type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 28.6.2019
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 175/11
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) 2019/1098 VAN DE COMMISSIE
 van 26 juni 2019
 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 1484/95 wat betreft de vaststelling van de representatieve prijzen voor de sectoren slachtpluimvee en eieren, alsmede voor ovalbumine
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EU) nr. 1308/2013 van het Europees Parlement en de Raad van 17 december 2013 tot vaststelling van een gemeenschappelijke ordening van de markten voor landbouwproducten en tot intrekking van de Verordeningen (EEG) nr. 922/72, (EEG) nr. 234/79, (EG) nr. 1037/2001 en (EG) nr. 1234/2007 van de Raad (1), en met name artikel 183, onder b),
 Gezien Verordening (EU) nr. 510/2014 van het Europees Parlement en de Raad van 16 april 2014 tot vaststelling van de handelsregeling voor bepaalde door verwerking van landbouwproducten verkregen goederen en tot intrekking van de Verordeningen (EG) nr. 1216/2009 en (EG) nr. 614/2009 van de Raad (2), en met name artikel 5, lid 6, onder a),
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Bij Verordening (EG) nr. 1484/95 van de Commissie (3) zijn voor de sectoren slachtpluimvee en eieren, en voor ovalbumine, bepalingen voor de toepassing van de aanvullende invoerrechten, alsmede de representatieve prijzen vastgesteld.
 (2)
 Uit de regelmatige controle van de gegevens die als basis worden gebruikt voor het bepalen van de representatieve prijzen voor de producten van de sectoren slachtpluimvee en eieren, alsmede voor ovalbumine, blijkt dat de representatieve prijzen voor de invoer van bepaalde producten moeten worden gewijzigd met inachtneming van de naargelang van de oorsprong optredende prijsverschillen.
 (3)
 Verordening (EG) nr. 1484/95 moet dienovereenkomstig worden gewijzigd.
 (4)
 Om ervoor te zorgen dat deze maatregel zo snel mogelijk na de terbeschikkingstelling van de bijgewerkte gegevens van toepassing wordt, dient de onderhavige verordening in werking te treden op de dag van de bekendmaking ervan,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 Bijlage I bij Verordening (EG) nr. 1484/95 wordt vervangen door de tekst in de bijlage bij de onderhavige verordening.
 Artikel 2
 Deze verordening treedt in werking op de dag van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 26 juni 2019.
 Voor de Commissie,
 namens de voorzitter,
 Jerzy PLEWA
 Directeur-generaal
 Directoraat-generaal Landbouw en Plattelandsontwikkeling
 (1) PB L 347 van 20.12.2013, blz. 671.
 (2) PB L 150 van 20.5.2014, blz. 1.
 (3) Verordening (EG) nr. 1484/95 van de Commissie van 28 juni 1995 houdende bepalingen voor de toepassing van de aanvullende invoerrechten in de sectoren slachtpluimvee en eieren, alsmede voor ovalbumine, en houdende vaststelling van representatieve prijzen en intrekking van Verordening nr. 163/67/EEG (PB L 145 van 29.6.1995, blz. 47).
 BIJLAGE
 "BIJLAGE I
 GN-code
 Omschrijving
 Representatieve prijs
 (EUR/100 kg)
 In artikel 3 bedoelde zekerheid
 (EUR/100 kg)
 Oorsprong (1)
 0207 12 90
 Geslacht pluimvee van de soort Gallus domesticus, aanbiedingsvorm 65 %, bevroren
 126,8
 0
 AR
 0207 14 10
 Delen zonder been, van pluimvee van de soort Gallus domesticus, bevroren
 240,5
 18
 AR
 206,5
 28
 BR
 215,5
 25
 TH
 1602 32 11
 Bereidingen van pluimvee van de soort Gallus domesticus, niet gekookt en niet gebakken
 296,6
 0
 BR
 ".
 (1) Landennomenclatuur vastgesteld bij Verordening (EU) nr. 1106/2012 van de Commissie van 27 november 2012 tot uitvoering van Verordening (EG) nr. 471/2009 van het Europees Parlement en de Raad betreffende communautaire statistieken van de buitenlandse handel met derde landen, wat de bijwerking van de nomenclatuur van landen en gebieden betreft (PB L 328 van 28.11.2012, blz. 7).


