeztek től volt a városnak önálló telekkönyvvezetője, aki rendszerint az első írnokok sorából került ki. A telekkönyvi felügyelőt (praefectus urbarii) a belső tanács saját tagjai közül küldte ki ben a tanácsülési jegyzőkönyv 10509 már telekkönyvi hivatalról (officium urbariale) beszél. A város telekhivatalának feladatkörébe és hatáskörébe tartozott a város kül- és belterületén minden ingatlan: ház, telek, kaszáló, szántóföld, szőlő, és azok tulajdonjogi változásainak nyilvántartása, a birtok- és teleklevelek kiadása, és erről a tanács részére adott pontos jelentéstétel. Az ide vonatkozó díjakat a hivatal beszedte, és egy összegben adta át a kamarási hivatalnak. Bizonyos években történtek csak általános felvételek, más években csak a változásokat vezették be. Az a) állagban található telekkönyvek ( ) rendkívül sok értékes adatot tartalmaznak a város lakosságára vonatkozóan is. Különösen értékesek az év alapfelvételei, amelyek szinte a középkori város rajzát adják vissza a házhelyek pontos behatárolásával, a szomszédok nevével, néhol utcák, terek, és főleg a városkapu és várfalak pontos bejelölésével. A tulajdonosnak nemcsak nevét, de foglalkozását is feltüntetik, s azt is, hogy vétel vagy örökség útján jutott a ház és a telek tulajdonába. Jelzik a hadi események során elpusztult, leégett házakat, sőt, Rákóczi híveinek elkobzott ingatlanait is. A telekkönyvek a században és a 19. század elején német nyelvűek. Az egyes kötetek végén betűsoros mutató található. A 3 külön kötetben található index a szántóföldekre vonatkozik. A b) állagban található II. József-kori földmérési iratok együttese két sorozatból áll. Az egyikben a birtokosok egyéni lapjai találhatók városrészenként ( ), a másikban a földlevelek terület szerint szerepelnek. A c) állagban teleklevelek (birtok és föld levelek) között találhatóak. A teleklevelek a városi ház- és földtulajdonosok ingatlanainak adatait nyilvántartó iratgyűjtemény, amely városrészenként és helyrajzi számok rendjében van csoportosítva. A földlevelek szintén városrészenként szerepelnek. A fond d) állaga a telekkönyvvezetői számadásokat ( ) tartalmazza (számadási iratok, nyilvántartó könyvek, különböző felmérések, lajstromok). Egyes részei az eredeti indexek segítségével kutathatók. SZVL IV. A Székesfehérvár Város Vásári Bíróságának iratai ,65 ifm. a) Jegyzőkönyvek kötet. b) Iratok csomó. A szkv.-ok fontos kiváltsága volt a vásártartás joga. A török alól felszabadult Székesfehérváron a császári bizottság már 1689 szeptemberében megállapította, hogy a városnak joga van minden szerdán és szombaton hetivásárt, és évente négyszer éves vásárt tartani. A négy vásár idejét már az január 22-én tartott tanácsülésen meghatározták és kihirdették ben a város megvásárolta az ötödik vásár tartásának jogát is. A vásárok idején a közrend megszegői feletti bíráskodás, a mértékek és árak felügyelete a vásárbíró (magister fori, index fori, Markricher) feladata volt. Mivel a vásárok városi határozat szerint háromnaposak voltak, a vásárbíró legfeljebb 15 napig működött évente bíráskodási jogkörében. A városnak már 1693-ban volt vásárbírája, aki a tanácsülési jegyzőkönyvben feljegyzett esküszöveg szerint a bíró és a tanács iránti hűségre, engedelmességre, a város javainak szolgálatára, és arra tett esküt, hogy hamis mértéket nem tűr meg és az árak terén tartja magát a limitatióhoz. A bíráskodás törvényes alapját az évi városi kiváltságlevél adta. A vásárbíró hatásköre széles körű volt. Bíráskodott a vásár idején a vásárban elkövetett bűncselekmények istenkáromlás, paráznaság, lopás, becsületsértés, testi sértés, károkozó cselekmények, városi szabályrendeletek megsértése felett, kivéve a halálbüntetést maguk után vonó bűncselekményeket. Hatáskörébe tartozott a mértékek és súlyok ellenőrzése és azok kölcsönzése, a megyei árszabás pontos betartása feletti felügyelet és a helypénz szedése. Illetékessége kiterjedt minden helybeli vagy idegen polgár és lakos személyére, aki a vásár idején a városban tartózkodott. A vásárbírót feladatai ellátásában egy külön erre a célra felesketett strázsamester és 12 vásári hajdú segítette. A ránk maradt jegyzőkönyvek nemcsak a vásári, de a városi bíráskodásra is érdekes adatokat tartalmaznak, a két hatáskör ugyanis nem volt egészen szigorúan elhatárolva. Az anyag német, latin és a 19. század elejétől magyar nyelvű. Jelentős forrásértékkel bírnak a kiadott passusokról készült jegyzékek, amelyben a jószágot vásárló személyek neve és lakóhelye van rögzítve. Szintén 105110 értékes névanyag található a vásári bírósági jegyzőkönyvekben a panaszt tévő helybéli és idegen kereskedőkre és árusokra vonatkozóan. Az anyag rendezett, ép állapotban van. Forrásértékére nézve bő adatokat találunk: Kállay István: A székesfehérvári vásári bíráskodás In: Fejér Megyei Történeti Évkönyv 5. köt. l p. SZVL IV. A Nemzeti iskolák helyi igazgatójának iratai ,25 ifm. Az alsófokú iskolák ellenőrzését rendszerint a magisztrátus tagjai közül egy szenátor látta el, aki hetente meglátogatta az iskolákat. Ezt a városi iskolafelügyelőt az 1770-es évektől director -nak kezdik nevezni, a 19. századi levelezési anyag localis director -nak címezi. Töredékes anyagában számadásokat, igazgatói jelentéseket ( ), a győri főigazgató hozzá intézett leiratait, s a nemzeti iskolák részére kiadott rendszabályokat ( ) találunk. Kiemelten fontos az igazgatói jelentések anyaga, amely félévenként, iskolánként készült, s tartalmazza a tanulók névsorát, származási helyét, vallását, a szülők foglalkozását. Értékes információkat találunk az érdemsorozatokban a különböző tantárgyakat magyarul és/vagy németül tanulók nevére és számára vonatkozóan. Az iratanyag német, latin és magyar nyelvű. Az igazgatói jelentésekhez egy magyar nyelvű korabeli jegyzék tartozik, ami megkönnyíti az eligazodást az iratanyagban. SZVL IV. A Székesfehérvár Város Törvényszékének iratai ifm. a) Törvényszéki jegyzőkönyvek (Gericht Protocoll) ifm. b) Polgári és büntetőperek (Causae civiles et criminales) ifm. c) Törvényszéki iratok (Acta iudicaria) ifm. d) Vegyes törvényszéki iratok (Processus criminales et civiles) Polgári-, büntető-, csőd-, és válóperek ifm. Lásd: BFL IV A város privilégiumlevele Székesfehérvár szkv. számára biztosította az igazgatási jogkör mellett az önálló bíráskodás jogát is. A városi törvényszék ülésein ugyanaz a városbíró elnökölt, és ugyanazok a szenátorok bíráskodtak, akik a tanácsülések testületét alkották. Számuk általában 12, de a Rákóczi szabadságharc idején 5-6 tanácsosnál több nincs jelen, s az is előfordult, hogy a bíróval együtt csupán 4-en voltak jelen. A közigazgatási és igazságszolgáltatási iratanyagot acta politica et iuridica néven együtt kezelték 1787-ig, s a tanácsi iratok között találjuk. A pertestek viszont e fond b) állagában találhatóak külön sorozatba rendezetten. Külön törvényszéki ülésekről készült jegyzőkönyvek csak 1728-tól adnak önálló sorozatot, az azt megelőző közel 40 év bíráskodási ügyeit nemegyszer részletes tanúkihallgatásokkal a tanácsülési jegyzőkönyvekben kereshetjük. Az a) állag a törvényszéki jegyzőkönyvek ( ), ezen belül külön sorozatban a tisztázati példányok és külön a töredékes jegyzőkönyvek és fogalmazványok. A jegyzőkönyvekhez eredeti segédlet mutató is tartozik ( ). A már említett b) állagot a polgári- és büntetőperek (Caussae civiles criminales) alkotják ( ). A c) állagban találhatóak a bíráskodással kapcsolatos törvényszéki iratok (Acta iuridica) , amelyek eredeti segédkönyvek segítségével kutathatók. Iktatókönyvek: , mutatók: A d) állag a vegyes törvényszéki iratokat foglalja magában ( ). Ezen belül külön-külön sorozatban találhatók az adósságot követelő perek, a becsületsértési, a birtokperek, büntetőperek, bér- és díjfizetést követelő perek, csődperek, elővételi jogon alapuló perek, elsőbbséget követelő perek, hatalmaskodási, hozomány iránti, ítélet végrehajtása iránti, kártérítési, örökség iránti, számoltató, szerződésből folyó, válóperek és letét-zálogperek. Megjegyzendő, hogy a d) állag kezdő éve ugyan 1750, de elenyésző mennyiségű az közötti irat. A b) és d) állaghoz új segédlet áll rendelkezésre. 105211 Az acta iuridica iratanyaga a háborús években olyan helyen tárolódott, hogy 19. századi anyagának egyharmad része károsodást szenvedett. SZVL IV. B Székesfehérvár Város Bizottmányi Közgyűlésének iratai ,3 ifm. a) Jegyzőkönyvek ,35 ifm. b) Iratok ,95 ifm. Lásd: BFL IV Székesfehérváron május 24-én jött létre az új helyhatóság, amelynek iratai többségében magyar nyelvűek, de van közte német nyelvű irat is. Az a) állag jegyzőkönyveinek tisztázati és fogalmazati példányai egyaránt fennmaradtak. A jegyzőkönyvi bejegyzések sorszáma megegyezik a kapcsolódó, b) állagban található ügyirat számával, így a segédkönyvek mutatók számai mindkettőre vonatkoznak. Az iratanyag jelentős forrásértéket képvisel, mivel teljes áttekintést nyújt az évek városi történéseiről, a főhatóságok és más törvényhatóságok átiratai pedig számos jelentős országos eseménnyel kapcsolatban tartalmaznak adatokat. SZVL IV. B Székesfehérvár Város Községtanácsának iratai ,8 ifm. a) Választmányi ülések jegyzőkönyvei ,5 ifm. b) Iratok ,3 ifm. Lásd: BFL IV A községi közügyek ideiglenes rendezéséről aug. 18-án kiadott belügyminiszteri rendelet végrehajtása során a kerületi főispánok javaslatára a helytartó által 3 évre kinevezett képviselőkből országszerte megalakultak a községtanácsok. Székesfehérvárott nov. 27-én a megyei főnök népgyűlésen ismertette a kinevezettek névsorát, akiket a 3 év lejárta után ápr. 26-án szinte teljes számban újra jelöltek. Az ideiglenes -nek nevezett rend október 22-ig tartott. Ekkor iktatták be az új polgármestert, aki december 16-án új rendet és ügymenetet léptetett életbe, s ezen változtatást csak az évi Októberi Diploma bevezetése hozott. A községtanács vagy községi választmány volt a városi tanács mellett a község gazdája. Önkormányzati jogköre kevés, az is ideiglenes jellegű. Feladata a városi ügyek intézése, a felsőbb helyről érkezett intézkedések végrehajtása volt. A kinevezett tisztikar a kormányzattól függött. A politikai hatalom ellenőrizte a községtanácsra átruházott jogkörök végrehajtását. Emellett a községi választmány még megmaradt helyhatósági jogkörével a külön törvény által nem szabályozott esetekben igyekezett sokszor eredményesen a város statútumainak, a múltban élvezett szkv.-i kiváltságainak érvényt szerezni december 1-től Székesfehérvár a Fejér megyei főnökség közvetlen felügyelete alá került, kerületileg viszont a sopronitól a pest-budaihoz csatolták, s az anyaországi 5 kerület felett a helytartóság budai osztálya állt. A helytartó 1851-ben a polgármester, a főügyviselő, a házi pénztárnok mellett 2 fizetéses tanácsnokot és 25 képviselőt nevezett ki. A fejedelmi és a városi ügyek intézését a városi tisztviselők mellett a lakosság arányában 6 fizetés nélküli tanácsnok látta el, akiket a 25 képviselő saját soraiból választott. A községtanács a rendszeres, szokványos munkák elvégzésére alkalmi vagy állandó bizottságokat alakított, egy-egy tanácsnok, vagy képviselő vezetésével között Székesfehérváron a következő 16 bizottság létesült: közmunkafelhasználási, rendőrségi teendőkre és előfogatok kiszolgáltatására felügyelő, gazdasági, katonai-beszállásolási, kórházi, árva, szépítési, városi pénztárak számadását ellenőrző, iskolai és újoncozási, telekfelszólalási, marhavész, betegek-öregek intézete és a koldulás megszüntetésére alakított, csatornák és járdák készítésére felügyelő, téglaégetésre felügyelő, borfogyasztási, háztetőknek nem gyúlékony anyagokkal fedésére felügyelő bizottmány. Az december 16-án életbe léptetett új rend a városi hatóság munkáit egy-egy osztályfőnök vezetésével 3 osztályba sorolta: a város gazdaságának és pénzügyeinek intézése, a rendőrségi és peres ügyek, és a 105312 közigazgatási munkák. Ez a felosztás túlélte a Bach-féle provizóriumot, a későbbi évtizedekben kialakult tanácsi ügyosztályok csíráinak lehet tekinteni őket. Az a) állagban található csaknem teljes, hitelesített, évente újra kezdődő sorszámozású jegyzőkönyvek a korszak hű képét adják. Bemutatják a várost, annak mindennapi életét, a választmány hatáskörébe tartozó teendők sokrétűségét, az alkotmányjogi küzdelmeket és a polgárosodás folyamatát. A b) állagban található iratok a jegyzőkönyv tételszámával és a tárgyalás napjának feltüntetésével darabszinten rendezettek. Eredeti segédlete csak az évnek van (mutató). A kutatás megkönnyítésére az évekből betűrendes tárgymutató készült. Az anyagban a legkülönfélébb témák fordulnak elő pl. letelepedési kérelmek, hivatalnokok névjegyzéke, városi kötelékbe felvétel stb. SZVL IV. B Székesfehérvár Város Bizottmányi Közgyűlésének iratai ,1 ifm. Az október 20-án kiadott Októberi Diploma rendelkezései értelmében Székesfehérvár törvényhatósági bizottmányát is újjászervezték december 27-én tartották az első bizottmányi közgyűlést. A bizottmányi közgyűlés utolsó alkalommal szept. 4-én ült össze. Az szeptember 8-ról kelt kir. udvari rendelet a város bizottmányát feloszlatta. A fond két állagból áll. Az a) állagban közgyűlési jegyzőkönyv található, amelynek eredeti segédkönyve mutató is rendelkezésre áll. A b) állag, az év közgyűlési iratai a tanácsi iratok között IV. B b) találhatók. SZVL IV. B Székesfehérvár Város Polgári Választmányának iratai ,14 ifm. A Polgári Választmány hatásköre a Bach-korszakbeli községi tanácsi választmányéval egyezik meg. A testület tagjai a polgármester, a főbíró, a városkapitány, a tanácsnokok és a választott polgárok voltak. A testületi szervnek különösen gazdasági ügyekben, valamint a tisztikar választásában volt szerepe. Az a) állag a jegyzőkönyveket, a b) állag az iratokat foglalja magában. Kutatásához segédlet nem áll rendelkezésre, de csekély terjedelme miatt könnyen átnézhető. SZVL IV. B Székesfehérvár Város Városhatósági Közgyűlésének iratai ,35 ifm. a) Jegyzőkönyvek ,25 ifm. b) Iratok ,1 ifm. A Városhatósági Közgyűlés feladata a törvényhatóság újjászervezésére irányuló szervezőbizottmány létrehozása volt. Szerepe a Törvényhatósági Bizottság létrejöttéig van. A fond b) állagában található iratok mellett nem maradtak fenn az eredeti segédkönyvek, de kis terjedelmük miatt könnyen átnézhetők. SZVL IV. B Székesfehérvár Város Tanácsának iratai ,42 ifm. a) Jegyzőkönyvek ,7 ifm. b) Iratok ifm. c) Népszámlálási iratok 1850, 1857, ,3 ifm. d) Katonai iratok ,55 ifm. e) Végrendeletek ,39 ifm. f) Betáblázási jegyzőkönyvek ,12 ifm. g) Gyógyszerkönyvek ,36 ifm. 105413 A fond Székesfehérvár város legfontosabb közigazgatási szervének iratait tartalmazza. A városigazgatás szinte minden területét felöleli az iratanyag. A jegyzőkönyvek és iratok kutatásához eredeti segédkönyvek mutatók állnak rendelkezésre. Megjegyzendő, hogy a város polgármesterének általános iratai a IV. B fond b) állaga az évet követően e fond b) állagában folytatódnak. Ugyancsak itt találhatók az évről a város Bizottmányi Közgyűlése iratainak b) állaga IV. B b) is. Forrásadottságai miatt különösen kiemelendő a c) állag, a népszámlálási iratok anyaga, amely 3 korszakból őriz adatokat: 1850, 1857, A felvételi ívek városrészenként következnek. Az összeírólapok és a házankénti összesítések szintén városrészenként, s a házszámok sorrendjében készültek. Az évi népszámlálásban külön egységet alkot az idegenek összeírása. A d) állagban található katonai iratok között a sorozási nyilvántartásokban, valamint a szabadságolt és elbocsátott katonák nyilvántartásában értékes információk vannak. Kiemelendő még az e) állag is, a végrendeletek anyaga. Nyelvük magyar és német vegyesen. Kutatásához korabeli és új segédlet is rendelkezésre áll. SZVL IV. B Székesfehérvár város bizottmányainak iratai ,8 ifm. a) Szervezési bizottmányi iratok b) Vegyes bizottmányok c) Katonaügyi bizottmány d) Adóbizottmány e) Jogügyi Szakosztály f) Ínségügyi Bizottmány g) Ipari- és Kereskedelmi Szakosztály h) Pénzügyi Szakosztály i) Állandó Bizottmány j) Közegészségügyi Szakosztály k) Csőszfogadási Bizottmány l) Nevelésügyi Szakosztály p) Kölcsönrendező Szakosztály q) Árvaügyi választmányi ülés jegyzőkönyvei r) Árvaügyi Szakosztály iratai s) Árvapénztárt vizsgáló bizottmány t) Gazdasági Szakosztály u) Kórházi Szakosztály március 8 11-i intézkedéseivel a kormány elrendelte a törvényhatóságok újjászervezését, s e folyamat részeként Székesfehérvárott a közgyűlés újjáalakította bizottmányait az évi szkv.-ról szóló XXIII. tc., valamint az 1861-es jogfolytonosság alapján, amelyek ig működtek. E fondban azonban az ezt megelőző időszakból származó iratok is helyet kaptak. Kis terjedelmük, hasonló jellegük és azonos tárgyuk miatt célszerű volt együtt kezelni az iratanyagot. A fond a különféle bizottmányok és szakosztályok jegyzőkönyveit tartalmazza. Segédlet nem áll rendelkezésre hozzá. SZVL IV. B Székesfehérvár Város Árvabizottmányának iratai ifm. Az abszolutizmus idején a birodalmi bürokrácia az árvák és gondnokoltak ügyét is szabályozta. Egy augusztus 9-én kiadott rendelet árvabizottmányok, mint első fokú gyámügyi hatóságok felállítását írta elő. Az Árvaügyi választmány 1852-ben jött létre, amelynek iratai a IV fond q) állagában találhatóak. E fond anyagát iratok, pénztári főkönyvek és segédkönyvek mutatók alkotják. Tartalmazza az árvák és özvegyek tulajdonát képező ingatlanok és ingóságok leltárait, árverési 105514 jegyzőkönyveket, osztályegyezségeket. Forrásértéke igen gazdag, elsősorban társadalom- és családtörténeti kutatások, adatgyűjtések szempontjából jelentős. SZVL IV. B Székesfehérvár város polgármesterének iratai ,4 ifm. a) Elnöki iratok ,44 ifm. b) Általános iratok ,96 ifm. A város polgármesterének iratai a tanácsi iratokhoz hasonlóan a városigazgatás sokszínű dokumentumai. Mindkét állagához eredeti segédkönyvek állnak rendelkezésre, az a) állaghoz mutatók, a b) állaghoz iktatók, mutatók és sorkönyvek vannak. A b) állagban található általános iratok anyaga 1859 után, másik fondban, a IV. B fond b) állagában, a tanácsi iratok között folytatódik. SZVL IV. B Székesfehérvár Város Kamarási Hivatalának iratai ,5 ifm. a) Számadáskönyvek ,95 ifm. b) Vegyes számadások ,55 ifm. A fond a város gazdálkodására nézve tartalmaz elsősorban adatokat, de b) állagában itt-ott érdekes névanyag is található. A város alkalmazottai, különböző szolgálattevők, a városi iskolák tanítói, haszonbérlők neve szerepel a vegyes számadások anyagában. SZVL IV. B Székesfehérvár Város Adóhivatalának iratai ifm. a) Adófőkönyvek ,79 ifm. b) Iratok ,24 ifm. Lásd: BFL IV A fond a) állagában található adófőkönyvek városrészenként rögzítik az adózók nevét. Szerepel foglalkozásuk is. A b) állagban adóbevallási ívek találhatók adótípusonként, szintén városrészenként. Az íveken szerepel az adózó neve és foglalkozása. Segédkönyve nincs, de kis terjedelme miatt könnyen átnézhető. SZVL IV. B Székesfehérvár Város Árvahivatalának iratai ,45 ifm. a) Iratok ,9 ifm. b) Számadások ,25 ifm. c) Számadási okmányok ,3 ifm. A 19. század elején az árvák vagyonának kezelését és a gyámok ellenőrzését a tanácson belül megszervezett árvahivatal végezte. Az abszolutizmus idején az árvaügyekkel a császári és királyi bíróságok foglalkoztak ben visszaállították az árvahivatalt. Ebben a fondban több korszak árvahivatali iratai találhatóak. A c) állagban található számadási okmányok 1858 és 1867 között hiányoznak, a másik két állag iratai a megjelölt évkörben hiánytalanok. Az iratok eredeti segédlete hiányzik, így csak átnézéssel kutatható. SZVL IV. B Székesfehérvár Város Telekhivatalának iratai ,5 ifm. Lásd: SZVL IV. A A fond jelentős részét alkotja az X. 20-i pátensen alapuló telekkönyvi kivonatok sorozata. Szerepel az anyagban a birtokosok névjegyzéke , az évi telekösszeírások anyaga, valamint az közötti évekből származó teleknyilvántartási birtokkivonatok. SZVL IV. B Székesfehérvár Város Számvevői Hivatalának iratai ,7 ifm. 105615 A hivatal az önkormányzat vagyonával, s annak változásaival foglalkozó szakhivatal. A hivatal fontosságát mutatja, hogy 1848 júliusában Székesfehérvár város tanácsa kinyilvánította, hogy a számvevőre minden bizottságban szükség van, így tagja is lett azoknak. A hivatal új szabályozását a fond utolsó évében kezdeményezték. Ekkor a város közgyűlése bizottságot küldött ki a számvevői gyakorlat ellenőrzésére. Az évi szervezési szabályrendelet 58. -a rendelkezik ugyan a számvevőségről, de különös változtatást nem hoz, fenntartja az egyes pénztárak önállóságát. A fondban házipénztári iratok, házipénztári számadási okmányok találhatóak, évrendben elhelyezve. Utóbbiakban viszonylag sok név található. A nyugtákból kiderül sok fehérvári polgár foglalkozása. Kimutatásokat találhatunk a városi kifizetésekről, amelyekben az egyes foglalkozási csoportok tagjaira lelhetünk adatokat, elsősorban a nagyobb jelentőségű, város által megrendelt munkálatok esetében vannak érdemleges adatok. SZVL IV. B Székesfehérvár Város Törvényszékének iratai ,3 ifm. a) Jegyzőkönyvek ,3 ifm. b) Büntetőperek ,3 ifm. c) Polgári perek ,7 ifm. A márciusi törvényhozás a közigazgatás és az igazságszolgáltatás helyi feladatainak megoldásában továbbra is a törvényhatóságokra megyei és szkv.-i támaszkodik (1848. III. tc. 26..). Az igazságszolgáltatás folyamatosságát a III. tc a biztosotta. Így a városi törvényszék is az eddigi rend alapján működött: a közigazgatási ülések során, előtte vagy utána de nem elválasztva tőle folytatták le a törvényszéki üléseket. Eddig a feudális korban az önkormányzati hatalom elválaszthatatlanul fogta össze a jogalkotás, jogalkalmazás és végrehajtó-szolgálat hármas ágazatát: a szkv. közgyűlése alkotta meg a jogszabályokat, amelyeket a főbíró hajtott végre. Ugyanannak a magisztrátusnak a tagjai ültek a bírói fórumokon, amely a rendeleteket egyrészt kiadta, másrészt végrehajtotta. Az önkormányzat szerkezetének átrendezése, a közigazgatás és az igazságszolgáltatás szétválasztása azonban a kor követelménye, és a forradalmi jogalkotás egyik vívmányaként meg is valósult, amikor az első Független Felelős Minisztérium kinevezése után a belügyminiszter április 19-én elrendelte az új közgyűlések összehívását. A szétválasztás azonban nem következetes, mert a törvényhozás nem intézkedett új városi bírósági szervezet kialakításáról, hanem a korábban fennálló keretek módosításával mindössze azt tette lehetővé, hogy a képviselőtestület közgyűlésének irányítása alatt külön 2 ágazat, igazgatási egység alakuljon ki: a polgármester vezetésével a közigazgatási ágazat, és a főbíró vezetésével de a polgármester felügyelete alatt az igazságszolgáltatási ágazat. Viszont előrehaladást jelent az is, hogy a szétválasztás következtében a törvényszék személyi állománya is állandósult, s így maradt fenn a szabadságharc idején is. Ez a szerkezeti változás Székesfehérvár szkv.-ban a május 11-én lezajlott tisztújító közgyűlés utáni tanácsi ülés határozata alapján az új tisztviselők első képviselőtestületi ülésén, május 24-én nyert elfogadást, amikor kimondták, hogy a büntető- és polgári pereknek gyors elrendezése érdekében állandó külön törvényszék alakuljon (elnökből, 4 közbíróból és jegyzőből). Sem a munkaköri ágazatokban, sem a hatáskör terjedelmében lényeges változás nem következett be, a polgári forradalom előtti joggyakorlat maradt továbbra is érvényben, mely gyakorlatot ők maguk, a kortársak sem érezték merőben újnak, amit legfőképpen az igazol, hogy az előbbi jegyzőkönyvet vezették tovább, a következő sorszámmal. Fennállásának időtartama alatt Székesfehérváron a városi törvényszék elvileg két tanácsra tagolódott: a polgári és büntetőtanácsra, mindkettőnek a főbíró volt az elnöke, a gyakorlatban azonban együtt tárgyalták a polgári és büntetőperes ügyeket. A szabadságharc idején a mezei és kisebb rendőri kihágások a főkapitány hatáskörébe tartoztak. Kisebb bűntények megítélésében a 105716 korábbi rendhez hasonlóan a büntető-bizottság járt el. A bűntető, vagy fenyítő bizottság állt a kapitányból mint elnökből, 1 tanácsnokból, 1 szavazattal bíró jegyzőből ők töltötték be a bírói szerepet és a szavazati joggal nem rendelkező tiszti ügyészből, aki a vádat képviselte. A büntetőbizottságnak a kisebb bűntények esetében hozott ítéletét a birtokon belül a vádló és a vádlott a törvényszékre fellebbezhette. A polgári keresetek legfőbb felelőse a főbíró volt, de a sok csekély kártérítési, kisebb becstelenítési és igen kis összegű adóssági követelések miatt a várost 9 kerületre (negyedre) osztották, ahol az illetékes tanácsnok ítélt. A tanácsnok ítélete ellen a törvényszékre lehetett birtokon kívül fellebbezni, birtokon belül csak abban az esetben, ha abban mindkét fél megegyezett. A törvényszék, mint másodfokú joghatóság elé került a fellebbezés a városi kapitány, a büntetőbizottság, a negyedbeli tanácsnokok és a város bírájának döntése ellen. Mint elsőfolyamodású bíróság elé, ide tartozott mindaz a bűntény, amelynek várható büntetése 25 pálcánál, ill. 1⁄4 évi fogságnál több volt, s azok a polgári perek, amelyek a fenti alsóbb fokú bíróságok hatáskörét meghaladták. A rendőrség, az egyes bírák, hivatalnokok, szakbizottmányok ellenőrzése mellett a törvényszék feletti felügyeletet is a főpolgármester gyakorolta. A városi igazságszolgáltatás eme fórumai mellett felállították a statáriumi törvényszéket is, amelynek egyetlen üléséről tudunk szeptember 20., de ezen nem hoztak halálos ítéletet. Jegyzőkönyv készült erről, utalást találtunk rá, de maga a jegyzőkönyv elveszett január 3-án császári katonaság szállta meg a várost, betiltották a közgyűlést, a lázadók ellen rögtönítélő törvényszéket állítottak fel, majd hűségnyilatkozatra szólították fel a várost. Az osztrák katonaság csak április 25-én távozott Székesfehérvárról, az első közgyűlést május elsején tartották meg, de a törvényszék január 15-től folyamatosan tartotta üléseit, sőt, nemcsak az as év gyakorlata szerint hetenként két alkalommal, hétfőn és pénteken, hanem sokszor naponta. Személyi összetétele azonos volt az előző időszakéval. A forradalom alatti utolsó törvényszéki ülést a jegyzőkönyv tanúsága szerint június 16-án tartották. Július 12-én foglalták el az osztrákok újból Székesfehérvárt, s a császári biztos aug. 1-jén új városi tisztviselőket nevezett ki, újjáalakította a tanácsot, kinevezte az új tisztviselőket. A legközelebbi törvényszéki ülést augusztus 28-án tartották, a jegyzőkönyvet ugyan folytatták, de újrakezdődő sorszámmal látták el az ügyeket. Az augusztus 1-jén kinevezett tanács 9 személyből, valójában csak 6 személyből állt (3-3 tanácsnok felváltva tevékenykedik). A szabadságharc bukása után átmenetileg megszüntették a polgári forradalom vívmányát: a közigazgatási és az igazságszolgáltatási ágazat különválasztását, hogy majd az abszolutizmus idején ismét visszaállítsák, de egészen más rendeltetéssel. A közigazgatási tárgyak nem voltak szorosan elkülönítve a törvényszékiektől, többnyire ugyanazon ülésben, azonosan tárgyalták. Némelykor külön törvényszéket tartottak, a város bírája elnökletével, mellette 3 tanácsnok, a jegyző és a tiszti ügyész vett részt. A törvényszék tagjai nemcsak törvényszéki kiküldetéssel, hanem mint a politikai adminisztráció orgánumai, a közigazgatás minden ügyével foglalkoztak. Az