type: caselaw

text:
 21.11.2009
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 282/35
 Rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 30. září 2009 — Arkema v. Komise
 (Věc T-168/05) (1)
 („Hospodářská soutěž - Kartelové dohody - Trh s kyselinou monochloroctovou - Rozhodnutí konstatující porušení článku 81 ES - Rozdělení trhu a stanovení cen - Přičitatelnost protiprávního chování - Zásada individuality trestů a sankcí - Povinnost uvést odůvodnění - Pokuty - Proportionnalita - Závažnost a délka trvání protiprávního jednání - Odrazující účinek - Skutečný dopad na trh - Polehčující okolnosti - Následovnická role - Přitěžující okolnosti - Opakování protiprávního jednání“)
 2009/C 282/65
 Jednací jazyk: francouzština
 Účastnice řízení
 Žalobkyně: Arkema SA (Paříž, Francie) (zástupce: M. Debroux, advokát)
 Žalovaná: Komise Evropských společenství (zástupci: původně A. Bouquet a F. Amato, poté A. Bouquet a X. Lewis, zmocněnci)
 Předmět věci
 V prvé řadě návrh na zrušení čl. 1 písm. d), čl. 2 písm. c) a čl. 4 odst. 9 rozhodnutí Komise KOM(2004) 4876 v konečném znění, ze dne 19. ledna 2005 [v] řízení podle článku 81 [ES] a článku 53 Dohody o EHP (věc COMP/E-1/37.773 — MCAA), a podpůrně návrh na změnu čl. 2 písm. c) a d) tohoto rozhodnutí
 Výrok rozsudku
 1)
 Žaloba se zamítá.
 2)
 Společnosti Arkema SA se ukládá náhrada nákladů řízení.
 (1) Úř. věst. C 171, 9.7.2005.


text:
 6.3.2020
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 69/9
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/378
 z dne 5. marca 2020
 o dovoljenju za L-levcin kot krmni dodatek za vse živalske vrste
 (Besedilo velja za EGP)
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj.
 (2)
 V skladu s členom 7(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za dovoljenje za L-levcin, ki ga proizvaja Escherichia coli NITE BP-02351, kot nutritivni krmni dodatek za uporabo v krmi in vodi za pitje ter kot senzorični krmi dodatek za uporabo v krmi pri vseh živalskih vrstah. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003.
 (3)
 Navedeni zahtevek zadeva dovoljenje za L-levcin, ki ga proizvaja Escherichia coli NITE BP-02351, kot krmni dodatek za vse živalske vrste ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“ (funkcionalna skupina „aminokisline, njihove soli in analogi“) in kategorijo dodatkov „senzorični dodatki“ (funkcionalna skupina „aromatične snovi“).
 (4)
 Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 2. aprila 2019 (2) ugotovila, da L-levcin, ki ga proizvaja Escherichia coli NITE BP-02351, pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega učinka na zdravje živali in potrošnikov ali okolje. Navedla je tudi, da bi lahko L-levcin, ki ga proizvaja Escherichia coli NITE BP-02351, predstavljal tveganje pri vdihavanju za uporabnike dodatka. Zato bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka.
 (5)
 Agencija je ugotovila, da je dodatek učinkovit vir aminokisline L-levcin za vse živalske vrste. Da bi bil dodani L-levcin lahko v celoti učinkovit pri prežvekovalcih, bi ga bilo treba zaščititi pred razgradnjo v vampu. Agencija je v prejšnjem mnenju izrazila zaskrbljenost glede morebitnega prehranskega neravnotežja za aminokisline, kadar se dajejo prek vode za pitje. Kljub temu ni predlagala najvišje vsebnosti L-levcina. Tako je zlasti v primeru dodajanja L-levcina kot aminokisline prek vode za pitje primerno na oznaki dodatka in premiksov, ki ga vsebujejo, navesti opozorilo, naj se upošteva prehranska oskrba z vsemi esencialnimi in pogojno esencialnimi aminokislinami.
 (6)
 Kar zadeva uporabo L-levcina kot aromatične snovi, je Agencija navedla, da kadar se uporablja v priporočenem odmerku, ni potrebno dodatno dokazovanje učinkovitosti. Uporaba L-levcina kot aromatične snovi v vodi za pitje ni dovoljena. Kadar se L-levcin uporablja v priporočenem odmerku kot aromatična snov, ni verjetno, da bi vzbujal zaskrbljenost glede prehranske oskrbe z vsemi esencialnimi in pogojno esencialnimi aminokislinami.
 (7)
 Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročila o analizni metodi krmnega dodatka v krmi, ki jih je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.
 (8)
 Ocena L-levcina je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo tega dodatka, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi.
 (9)
 Dejstvo, da uporaba L-levcina kot aromatične snovi v vodi za pitje ni dovoljena, ne izključuje njegove uporabe v krmnih mešanicah, ki se dajejo prek vode.