igazságszolgáltatás módja hasonló az előbbi időszakéhoz. Tulajdonképpen ez a törvénykezési gyakorlat marad meg 1850 áprilisáig, bár közben fontos szervezeti változás történt. A szabadságharc leverése után az államszervezeti változtatásokkal a törvénykezés felépítése is átalakult. A császári önkényuralom nemcsak a közigazgatás hagyományos, történeti struktúráját változtatta meg, hanem az igazságszolgáltatásét is. Ferenc József az november 3-i nyílt parancsban hagyta jóvá, és Haynau november 10-én hirdette ki, hogy a bírói szervezet és perrendtartás az új szabályok szerint átdolgozandó. A legfőbb törvényszék Bécsben székelt. Ez az intézkedés volt a kiindulópont ahhoz, hogy a közigazgatás végrehajtó-szolgálata az igazságszolgáltatástól elszakadjon. Székesfehérvár szkv. a Dunántúl nagy részével együtt, az ország 5 kerülete közül a soproni főtörvényszéki kerülethez tartozott. Ennek vezetője december 22-én leiratot intézett a 105817 városhoz, amelyben többek között kötelezte a törvényszéket, hogy működését folytassa, s a fellebbezéseket a soproni főtörvényszékhez irányítsa. A törvényszéki iratok irattári rendszere eredeti. Középszinten rendezett, éveken belül újra kezdődő sorszám szerint (1849 januárjában és augusztus végén is 1-gyel kezdődnek az iratok). Az iratok sorszáma megegyezik a törvényes üléseken készült jegyzőkönyv vonatkozó ügyszámával. Külön mutató nem segíti a tájékozódást. Mivel azonban a törvényszéki ülések jegyzőkönyvei szinte teljes számban fennmaradtak, kutatási lehetőség a jegyzőkönyv segítségével. Az iratanyag terjedelme: 1848 januárjától április 10-ig bezárólag. Nagyobb hiányok: 1848 júniusában és szeptemberében, január március végéig, július és augusztus hónapban. Az szeptemberi és márciusi iratanyag nagymértékben rongálódott. A törvényszéki iratok azon túl, hogy a város mindennapi életére, a lakosok ügyes-bajos dolgaira, szokásaira vetnek fényt, sok adatot, elszórt utalást tartalmaznak várostörténeti, néprajzi, gazdaságtörténeti, családtörténeti, hivataltörténeti és a társadalmi viszonyok vizsgálatának szempontjából is. A vagyonleltárak utalnak a különböző társadalmi réteghez tartozók vagyoni állapotára, az átlagos háztartás felszereltségére, az egykori lakás beosztására, az üzletek árukészletére, az egyes árucikkek, termények árára, a tulajdonos kulturális színvonalára, érdeklődési körére. Az árverezések jegyzőkönyvei sok polgár nevét, foglalkozását megőrizték, a hagyatékok leírása közben derül fény az akkori temetési és egyéb szokásokra. A különböző jelentések, kimutatások az akkori gazdasági helyzetről is tájékoztatnak. Az örökösödési ügyekből egyes családok nemzedékeken keresztüli sorsáról, esetleg társadalmi helyzetének megváltozásáról, emelkedéséről vagy elszegényedéséről kapunk képet. A napi politikai eseményekre, a hadi helyzetre, egyesek állásfoglalására vonatkozó utalások mellett találhatók adatok a városiasodás folyamatára is. SZVL IV. B Székesfehérvári Városilag Kiküldött Bíróság iratai ,9 ifm. A szabadságharc leverése után az államszervezeti változtatásokkal a törvénykezés felépítése is átalakult. A Ferenc József által november 3-án jóváhagyott nyílt parancs szerinti eleinte ideiglenes igazságügyi átszervezést némi módosítással 1854-ben véglegesítették, s e rendszer szerint működtették 1861-ig. Az iratanyag nagy része magyar, kisebb részben német nyelvű. A sorszám szerint rendezett iratok mellett egykorú segédkönyvek mutatók könnyítik meg az eligazodást. SZVL IV. B Székesfehérvár Város Visszaállított Törvényszékének iratai ,2 ifm. a) Polgári perek b) Büntető perek c) Árvatörvényszéki iratok d) Csődiratok e) Elnöki iratok f) Főbírói iratok Lásd: BFL IV Az 1861-es országbírói értekezlet az évi bírósági rendszert némi változással visszaállította. Az iratanyag nagy része magyar, kisebb részben német nyelvű. Eredeti segédkönyveik csupán hiányosan állnak rendelkezésre. SZVL IV. B Székesfehérvár város főispánjának iratai (1919) ifm. a) Főispán-kormánybiztos iratai b) Elnöki (bizalmas) iratok c) Általános iratok d) Országmozgósítási kormánybiztos iratai18 Lásd: BKMÖL IV A főispán a két törvényhatósági területre Fejér megye és Székesfehérvár szkv. nyerte kinevezését. A polgári közigazgatás több mint 70 esztendeje alatt ( ) Székesfehérvár város élén csak egy ízben ( ) állott külön főispán. A főispáni hivatal iratai tehát a kapitalista kori Fejér vármegye és Székesfehérvár történetére vonatkozó legfontosabb adatokat egy irategyüttesben tartalmazzák FML IV. B. 401., de között városi viszonylatban külön főispáni iratok vannak. A főispáni iratok 1942-ig teljesek, az évben keletkezettek hiányoznak. E fondban találjuk az évi főispán kormánybiztos iratait is. A főispán egyik különleges hatásköréhez tartozott a kormánybiztosi teendők ellátása. Az nov. 22-én a polgári demokratikus kormány által kinevezett főispán még közös a két törvényhatóságra nézve. A főispán kormánybiztos nem kezelte külön a két törvényhatóság anyagát. A városra vonatkozó iratanyag a Fejér megyei kormánybiztos főispán évi anyagában található (FML IV. B. 402.). A megyei kormánybiztos február 15-én, a városi 18-án kezdte meg működését. Ezek után megyei és városi kormánybiztos-főispán iratairól beszélünk. Az iratok rendje iktatószámos. Segédkönyve nincs. Adatok találhatók a közigazgatásra, a közbiztonságra, a gazdasági és társadalmi viszonyokra nézve. A b), c) és d) állag iratai a fentebb már említett közötti korszakban keletkeztek. A b) állagban csupán egy segédkönyv iktató található, a hozzá tartozó iratok nélkül. A c) állag általános iratokat tartalmaz, eredeti segédkönyvei közül az iktatók maradtak meg. A d) állag az Országmozgósítási kormánybiztosi iratokat foglalja magában. Eredeti segédkönyvei nem maradtak meg. SZVL IV. B Székesfehérvár Város Törvényhatósági Bizottságának iratai ,52 ifm. a) Közgyűlési jegyzőkönyvek b) Költségvetési Bizottság iratai c) Gazdasági Bizottság iratai d) Egészségügyi Bizottság iratai e) Reáliskolai Bizottság iratai f) Temetőrendező Szakosztály iratai g) Esküdtképes férfiak névjegyzéke h) Pénzügyi Szakosztály iratai i) Cselédügyrendező Szakosztály iratai j) Szegényügyi Bizottság iratai k) Segítő Bizottság iratai l) Kisgyűlési jegyzőkönyvek Lásd: BKMÖL IV A törvényhatóság közgyűlésben határoz a törvény által hatásköréhez utalt ügyekben. A közgyűlés elnöke thj. városokban a polgármester. A polgármester helyettesét a belügyminiszter jóváhagyása mellett a városi törvényhatóság szabályrendelettel állapítja meg. Ugyanígy történik a közgyűlések számának megállapítása is. A közgyűlés elé tartozó bizonyos ügyek közgyűlési tárgyalásának előkészítése az ún. állandó választmány feladata, amelyet thj. városokban a városi tanács teljesített. A város vezető tisztviselőit is a közgyűlés választotta meg. Több állandó szakbizottságot alakítottak Székesfehérváron is. Hatáskörük csak a véleményadásra terjedt ki, melyet jelentésbe foglalva a tanácshoz küldtek, utóbbi azt saját véleménye kíséretében a közgyűlés elé terjesztette. Az állandó bizottmányok tagjait 3 évre választották, üléseikről jegyzőkönyvet vezettek, és minden fontosabb intézkedésükről jelentést tettek a törvényhatósági bizottságnak. Az a) állagban található jegyzőkönyvek között hiánytalanok. Kutatásukat megkönnyítik a mutatók ( , ). Forrásadottságai miatt érdemes megemlíteni a g) állagban található esküdtképes férfiak névjegyzékét ( ). Az l) állag a kisgyűlés 106019 jegyzőkönyveit tartalmazza évrendben, mellette a kisgyűlés tárgysorozatait tartalmazó kötetek ( ) könnyítik meg a kutatást. SZVL IV. B Székesfehérvár Város Központi Választmányának iratai ,65 ifm. Az országgyűlési nemzetgyűlési általános vagy időszaki képviselőválasztásokra vonatkozó törvényekben, s az azokat követő végrehajtási utasításokban előírt intézkedéseket a központi választmány látta el. A központi választmányra vonatkozó alaptörvény az évi XXXIII. tc. Ennek 17. -a elrendeli, hogy minden törvényhatóságban és minden olyan városban, amely az évi V. tc. 5. -a alapján az országgyűlésbe képviselőt küldött, meg kell alakítani a központi választmányt. A választmány elnöke a törvényhatóság első tisztviselője, a polgármester, vagy ennek helyettese. A tagok száma arányban áll a választókörzetek számával körzetenként legalább 2 tag, a körzet száma pedig a lakosok számával (pl ban 600 szavazónál több nem lehetett egy választókörzetben). A város szavazókörzetenkénti beosztása történeti fejlődésében nézve fondunk időhatárán belül így alakult: 1874-ben a várost 6 körzetre osztották, majd amikor a törvény lehetővé tette, hogy az állandó helyi lakosok mellett a helyben birtokkal, gyárral vagy iparteleppel rendelkező vidékiek is itt szavazhassanak, felállították a 7. vidéki lakosok elnevezésű körzetet. A fennmaradt választói névjegyzékekben először 1894-ben találkozunk a 7. körzettel. A /1922. BM sz. rendelet alapján a városi tanács Székesfehérvárt a 4005/1922. sz. határozattal 14 szavazókörzetre osztotta, majd a városi lakosok számának növekedésével az XIX. tc. 6. -a 1 2. bek. alapján BM engedéllyel felállították a 17. szavazókörzetet is. Az általános vagy időszaki országgyűlési képviselőválasztások névsorának összeállítása a központi választmány feladata (1874. évi XXXIII. tc. 33..). Az összeíró-küldöttség ülései nyilvánosak. Munkájukhoz rendelkezésükre kell bocsátani az es évek választási összeírásait, az egyenes adók községi főkönyveit, a földadó-telekkönyv katasztert, ahol a tagosítás megtörtént, a tagosítási telekkönyvet, ezenkívül minden hatósági köztisztviselő, elöljáró, lelkész köteles volt a szükséges, általa nyilvántartott adatokat is benyújtani. A törvényszabta feltételek helybenlakás, életkor, állampolgárság, iskolai végzettség, a kizáró okok hiánya betartása mellett összeállítják a választók ideiglenes névjegyzékét. Ez a névjegyzék tartalmazza körzetenként a választók nevét, lakhelyét, foglalkozását, életkorát és választójogosultságának alapját, ami lehetett régi jog, birtok (föld, ház), jövedelem vagy iskolai végzettség (oklevél). Az évi XII. tc. 1. -a szerint a választók névjegyzékét hivatalból igazítják ki. Erre a feladatra a központi választmány évenként minden körzetben 3 tagból álló küldöttséget választ. Az összeállított névjegyzék ideiglenes, közszemlére teszik, ellene záros határidőn belül kifogást lehet emelni a királyi curiához, amelynek határozata alapján a központi választmány a névsort véglegesíti, majd a választás alkalmával felhasználja. A /1926. BM rendelet az évi XXVI. tc. alapján foglalkozik az országgyűlési képviselők névjegyzékének új összeírásával. A törvény újra megállapította a választói jogosultságot, a kizáró okokat, majd elrendelte, hogy a választói névsort ötévenként újra összeállítsák, a közbülső években pedig kiigazítsák. A választók ideiglenes névjegyzékét a választásra jogosultak vallomásszolgáltatása nélkül az év végén a polgármester által kinevezett összeíróbiztosok házankénti összeírásai alapján készítették el, utcanevek betűrendjében, azon belül házszámok szerint. A névjegyzékek az eddigieken kívül tartalmazták a születési adatokat, a választók szüleinek nevét is. A névjegyzékből jogtalanul kimaradtak panasszal a M. Kir. Közigazgatási Bírósághoz fordulhattak ekkortól. Az összeírással kapcsolatos fontos rendelkezés még a /1930. BM sz. körrendelet, amelynek megfelelően 1930 decemberében a népszámlálást végző számlálóbiztosok egyéb összeírólapjaik mellett az országgyűlési képviselőválasztók összeírására szolgáló összeírólapokat is kitöltették. 106120 Az egy választókerületet alkotó Székesfehérvár egy képviselőt választott. A /1922. BM sz. rendelet szerint a város 14 szavazókörzetében külön-külön szavazatszedő küldöttségek működtek, s a szavazás szavazókörzetenként zajlott. A hiányos, sőt töredékesnek mondható anyag forrásértéke jelentős. A választói névjegyzékek érdekes összehasonlítási alapot adnak többek között a választók összetételéről, a kerületek népességének változásáról. A választási listák elárulják, hogy mely csoportok, rétegek, kire szavaztak. Egy 1883-ból fennmaradt virilisek névjegyzéke a helyi kereskedelmi kamara tagjairól, a különböző ipart űzők számáról és jövedelméről, a töredékesen fennmaradt népességnyilvántartás pedig egy-egy kerület összes lakójáról, a lakosság összetételéről ad képet. Az anyagban megtalálhatók számlálólapok, felszólamlások, pótnévjegyzékek is. Az anyag iktatott irataihoz való eredeti segédkönyvek iktató és mutató az közötti évekből rendelkezésre áll. A fondról készült raktárjegyzék segítségével jól áttekinthető az iratanyag. SZVL IV. B Székesfehérvár Város Igazoló Választmányának iratai ,24 ifm. Az igazoló választmány a törvényhatósági bizottság megalakításával járó tennivalókat látta el, s tagjai a városi közgyűlés saját kebeléből valók. Megbízatásuk egy évre szólt. Vezetője a főispán (Fejér megyéé és Székesfehérvár thj. városé közötti évek kivételével egyazon személy), előadója a törvényhatóság vezetője volt. A legtöbb adót fizetők virilisták névjegyzékét ötévenként, a választást megelőző szeptember 30-ig a városi adóhivatalok kimutatásai alapján a számításba jöhető adóösszegek nagyságának sorrendjében összesítették és közzétették. Ezt a jegyzéket minden év elején ellenőrizték, ha kellett javították. A bizottsági ülésen ezenkívül megállapították, hogy az egyes kérdésessé vált bizottsági tagság milyen címen illette meg az addigi bizottsági tagokat, majd a törvény értelmében az érdekelt listán a soron következő póttagot behívták. Feladatuk volt még az érdekképviseleti tagok választási jogát hivatalból megvizsgálni és véleményezni. Az anyag jellegéből adódóan a polgárság vezető rétegére vonatkozóan tartalmaz értékes információkat. Az Igazoló Választmány iratai hiányosak ( ). Az iratok mellett eredeti segédkönyvek közül mutatók , iktatók közötti évekből vannak. A hiányzó évek irataira a segédkönyvekben találunk információkat. SZVL IV. B Székesfehérvár Város Tanácsának iratai ,6 ifm. a) Tanácsülési jegyzőkönyvek ,37 ifm. b) Tanácsi iratok ifm. c) Katonai iratok ,2 ifm. d) Végrendeletek ,1 ifm. e) A testnevelési törvény végrehajtására kiküldött tisztviselő iratai ,36 ifm. f) Kihágási iratok ,57 ifm. Lásd: BKMÖL IV A város tanácsának iratai a polgármesteri iratok mellett az egyik leggazdagabb forrásadottságokkal bíró fond a város közigazgatására vonatkozóan. Az anyagban található ügyek jellege is sokszínűséget mutat, kiterjed a városigazgatás legkülönfélébb területeire. Az a) állag jegyzőkönyvei 1896-ig hiánytalanok, , valamint az közöttiek hiányoznak. A b) állag irataihoz rendelkezésre állnak az eredeti segédkönyvek (iktató, mutató, sorkönyv). Ugyancsak a b) állagban találhatóak a polgármester általános iratai is 1928-ig, vagyis a IV. B fond b) állagához tartozó iratok előzményei. A c) állag irataiban az iktatott iratok mellett külön kötetekben szerepelnek a védkötelezettek nyilvántartásai. Az iratanyag eredeti segédkönyvei nem minden évből állnak rendelkezésre, de viszonylag sok mutató fennmaradt (az közötti évek). Az iktatók között hiánytalanok. A d) állagban található végrendeletek mellett megmaradt eredeti mutatója, de új segédlet is készült hozzá. Megjegyzendő, 1062 Több megjelenítése
 Fondés állagjegyzék ~ 2004 ~ SZÉKESFEHÉRVÁR MEGYEI JOGÚ VÁROS LEVÉLTÁRA SZÉKESFEHÉRVÁR, 2004 BEVEZETÕ Székesfehérvár Megyei Jogú Város a rendszerváltozást követõen az országban elsõként hozta létre önálló Részletesebben V. 1019. Ceglédbercel nagyközség iratai /1804-/ 1903-1950 /-1961/
 Raktári hely: Nagykőrös, 33. raktár, 126-135. polc A/ Feudális kori iratok d/ Népesség összeírás 1804 0,01 fm C/ Polgári kori iratok 1903-1944 /-1957/ a/ Képviselő-testületi iratok 1903-1944 /-1945/ 0,30 Részletesebben V. 286. Nagykőrös Város Mérnöki Hivatalának iratai 1879-1944 /-1949/
 V. 286. Nagykőrös Város Mérnöki Hivatalának iratai Terjedelem: 3,62 fm, 27 doboz /2,72 fm/, 7 kötet /0,18 fm/, 1 szekrény, 35 raktári egység Raktári helye: Nagykőrös, 15. raktár 110-113. polc, I. e. folyosó Részletesebben BÚCSÚSZENTLÁSZLÓI KÖRJEGYZŐSÉG IRATAI. f. Tárgyi csomók (Kötet tárgya) 1901-1950
 BEVEZETŐ A magyarországi németek történetének levéltári forrásai (1670-1950) A kutatás célja A mai magyarországi önkormányzati levéltárakban található azon fondok és állagok mutatójának és rövid ismertetésének Részletesebben V. 1017. Budaörs nagyközség iratai 1780-1950
 Raktári helye: Mester utca, 1 em. raktár, 131. állvány, 3-12. polc A/ Feudális kori iratok 1780-1847 0,15 fm B/ Polgári kori iratok 1849-1871 0,30 fm C/ Polgári kori iratok 1872-1944 a/ Képviselő-testületi Részletesebben V. 1029. Dunabogdány nagyközség iratai 1817-1950
 Raktári helye: Mester utca, fszt. raktár, 115. állvány 16. polc-116. állvány, 2. polc A/ Feudális kori iratok 1817 1834 a/ Közhirdetményi jegyzőkönyv 1817 1834 0,01 fm B/ Polgári kori iratok 1854 b/ Elöljárósági Részletesebben IV. 415. Pest-Pilis-Solt-Kiskun Vármegye közigazgatási. Bizottságának iratai 1876-1944
 IV. 415. Pest-Pilis-Solt-Kiskun Vármegye közigazgatási Bizottságának iratai 1876-1944 Szervtörténeti adatok, hatáskör: A törvényhatóságban működő önkormányzati igazgatási szervek és állami igazgatási szervek Részletesebben V. 1143. Tököl nagyközség iratai 1787, 1839-1950
 Raktári hely: Mester utca, I. emelet, 149. állvány, 4-6. polc A/ Feudális kori iratok b/ Elöljárósági iratok 1787, 1839-1847 0,10 fm B/ Polgári kori iratok 1 a/ Képviselő-testületi iratok 1848-1855 0,10 Részletesebben Somogy Megyei Levéltár. Stephaits Richárd szolgabíró iratai
 Somogy Megyei Levéltár Stephaits Richárd szolgabíró iratai 1784-1848. XIV. 32. Terjedelem Raktári egységek száma Terjed ifm. elem kisdoboz, nagy doboz, 1 csomó, Iratok: 0. 04. ifm. kötet, Kötetek: - ifm. Részletesebben V. 1004. Alberti nagyközség iratai 1814-1950 /-1960/
 Terjedelem: 9,86 fm, 54 doboz /6,76 fm/, 103 kötet /2,63 fm/, 22 füzet, 1 lap /0,47 fm/, 180 raktári egység Raktári hely: Nagykőrös, 33. terem, 56-68. polc A/ Feudális kori iratok 1814-1850 2 kötet, /0,07fm/, Részletesebben ZALA MEGYEI LEVÉLTÁR Zalaegerszeg, Széchenyi tér 3. RAKTÁRI JEGYZÉK. IV. 404e. Zala vármegye alispánjának iratai Tárgyi csomók 1861-1950.