 (10)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 L-levcin, ki ga proizvaja Escherichia coli NITE BP-02351, iz Priloge, se dovoli kot krmni dodatek v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge v kategoriji dodatkov „nutritivni dodatki“ in funkcionalni skupini „aminokisline, njihove soli in analogi“ ter kategoriji dodatkov „senzorični dodatki“ in funkcionalni skupini „aromatične snovi“.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 5. marca 2020
 Za Komisijo
 Predsednica
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) UL L 268, 18.10.2003, str. 29.
 (2) EFSA Journal 2019;17(5):5689.
 PRILOGA
 Identifikacijska številka dodatka
 Ime imetnika dovoljenja
 Dodatek
 Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda.
 Vrsta ali kategorija živali
 Najvišja starost
 Najnižja vsebnost
 Najvišja vsebnost
 Druge določbe
 Datum izteka veljavnosti dovoljenja
 mg/kg popolne krmne mešanice z 12‐odstotno vsebnostjo vlage
 Kategorija nutritivnih dodatkov. Funkcionalna skupina: aminokisline, njihove soli in analogi.
 3c382
 –
 L-levcin
 Sestava dodatka
 prah z najnižjo vsebnostjo L-levcina 98 % (na osnovi suhe snovi) in najvišjo vsebnostjo vode 1,5 %
 vse živalske vrste
 1.
 L-levcin se lahko daje na trg in uporablja kot dodatek v pripravku.
 2.
 Dodatek se lahko uporablja tudi prek vode za pitje.
 3.
 V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja, obstojnost pri toplotni obdelavi in obstojnost v vodi za pitje.
 4.
 Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj pri vdihavanju za uporabnike dodatka in premiksov določijo postopke varnega ravnanja in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala.
 5.
 Vsebnost endotoksinov v dodatku in potencial prašnosti dodatka morata biti taka, da je največja možna izpostavljenost endotoksinom 1 600 IU endotoksinov/m3 zraka (2).
 6.
 Navede se naslednje: „Pri dodajanju L-levcina, zlasti prek vode za pitje, je treba upoštevati vse esencialne in pogojno esencialne aminokisline, da se prepreči neravnotežje.“
 26. marec 2030
 Lastnosti aktivne snovi
 L-levcin, pridobljen s fermentacijo z Escherichia coli NITE BP-02351
 Kemijska formula: C6H13NO2
 Št. CAS: 61‐90‐5
 Analizna metoda (1)
 Za določanje L-levcina v krmnem dodatku:
 —
 monografija o L-levcin monohidrokloridu iz Food Chemical Codex
 Za določanje količine levcina v krmnem dodatku:
 —
 ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FLD).
 Za določanje količine levcina v premiksih:
 —
 ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FLD) ali
 —
 ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in fotometrično detekcijo (IEC-VIS) – Uredba Komisije (ES) št. 152/2009
 Za določanje količine levcina v krmnih mešanicah in posamičnih krmilih:
 —
 ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in fotometrično detekcijo (IEC-VIS) – Uredba Komisije (ES) št. 152/2009
 Za določanje količine levcina v vodi:
 —
 ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in fotometrično detekcijo (IEC-VIS)
 Kategorija: senzorični dodatki. Funkcionalna skupina: aromatične snovi
 3c382
 –
 L-levcin
 Sestava dodatka
 prah z najnižjo vsebnostjo L-levcina 98 % (na osnovi suhe snovi) in najvišjo vsebnostjo vode 1,5 %
 vse živalske vrste
 –
 –
 –
 1.
 L-levcin se lahko daje na trg in uporablja kot dodatek v pripravku.
 2.
 Dodatek se vključi v krmo v obliki premiksa.
 3.
 V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi.
 4.
 Na oznaki dodatka se navede naslednje:
 „Priporočena najvišja vsebnost aktivne snovi v popolni krmni mešanici z 12‐odstotno vsebnostjo vlage: 25 mg/kg.“
 5.
 Na oznaki premiksov se navedejo funkcionalna skupina, identifikacijska številka, ime in dodana količina aktivne snovi, če je presežena naslednja vsebnost aktivne snovi v popolni krmni mešanici z 12‐odstotno vsebnostjo vlage: 25 mg/kg.
 6.
 Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj pri vdihavanju za uporabnike dodatka in premiksov določijo postopke varnega ravnanja in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala.
 7.
 Vsebnost endotoksinov v dodatku in potencial prašnosti dodatka morata biti taka, da je največja možna izpostavljenost endotoksinom 1 600 IU endotoksinov/m3 zraka (2).
 26. marec 2030
 Lastnosti aktivne snovi
 L-levcin, pridobljen s fermentacijo z Escherichia coli NITE BP-02351
 Kemijska formula: C6H13NO2
 Št. CAS: 61‐90‐5
 Št. FLAVIS 17.012
 Analizna metoda (1)
 Za določanje L-levcina v krmnem dodatku:
 —
 monografija o L-levcin monohidrokloridu iz Food Chemical Codex
 Za določanje količine levcina v krmnem dodatku:
 —
 ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FLD).
 Za določanje količine levcina v premiksih:
 —
 ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FLD) ali
 —
 ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in fotometrično detekcijo (IEC-VIS) – Uredba Komisije (ES) št. 152/2009
 (1) Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.
 (2) Izpostavljenost, izračunana na podlagi ravni endotoksinov in potenciala prašnosti dodatka v skladu z metodo, ki jo uporablja EFSA (EFSA Journal 2019;17(5):5689); analizna metoda: Evropska farmakopeja 2.6.14 (bakterijski endotoksini).


type: contracts

text:
 Pomembno pravno obvestilo
 |
 21999A0312(01)
 Uradni list L 063 , 12/03/1999 str. 0039 - 0053
 Okvirni sporazum o sodelovanjumed Evropsko gospodarsko skupnostjo ter Republikami Kostarika, El Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva in PanamaSVET EVROPSKIH SKUPNOSTI,na eni strani inVLADE KOSTARIKE, EL SALVADORJA, GVATEMALE, HONDURASA, NIKARAGVE IN PANAME,na drugi strani, SO SEUPOŠTEVAJOČ tradicionalne prijateljske zveze med državami članicami Evropske gospodarske skupnosti (v nadaljnjem besedilu "Skupnost") in Republikami Kostarika, El Salvador, Gvatemala, Honduras, Nicaragva in Panama (v nadaljnem besedilu "Srednja Amerika"), h katerim je v preteklih devetih letih pripomogla vzpostavitev plodnega političnega dialoga ter gospodarsko sodelovanje, ki ga je treba utrditi,OB SKLICEVANJU na znatno korist, ki jo je Srednji Ameriki prineslo izvajanje Sporazuma o sodelovanju, podpisanega v Luksemburgu, dne 12. novembra 1985, in končnih sporočil, objavljenih na ministrskih srečanjih Skupnosti in Srednje Amerike,POTRJUJOČ njihovo zavezanost načelom Listine Združenih narodov, predpisom mednarodnega prava, demokratičnim vrednotam in spoštovanju človekovih pravic, ter poudarjajoč pomembnost Resolucije o človekovih pravicah, demokraciji in razvoju, ki jo je sprejel Svet in države članice Skupnosti dne 28. novembra 1991,POUDARJAJOČ napredek na področju miru in demokracije v državah Srednje Amerike, dosežen s procesom dialoga in nacionalne sprave, sprožene v regiji, ter poudarjajoč tudi znatne napore na področju spoštovanja človekovih pravic,PRIZNAVAJOČ, da predstavlja razvoj temeljni pogoj za utrjevanje miru in demokracije ter osnovno zahtevo za spodbujanje gospodarskih in socialnih pravic prebivalstva Srednje Amerike,PRIZNAVAJOČ pomen, ki ga Skupnost pripisuje razvijanju trgovine in gospodarskega sodelovanja z državami v razvoju, ter upoštevajoč svoje smernice in resolucije glede sodelovanja z azijskimi in latinsko ameriškimi državami v razvoju;ZAVEDAJOČ SE pozitivnih učinkov procesa posodabljanja, gospodarskih reform in liberalizacije trgovine, ki so ga uvedle vlade Srednje Amerike, in potrebe, da te reforme spremlja spodbujanje socialnih pravic pri najbolj prikrajšanih slojih prebivalstva ter v prepričanju, da lahko sodelovanje Skupnosti igra pomembno vlogo pri odpravljanju problemov skrajne revščine, ki pestijo regijo,ZAVEDAJOČ SE pomena pomoči Srednji Ameriki pri njenem polnem vključevanju v svetovno gospodarstvo,PREPRIČANI o pomenu proste mednarodne trgovine, načel večstranskega trgovinskega sistema, večjih naložb in spoštovanja pravic intelektualne lastnine,POUDARJAJOČ poseben pomen, ki ga pogodbenici pripisujeta večji zaščiti okolja in trajnostnemu razvoju,UPOŠTEVAJOČ, da je treba nujno okrepiti mednarodno sodelovanje v borbi s problemi, ki jih povzročajo prepovedane droge,ZAVEDAJOČ SE, da je