 ZALA MEGYEI LEVÉLTÁR Zalaegerszeg, Széchenyi tér 3. RAKTÁRI JEGYZÉK IV. 404e. Zala vármegye alispánjának iratai Tárgyi csomók 1861-1950 Terjedelme: 76 doboz = 9,12 ifm Helyrajzi jelzete: Tárgyi csomók: Részletesebben IV. 449. A Váci járás főszolgabírájának iratai (1884-)1898-1944
 IV. 449. A Váci járás főszolgabírájának iratai (1884-)1898-1944 a/ Elnöki /bizalmas/ iratok 1898-1924 0,10 fm b/ Általános iratok /1884-/ 1898-1944 70,25 fm c/ Kihágási iratok 1898-1929 1,94 fm d/ Katonai Részletesebben 1. rész BUDAPEST FŐVÁROS LEVÉLTÁRA (rövidítve: BFL)
 1. rész BUDAPEST FŐVÁROS LEVÉLTÁRA (rövidítve: BFL) Cím: 1139 Budapest, Teve utca 3-5. Telefon: (+36) 1/298-7500 Fax: (+36) 1/298-7555 E-mail: bfl@bparchiv.hu Honlap: www.bparchiv.hu Kutatóterem Telefon: Részletesebben VI. 4. Pest Megyei Tűzrendészeti Felügyelőség iratai 1890-1946
 1890-1946 Szervtörténet: A törvényhatóságoknál a felügyelői állás megszervezését a 230000/1925. sz. BM rendelet mondta ki. Ezen utasítás figyelembe vételével készítette el a megye a tűzrendészeti szabályrendeletét, Részletesebben V. 373. Szentendre város polgármesterének iratai 1873-1944 /-1953/
 V. 373. Szentendre város polgármesterének iratai 1873-1944 /-1953/ Raktári helye: Mester utca, fszt. raktár, 110. állvány, 2. polc-111. állvány, 16. polc a/ Elnöki iratok 1910-1931 0,11 fm b/ Közigazgatási Részletesebben Somogy Megyei Levéltár. Somogy Megyei Fogyasztóvédelmi Felügyelőség iratai 1989-2002 XXIV.1103. Terjedelem
 Somogy Megyei Levéltár Somogy Megyei Fogyasztóvédelmi Felügyelőség iratai 1989-2002 XXIV.1103. Terjedelem Raktári egységek száma Terjedelem ifm. 10 kisdoboz 31 kötet Kötetek: 0,50 ifm Iratok: 1,25 ifm Részletesebben V. 377. Szentendre Város Számvevőségének iratai 1893-1944 /-1945/
 Terjedelem: 1,61 fm, 13 doboz /1,36 fm/, 13 kötet /0,19 fm/, 2 csomó /0,02 fm/, 10 füzet /0,04 fm/, 38 raktári egység Ténylegesen meglévők: 1,45 fm, 12 doboz /1,24 fm/, 11 kötet /0,15 fm/, 2 csomó /0,02 Részletesebben IV. 448. A Váci felső járás főszolgabírájának iratai (1872-) 1876-1897
 IV. 448. A Váci felső járás főszolgabírájának iratai (1872-) 1876-1897 Terjedelem: 19,81 fm (ebből kötet 1,00 fm), 172 doboz, Raktári helye: 25 kötet, 3 csomó, 200 rakt.e. a/ Elnöki iratok -1897 0,10 fm Részletesebben V. 1073. Mende nagyközség iratai 1921-1950 /-1954/
 1921- /-1954/ Raktári helye: Mester utca, I. emelet, 138. állvány, 11-16. polc C/ Polgári kori iratok 1921-1930 a/ Képviselő-testületi iratok 1921-1930 0,03 fm D/ Népi demokratikus kori iratok /1941-/ Részletesebben V. 1001. Abony nagyközség iratai (1804-) 1850 1950 (-1952)
 3. sz. összesítő raktári jegyzék (1804-) 1850 1950 (-1952) Terjedelem: 8,74 fm, 67 doboz (7,72 fm), 26 kötet (0,82 fm), 5 köteg (0,60 fm), 98 rakt. e. Raktári helye: Nagykőrös, 33. raktár 1-7. polc, 334-338. Részletesebben Somogy Megyei Levéltár. Somogy Megyei Egészségbiztosítási Pénztár iratai 1959-2000 XXIV.1021. Terjedelem
 Somogy Megyei Levéltár Somogy Megyei Egészségbiztosítási Pénztár iratai 1959-2000 XXIV.1021. Terjedelem Raktári egységek száma Terjedelem ifm. 64 kisdoboz 18 kötet 2 csomó Kötetek: 1,00 ifm Csomók: 0,40 Részletesebben 601. fond: Abádszalók nagyközség iratai
 601. fond: Abádszalók nagyközség iratai V 601. 1. Képviselıtestületi közgyülési jegyzıkönyv 1897-1902 V 601. 2. Közgyülési jegyzıkönyv 1902-1907 V 601. 3. Közgyülési jegyzıkönyv 1913-1917 Mutatóval A-Z Részletesebben XXI. 501. A Szobi járás főjegyzőjének iratai 1945-1950 (1957) a/ A Szobi Főjegyzői Hivatal iratai 1945-1950 (1957) 5,38 fm
 XXI. 501. A Szobi járás főjegyzőjének iratai 1945-1950 (1957) A Szobi járás Főjegyzősége 1945-1950-ig működött, kirendeltségeit Nagymarosra és Vámosmikolára telepítették, -től központi székhelye Szobra Részletesebben Magyar Nemzeti Levéltár Somogy Megyei Levéltára. Siófoki Városi Bíróság (korábban: Siófoki Járásbíróság) iratai
 Magyar Nemzeti Levéltár Somogy Megyei Levéltára Siófoki Városi Bíróság (korábban: Siófoki Járásbíróság) iratai Peren kívüli ügyek iratai 1952 1994 XXV. 28. d. Terjedelem Raktári egységek száma Terjedelem Részletesebben Ugodi plébánia levéltára
 Ugodi plébánia levéltára Jelzet: Veszprémi Érseki és Főkáptalani Levéltár, Plébániai Levéltár, Ugodi plébánia levéltára (VÉL:Pl Ugod) Raktári egység száma: 15 doboz + 42 kötet Terjedelem: 3,425 ifm + 1 Részletesebben V. 1047. Gyömrő nagyközség iratai 1899-1950
 Raktári helye: Mester utca, I. emelet, 136. állvány, 1-8. polc C/ Polgári kori iratok 1899-1944 a/ Képviselő-testületi iratok 1899-1944 0,25 fm b/ Elöljárósági iratok 1926-1944 2,46 fm c/ Községi bíráskodás Részletesebben A Szolnoki Törvényszék Polgári-Gazdasági-Közigazgatási Kollégiumának
 SZOLNOKI TÖRVÉNYSZÉK Polgári-Gazdasági-Közigazgatási Kollégium V e z e t ő j e 5000 Szolnok, Kossuth Lajos út 1. t. 06 56 501 410 f. 06 56 410 906 e. birosag@szolnokit.birosag.hu http://www.szolnokitorvenyszek.birosag.hu Részletesebben Somogy Megyei Levéltár. Pusztaszemesi mgtsz-ek (tszcs-k) iratgyűjteménye 1953 1992. XXX. 363.
 Somogy Megyei Levéltár Pusztaszemesi mgtsz-ek (tszcs-k) iratgyűjteménye 1953 1992. XXX. 363. Terjedelem Raktári egységek száma Terjedelem ifm. kisdoboz, 188 nagy doboz, csomó, Iratok: 23,50 ifm. kötet, Részletesebben V. 1044. Gödöllő nagyközség iratai 1902-1950
 Raktári helye: Mester utca, I. emelet, 135. állvány, 2-9. polc C/ Polgári kori iratok 1902-1944 a/ Képviselő-testületi iratok 1922-1933 0,18 fm b/ Elöljárósági iratok 1902-1944 2,34 fm d/ Adókezelési és Részletesebben 19. fond. Filadelfia Diakonissza Egylet iratai. I. Szervezeti iratok. II. Ügyintézési iratok: 17 ifm
 19. fond. Filadelfia Diakonissza Egylet iratai 1891 1961 17 ifm 1903-ban alapította Biberauer Richárd a Philadelphia Szövetséget, majd 1906-ban az Egyletet, az anyaházat 2 diakonisszával, de később 12-vel Részletesebben Megállapodás a Tápszentmiklósi Közös Önkormányzati Hivatal létrehozásáról, közös fenntartásról és a feladatok ellátásáról. (egységes szerkezet)
 Megállapodás a Tápszentmiklósi Közös Önkormányzati Hivatal létrehozásáról, közös fenntartásról és a feladatok ellátásáról. (egységes szerkezet) A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. Részletesebben 8. rész KOMÁROM-ESZTERGOM MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT LEVÉLTÁRA (rövidítve: KEMÖL)
 8. rész KOMÁROM-ESZTERGOM MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT LEVÉLTÁRA (rövidítve: KEMÖL) Központ Cím: 2500 Esztergom, Vörösmarty u. 7 Levélcím: 2501 Esztergom, Pf. 51. Telefon: (+36) 33/500-405, (+36) 33/500-406 Fax: Részletesebben V. 1159. Vasad nagyközség iratai 1926-1950
 V. 59. 926950 Raktári helye: Mester utca, I. emelet, 52. állvány, 6. polc C/ Polgári kori iratok 926944 a/ Képviselőtestületi iratok 926944 0,09 fm b/ Elöljárósági iratok 937944,0 fm D/ Népi demokratikus Részletesebben I. számú katonai felmérés térkép http://wiki.utikonyvem.hu/hu/index.php?title=k%c3%a9p:kat1szabadbattyan.jpg letöltés ideje: 2010. február 21.
 V. 65. 93, 927950 Raktári helye: Mester utca, I. emelet, 53. állvány, 46. polc C/ Polgári kori iratok 93, 927944 a/ Képviselőtestületi iratok 92794 0,09 fm b/ Elöljárósági iratok 93, 940944 0,20 fm D/ Részletesebben Jegyzőkönyv Ónod Képviselő-testülete 2008. május 26-án megtartott nyilvános üléséről
 - 1 - - 2 - Ónod Község Önkormányzata 3551Ónod, Rákóczi u. 64. * Tel.: 46 466-101 Jegyzőkönyv Ónod Képviselő-testülete 2008. május 26-án megtartott rendkívüli nyilvános üléséről A testületi ülésen a mellékelt Részletesebben XXIII. 214a. Keszthelyi Járási Tanács V. B. Építési és Közlekedési Csoport II. iratai 1957-1971
 ZALA MEGYEI LEVÉLTÁR Zalaegerszeg, Széchenyi tér 3. ÁTTEKINTŐ RAKTÁRI JEGYZÉK XXIII. 214a. Keszthelyi Járási Tanács V. B. Építési és Közlekedési Csoport II. iratai 1957-1971 Terjedelem: 105 doboz = 12,6 Részletesebben V. 1065. Kőröstetétlen község iratai 1948-1950
 Terjedelem: 1,24 fm, 7 doboz (0,95 fm), 9 kötet (0,29 fm), 16 raktári egység Raktári hely: Mester utca, fszt. raktár, 117. állvány, 20-22. polc D) Népi demokratikus kori iratok a) Képviselő-testületi iratok Részletesebben XIII.10. 1752-1884. 1 doboz 0,13 fm /864 fólió/ Raktári hely: 22/402/8. Iratjegyzék
 MAGYAR NEMZETI LEVÉLTÁR VAS MEGYEI LEVÉLTÁRA VAS MEGYE SZOMBATHELY XIII.10. MONYORÓKERÉKI GRÓF ERDİDY CSALÁD IRATAI 1752-1884 1 doboz 0,13 fm /864 fólió/ Raktári hely: 22/402/8 Iratjegyzék 1. doboz 1. Részletesebben ^^^^ ^^^^^^^^^ft ^^^^^^^^^^^j ^^^^ ^^^^^^^B Segédletek
 ^^^^ Segédletek 2. ^^^^^^^^^ft ^^^^^^^^^^^j ^^^^ ^^^^^^^B Békés vármegye levéltára 1715-1950 Békés vármegye levéltára 1715-1950 Ismertető leltár Összeállította: Kereskényiné Cseh Edit Gyula, 2008 Segédletek Részletesebben VIII. 54. Sümegi Állami Kisfaludy Sándor Általános Gimnázium iratai 1868-1955
 ZALA MEGYEI LEVÉLTÁR Zalaegerszeg, Széchenyi tér 3. RAKTÁRI JEGYZÉK VIII. 54. Sümegi Állami Kisfaludy Sándor Általános Gimnázium iratai 1868 1955 Az intézmény névváltozásai: Sümegi M. Kir. Állami Kisfaludy Részletesebben 14. rész GYŐR MEGYEI JOGÚ VÁROS LEVÉLTÁRA (rövidítve: GYVL)
 14. rész GYŐR MEGYEI JOGÚ VÁROS LEVÉLTÁRA (rövidítve: GYVL) Cím: 9024 Győr, Rákóczi Ferenc út 1. Telefon: (+36) 96/312-288 Fax: (+36) 96/518-742 E-mail: leveltar@enternet.hu Honlap: www.vleveltar.gyor.hu Részletesebben K I V O N A T. Tura Város Önkormányzatának Képviselő-testülete 2012. augusztus 1-én 16 órakor megtartott soron kívüli ülésének jegyzőkönyvéből.
 K I V O N A T Tura Város Önkormányzatának Képviselő-testülete 2012. augusztus 1-én 16 órakor megtartott soron kívüli ülésének jegyzőkönyvéből. Tárgy: Javaslat a Bartók Béla Művelődési Ház és Könyvtár Alapító Részletesebben Somogy Megyei Levéltár. Kisbárapáti mgtsz-ek (tszcs-k) iratgyűjteménye 1953 2001. XXX. 306.
 Somogy Megyei Levéltár Kisbárapáti mgtsz-ek (tszcs-k) iratgyűjteménye 1953 2001. XXX. 306. Terjedelem Raktári egységek száma Terjedelem ifm. kisdoboz, 106 nagy doboz, csomó, Iratok: 13,25 ifm. kötet, Kötetek:. Részletesebben BÁTAI KÖZÖS ÖNKORMÁNYZATI HIVATAL
 A BÁTAI KÖZÖS ÖNKORMÁNYZATI HIVATAL 1. számú melléklete A H I V A T A L S Z E R V E Z E T I S É M Á J A Báta KÖZSÉG ÖNKORMÁNY- ZATÁNAK KÉPVISELŐ- TESTÜLETE Sárpilis KÖZSÉG ÖNKORMÁNY- ZATÁNAK KÉPVISELŐ- Részletesebben A választási bizottságra vonatkozó általános szabályok a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény alapján
 A választási bizottságra vonatkozó általános szabályok a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény alapján II. FEJEZET A VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁGOK 10. A választási bizottság 14. (1) A választási Részletesebben SÁRVÁR IRATAI a/ SÁRVÁR NAGYKÖZSÉG IRATAI
 MAGYAR NEMZETI LEVÉLTÁR VAS MEGYEI LEVÉLTÁRA VAS MEGYE SZOMBATHELY V.K.68.a. SÁRVÁR IRATAI a/ SÁRVÁR NAGYKÖZSÉG IRATAI 1869-1950 (1950-1971) db (0,12) doboz = ifm 89 db csomó = ifm 222 db kötet = ifm Összesen: Részletesebben Hivatalos név: Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Mérnöki Kamara. Székhely: 5000 Szolnok, Ságvári krt. 4. II. 2.12. Postai címe: 5001 Szolnok, Pf. 11.
 I. Szervezeti, személyzeti adatok 1. A közfeladatot ellátó szerv hivatalos neve, székhelye, postai címe, telefon és telefaxszáma, elektronikus levélcíme, honlapja, ügyfélszolgálatának elérhetőségei Hivatalos Részletesebben Mezőfalva Nagyközség Önkormányzata Képviselőtestületének 10./2002. /XII.12./ Ök. sz. Rendelete a helyi adókról
 1 Mezőfalva Nagyközség Önkormányzata Képviselőtestületének 10./2002. /XII.12./ Ök. sz. Rendelete a helyi adókról Mezőfalva Nagyközség Önkormányzata Képviselőtestülete a helyi adókról szóló többször módosított Részletesebben VIII. 54. Sümegi Állami Kisfaludy Sándor Általános Gimnázium iratai 1878-1955
 ZALA MEGYEI LEVÉLTÁR Zalaegerszeg, Széchenyi tér 3. RAKTÁRI JEGYZÉK VIII. 54. Sümegi Állami Kisfaludy Sándor Általános Gimnázium iratai 1878-1955 Az intézmény névváltozásai: - Sümegi M. Kir. Állami Kisfaludy Részletesebben XIII. 13. Búz-Fitos-Ugró családok iratai 1771-1942
 XIII. 13. Búz-Fitos-Ugró családok iratai 1771-1942 Terjedelem: 0,40 fm, 4 doboz, 4 raktári egység Raktári helye: Nagykőrös, II. emeleti folyosó Amint az a mellékelt genealógiai táblázatból is kitetszik, Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
 E L Ő T E R J E S Z T É S Kerekegyháza Város Képviselő-testületének 2009. május 27-i ülésére Tárgy: Vásártér ingyenes használatba adása N-01 Postagalamb Egyesület, V-250 Galamb- és Kisállattenyésztő Egyesület Részletesebben 2. NAPIREND Ügyiratszám: 1/ 631-1/2010. E L Ő T E R J E S Z T É S. a Képviselő-testület 2010. október 28-i nyilvános ülésére
 2. NAPIREND Ügyiratszám: 1/ 631-1/2010. E L Ő T E R J E S Z T É S a Képviselő-testület 2010. október 28-i nyilvános ülésére Tárgy: Polgármesteri összeférhetetlenség megszüntetéséhez hozzájárulás kérése Részletesebben V. 1154. Váckisújfalui körjegyzőség iratai 1838-1950
 V. 54. 838 Raktári helye: Mester utca, I. emelet, 52 állvány, 3. polc Körjegyzőség közös anyaga 946 D/ Népi demokratikus kori iratok b/ Elöljárósági iratok 946,70 fm Váckisújfalu község 838 A/ Feudális Részletesebben ZALA MEGYEI LEVÉLTÁR RAKTÁRI JEGYZÉK
 ZALA MEGYEI LEVÉLTÁR Zalaegerszeg, Széchenyi tér 3. RAKTÁRI JEGYZÉK XXIII. 83g. Nagykanizsai Járási Hivatal Műszaki Osztály iratai 1972-1983 Raktári száma,, terjedelme: Raktári száma,, terjedelme: 263 Részletesebben Somogy Megyei Levéltár. Siófoki mgtsz-ek (tszcs-k) iratgyűjteménye 1953 1990. XXX. 377.
 Somogy Megyei Levéltár Siófoki mgtsz-ek (tszcs-k) iratgyűjteménye 1953 1990. XXX. 377. Terjedelem Raktári egységek száma Terjedelem ifm. kisdoboz, 69 nagy doboz, csomó, Iratok: 8,63 ifm. kötet, Kötetek:. Részletesebben Bírói számadás, emlékirat, egyházlátogatási jegyzőkönyv a Tolna Megyei Levéltár legújabb kiadványa
 Bírói számadás, emlékirat, egyházlátogatási jegyzőkönyv a Tolna Megyei Levéltár legújabb kiadványa 2014-ben a Tolna Megyei Levéltári Füzetek 14. kötete látott napvilágot Tanulmányok Bírói számadás, emlékirat, Részletesebben V. 1092. Perőcsény nagyközség iratai 1878-1950
 V. 092. 878-950 Raktári helye: Mester utca, földszint, 2. állvány, 5-7. polc C/ Polgári kori iratok 878-944 a/ Képviselő-testületi iratok 930-936 0,02 fm d/ Adókezelési és tulajdon- 878-944 0,0 fm nyilvántartási Részletesebben V. 1063. Kóka nagyközség iratai 1887-1950
 18871950 Raktári hely: Mester utca, I. emelet, 138. állvány, 57. polc C) Polgári kori iratok 18871944 (1948) a) Képviselőtestületi iratok 19191931 0,07 fm b) Elöljárósági közigazgatási iratok 18871944 Részletesebben A magánszemélyek kommunális adójáról
 Jászfelsőszentgyörgy Községi Önkormányzat Képviselő-testületének a 10/1999. (X.22.). sz. valamint 19/2004. (XII. 14.) számú kt. rendeletekkel módosított 11/1998. (XII.11.) számú rendelete A magánszemélyek Részletesebben V. 1109. Solymár nagyközség iratai 1834-1949
 V. 09. 834- Raktári helye: Mester utca, I. emelet, 45. állvány, 3-6. polc A/a Képviselő-testületi iratok 834-848 /-853/ 0,05 fm B/a Képviselő-testületi iratok 852-854 0,04 fm C/a Képviselő-testületi iratok Részletesebben VASVÁR NAGYKÖZSÉGI JEGYZİSÉG IRATAI
 MAGYAR NEMZETI LEVÉLTÁR VAS MEGYEI LEVÉLTÁRA VAS MEGYE SZOMBATHELY V.K.81. VASVÁR NAGYKÖZSÉGI JEGYZİSÉG IRATAI 1875-1950 db (0,12) doboz = ifm 38 db csomó = 2, 61 ifm 184 db kötet = 4, 26 ifm Összesen: Részletesebben polgarmester@sarbogard.hu Tel.: 25/520-240, Fax: 25/520-280 Sárbogárd, Hősök tere 2.
 1. A POLGÁRMESTERI HIVATAL BELSŐ SZERVEZETI TAGOZÓDÁSA, FELADATKÖRE Polgármester: Jegyző: Aljegyző: Dr. Sükösd Tamás polgarmester@sarbogard.hu Tel.: 25/520-240, Fax: 25/520-280 Demeterné Dr. Venicz Anita Részletesebben MINŐSÉGÜGYI ELJÁRÁS AZ ADÓÜGYI IRODA FOLYAMATSZABÁLYOZÁSA
 AZ ADÓÜGYI IRODA FOLYAMATSZABÁLYOZÁSA 1. AZ ELJÁRÁS CÉLJA A jelen folyamatszabályozás a helyi adók kivetésével, beszedésével, a nem adózók felkutatásával, továbbá az önkormányzat adóhátralékainak és az Részletesebben A virilizmus érvényesülése a debreceni törvényhatósági bizottság szervezetében /1872-1929/
 A virilizmus érvényesülése a debreceni törvényhatósági bizottság szervezetében /1872-1929/ Ölveti Gábor Magyarországon a dualista államberendezkedés a polgári társadalom kialakulásának és fejlődésének Részletesebben AZ INGATLANNYILVÁNTARTÁS ALAPJAI
 AZ INGATLANNYILVÁNTARTÁS ALAPJAI Az ingatlan-nyilvántartási eljárás az ingatlannal kapcsolatos jogok bejegyzésére és tények feljegyzésére, illetve az ingatlan és a jogosultak adataiban bekövetkezett változások Részletesebben BUDAPEST FŐVÁROS XVI. KERÜLET ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 24/2011. (XI. 21.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE
 BUDAPEST FŐVÁROS XVI. KERÜLET ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 24/2011. (XI. 21.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE a hivatali helyiségen, valamint a hivatali munkaidőn kívül kötendő házasság, bejegyzett élettársi Részletesebben TÖRTÉNELEM 8. évfolyamos tanulók számára 2. forduló Össz.pontszám:
 Nyíregyházi Evangélikus Kossuth Lajos Gimnázium 1 TÖRTÉNELEM 8. évfolyamos tanulók számára 2. forduló Össz.pontszám: 50p Név: Iskola neve, címe:.. I. Az alábbi feladat az 1848-49-es magyar forradalomra Részletesebben Egyéb előterjesztés Békés Város Képviselő-testülete 2012. október 26-i ülésére
 Tárgy: A járási hivatal kialakításához szükséges megállapodás jóváhagyása Sorszám: IV/5. Előkészítette: Tárnok Lászlóné jegyző dr. Farkas László aljegyző Véleményező bizottság: Ügyrendi, Lakásügyi, Egészségügyi Részletesebben VII. 102. Pestvidéki kir. Törvényszéki Fogház iratai 1880 1944 ( 1949)
 VII. 102. Pestvidéki kir. Törvényszéki Fogház iratai 1880 1944 ( 1949) Raktári helye: Mester utca, földszint, 43. állvány, 2. polc-44. állvány, 6. polc Rövid történeti áttekintés a büntetőintézetekről: Részletesebben Zsámbék Város Képviselő-testületének. 30/2011. (XII.16.) számú önkormányzati R E N D E L E T E. a telekadóról
 Zsámbék Város Képviselő-testületének 30/2011. (XII.16.) számú önkormányzati R E N D E L E T E a telekadóról A Helyi adókról szóló (továbbiakban: Htv.) többször módosított 1990. évi C. törvény 1.. (1) bekezdése, Részletesebben Ügyiratszám: BP-5D/001/01015-2/2014. Tárgy: 2230 Gyömrő, Horthy Miklós tér, 1 ÉTDR azonosító 201300089050
 V. KERÜLET I ÉP ÍT ÉSÜGYI ÉS ÖRÖKSÉGVÉDELMI HIVATALA ÉP ÍT ÉSÜGYI OSZT ÁLY Ügyiratszám: BP-5D/001/01015-2/2014. Tárgy: 2230 Gyömrő, Horthy Miklós tér, 1 ÉTDR azonosító 201300089050 helyrajzi számú ingatlan. Részletesebben XXIII. 3. Zala Megyei Tanács V. B. Titkárság h. TÜK iratok 1983-1990
 ZALA MEGYEI LEVÉLTÁR Zalaegerszeg, Széchenyi tér 3. ÁTTEKINTŐ RAKTÁRI JEGYZÉK XXIII. 3. Zala Megyei Tanács V. B. Titkárság h. TÜK iratok 1983-1990 Terjedelme: 28 doboz = 3,08 ifm Helyrajzi jelzete: Iktatott Részletesebben Előterjesztés Felsőlajos Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2015. április 21-i ülésére
 3. Előterjesztés Felsőlajos Község Önkormányzata Képviselő-testületének 205. április 2-i ülésére Tárgy: A Lajosmizsei Közös Önkormányzati Hivatal módosító alapító okirata és az egységes szerkezetű alapító Részletesebben NYUGAT-MAGYARORSZÁGI EGYETEM A REKTORI HIVATAL ÜGYRENDJE
 NYUGAT-MAGYARORSZÁGI EGYETEM A REKTORI HIVATAL ÜGYRENDJE SOPRON 2006 1. Általános rendelkezések (1) A Rektori Hivatal az egyetemen mköd önálló átfogó szervezeti egység, mely ellátja az egyetem igazgatási Részletesebben Bemutatkozik a SZIE KDKL Levéltára
 Bemutatkozik a SZIE KDKL Levéltára A Magyar Hidrológiai Társaság XXXI. Országos Vándorgyűlése Gödöllő, 2013. július 3. Kissné Bognár Krisztina főlevéltáros, levéltárvezető Szent István Egyetem Kosáry Domokos Részletesebben 3 kötet. 6 nagy doboz (14 cm), 94 doboz, 91 kötet, 6 csomó. 5 nagy doboz (14 cm), 67 doboz, 60 kötet
 A SZABADKAI KÖZSÉGI FŐGYMNASIUM RÖVID TÖRTÉNETE (1860 1918) Az egykori szabadkai gimnázium épülete 8 A Szabadkai Községi Főgymnasium története 1861-ben kezdődött, amikor az 1747-ben alapított iskola megnyitotta Részletesebben BÜKKSZENTKERESZT ÖNKORMÁNYZATA POLGÁRMESTERI HIVATALÁNAK SZERVEZETFEJLESZTÉSE SZERVEZETFEJLESZTÉSI FELMÉRÉS BELSŐ ELLENŐRZÉS KÉZIRAT
 InterMap Térinformatikai Tanácsadó Iroda 1037 Budapest, Viharhegyi út 19/c. Tel.: 06-1-212-2070, 06-1-214-0352, Fax: 06-1-214-0352 Honlap: www.intermap.hu, e-mail: info@intermap.hu BÜKKSZENTKERESZT ÖNKORMÁNYZATA Részletesebben C 77 Departamentum religionare Graeci ritus non unitorum, 1783-1848 (Állag)
 Archive Plan Context Context: MNL Magyar Nemzeti Levéltár, 1000-2100 (Levéltár) (1) Magyar Országos Levéltár, 1000-21. sz. (Levéltár) C (194) Helytartótanácsi levéltár - C szekció, 1601-1913 (Fondfőcsoport/Szekció) Részletesebben I. Fejezet 1. Általános rendelkezések
 A Soproni Horvát Nemzetiségi Önkormányzat 4/2015. (I. 26.) SHNÖ határozata a Soproni Horvát Nemzetiségi Önkormányzat Szervezeti és Működési Szabályzatáról A Soproni Horvát Nemzetiségi Önkormányzat (továbbiakban: Részletesebben Komárom-Esztergom Megyei Önkormányzat Levéltára Státusz: Véglegesített (kitöltő)
 Komárom-Esztergom Megyei Önkormányzat Levéltára Státusz: Véglegesített (kitöltő) Alapadatok Az adatszolgáltató teljes neve: Komárom-Esztergom Megyei Önkormányzat Levéltára Intézményazonosító: 11272 Az Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. Várpalota Város Önkormányzati Képviselő-testületének 2014. december 11-i ülésére
 Várpalota Város Önkormányzati Képviselő-testülete 8100 Várpalota, Gárdonyi Géza u. 39. Tel: 592 660. Pf.: 76. fax: 592 676 e-mail: varpalota@varpalota.hu E L Ő T E R J E S Z T É S Várpalota Város Önkormányzati Részletesebben Egyéb előterjesztés Békés Város Képviselő-testülete 2015. február 23-i ülésére
 BUDAPEST FŐVÁROS XVI. KERÜLETI ALPOLGÁRMESTERE ÖNKORMÁNYZAT Készült a Képviselő-testület 2012. december 5-i ülésére. Készítette: Bucella Gézáné Tárgy: Javaslat étkezési térítési díjakról szóló rendelet Részletesebben 1. A rendelet célja. 2. Értelmező rendelkezések
 Tahitótfalu Község Önkormányzat Képviselő-testületének 9/2014. (XI.21.) önkormányzati rendelete a közterületnév és településrész-név megállapításának, valamint a házak számozásának, emléktáblák elhelyezésének Részletesebben V. 276. Nagykőrös Város Polgármesterének iratai /1865-/ 1872-1944 /-1949/
 V. 276. Nagykőrös Város Polgármesterének iratai /1865-/ 1872-1944 /-1949/ Terjedelem 1 : 294,03 fm, 1931 doboz, 703 kötet, 8 köteg 2642 raktári egység Raktári helye: Nk0, 14. terem, 74-78., 185-499., és Részletesebben ALPOLGÁRMESTER. J a v a s l a t. a Magyar Vöröskereszttel kötött támogatási megállapodás módosítására
 BUDAPEST XXI. KERÜLET CSEPEL ÖNKORMÁNYZATA ALPOLGÁRMESTER J a v a s l a t a Magyar Vöröskereszttel kötött támogatási megállapodás módosítására Készítette: Lombos Antal ágazatvezető Damm Mária szociális-egészségügyi Részletesebben Települési támogatások
 Becske Község Önkormányzat képviselő-testületének 3/2015. (II.23.) önkormányzati rendelete a települési támogatásról és az egyéb szociális ellátásokról Becske Község Önkormányzat Képviselő-testülete a Részletesebben Mell.: 2 db kimutatás ASZKGYSZ beszámolója
 Csanádpalota Város Polgármesterétől 6913 Csanádpalota, Kelemen László tér 10. Telefon: 62/263-001 Fax: 62/263-105 731/2013. Tárgy: Az Önkormányzat gyermekjóléti és gyermekvédelmi feladatai ellátásának Részletesebben FÖLDES KÖZSÉGI NAPKÖZIOTTHONOS ÓVODA VEZETŐJE
 FÖLDES KÖZSÉGI NAPKÖZIOTTHONOS ÓVODA VEZETŐJE 4177 FÖLDES, Rákóczi u. 11. : (54) 464 068 E-mail: juliovoneni@gmail.com Iktatószám: 3. E LŐTERJESZTÉS a Képviselő-testülethez a Földes Községi Napközi Otthonos Részletesebben J e g y z ő k ö n y v. Készült Vanyola község Önkormányzati Képviselő-testülete 2012. november 29-én 08,00 órakor megtartott nyilvános üléséről.
 Önkormányzati Képviselő-testület V A N Y O L A Szám: 12/2012. J e g y z ő k ö n y v Készült Vanyola község Önkormányzati Képviselő-testülete 2012. november 29-én 08,00 órakor megtartott nyilvános üléséről. Részletesebben A HAZAI ORVOSI KÖZIGAZGATÁS TÖRTÉNETE
 A HAZAI ORVOSI KÖZIGAZGATÁS TÖRTÉNETE Kapronczay Károly Az újkori európai államok közigazgatása a 18. században formálódott ki. Mintául az erõsen központosított porosz hivatali rendszer szolgált, amely Részletesebben A BARTÓK BÉLA KOLLÉGIUM SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
 A BARTÓK BÉLA KOLLÉGIUM SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA TARTALOMJEGYZÉK I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 3 1.... 3 II. A KOLLÉGIUM VEZETÉSE ÉS IRÁNYÍTÁSA... 3 2.... 3 A Kollégiumi Közgyűlés... 3 3.... Részletesebben 3. e. fond Missziói és Diakóniai Osztály iratai. Református Szeretetszolgálat iratai. 1948 1964 15,5 ifm
 3. e. fond Missziói és Diakóniai Osztály iratai 1948 1964 15,5 ifm Református Szeretetszolgálat iratai A/ Szervezési iratok, Jegyzőkönyvek. Jelentések. Szeretetszolgálati és diakóniai szervezési iratok Részletesebben Salgótarján Megyei Jogú Város Polgármestere
 Szám: 9275-4/2013 Salgótarján Megyei Jogú Város Polgármestere Javaslat Somoskőújfalu Község Önkormányzat iskolaépületére vonatkozó használati szerződés megszüntetésére, és az ingatlan Hibó Tamás Művészeti Részletesebben Lepsény Nagyközségi Önkormányzat Képviselő-testülete. a magánszemélyek kommunális adójáról
 Lepsény Nagyközségi Önkormányzat Képviselő-testülete 19/2003. /XII.30./ számú R e n d e l e t e a magánszemélyek kommunális adójáról ( egységes szerkezetben a módosítására kiadott 11/2007.(XII.15.) számú Részletesebben A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2008. február 15-i ülése 12. sz. napirendi pontja