treba ponovno potrditi pomembnost vloge žensk kot ključnega elementa v procesu razvoja,POUDARJAJOČ napredek, ki ga je dosegel Sistema de la Integration Centroamericana (SICA – Integracijski sistem Srednje Amerike) zaradi sprememb v Listini Organization de Estados Centro-americanos (ODECA – Organizacija držav Srednje Amerike), uvedenih s Tegucigalpa protokolom, ter priznavajoč, da je Srednja Amerika regija, ki jo sestavljajo države v razvoju,PREPRIČANI, da je treba vzpostaviti novo fazo sodelovanja med regijama v skladu s sklepi VIII Ministrske konference v San Jose-ju, ter priznavajoč, da je temeljni cilj Sporazuma utrjevanje, poglobitev in razvejanost odnosov med pogodbenicama,ODLOČILI skleniti ta sporazum in so v ta namen imenovali svoje pooblaščence:ZA SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI:Niels Helveg PETERSEN,Minister za zunanje zadeve Danske,Vršilec dolžnosti predsednika Sveta Evropskih Skupnosti;Manuel MARIN,član Komisije Evropskih skupnosti;ZA VLADO REPUBLIKE KOSTARIKE:Bernd H. NIEHAUS QUESADA,Minister za zunanje zadeve,ZA VLADO REPUBLIKE EL SALVADOR:Dr. Jose M. PACAS CASTRO,Minister za zunanje zadeve,ZA VLADO REPUBLIKE GVATEMALE:Gonzalo MENENDEZ PARK,Minister za zunanje zadeve,ZA VLADO REPUBLIKE HONDURAS:Mario CARIAS ZAPATA,Minister za zunanje zadeve,ZA VLADO REPUBLIKE NIKARAGVE:Ernesto LEAL,Minister za zunanje zadeve,ZA VLADO REPUBLIKE PANAME:Julio LINARES,Minister za zunanje zadeve,ki so se po izmenjavi pooblastil v pravilni in predpisani obliki,DOGOVORILI:Člen 1Demokratični temelji sodelovanjaSodelovanje med Skupnostjo in Srednjo Ameriko in ta sporazum v celoti temeljita na spoštovanju demokratičnih načel in človekovih pravic, ki so vodilo notranje in zunanje politike Skupnosti in Srednje Amerike in predstavljata bistveni del tega sporazuma.Člen 2Krepitev sodelovanjaPogodbenici se zavezujeta okrepiti in razvejati sodelovanje na vseh področjih, ki so v obojestranskem interesu, zlasti v gospodarskem, finančnem, trgovinskem, socialnem, znanstvenem in tehnološkem ter okoljskem sektorju, pri čemer upoštevata nižjo stopnjo razvoja držav Srednje Amerike. Zavezujeta se tudi spodbujati krepitev in utrditev Integracijskega sistema Srednje Amerike.Skupnost bo glede na poseben status držav Srednje Amerike kot držav v razvoju izvajala to sodelovanje na za te države najugodnejši način.Člen 3Gospodarsko sodelovanje1. Pogodbenici se ob upoštevanju skupnih interesov ter dolgoročnih in srednjeročnih gospodarskih ciljev zavezujeta, da bosta v največji možni meri razvijali gospodarsko sodelovanje, pri čemer nobeno področje ni v naprej izključeno. Cilji sodelovanja so zlasti:(a) splošna krepitev in razvejanje gospodarskih vezi;(b) prispevek k trajnostnemu razvoju njunih gospodarstev in dvig njunega življenjskega standarda ob upoštevanju zaščite okolja;(c) spodbujanje širitve trgovine, da bi pospešili razvejanost, odpiranje novih trgov ter izboljšali dostop nanje;(d) spodbujanje naložbenih tokov in krepitev zaščite naložb;(e) spodbujanje prenosov tehnologije in sodelovanja med podjetji, zlasti malimi podjetji, utrjevanje znanstvenih temeljev ter spodbujanje inovacij pri obeh pogodbenicah;(f) ustvarjanje pogojev za ustvarjanje delovnih mest in boljšo storilnost,(g) spodbujanje ukrepov, ki pospešujejo razvoj podeželja ter izboljšanje življenjskih pogojev v mestih;(h) podpora državam Srednje Amerike pri pripravi politike za posodabljanje in razvoj kmetijskega in industrijskega sektorja;(i) podpiranje procesa integracije Srednje Amerike;(j) izmenjava podatkov s področja statistike in metodologije.2. Pogodbenici ob upoštevanju skupnih interesov in njunih pristojnosti in zmogljivosti sporazumno določita področja, ki jih bo pokrivalo gospodarsko sodelovanje, ne da bi vnaprej izključili katero koli področje. Sodelovanje vključuje zlasti:(a) posodabljanje proizvodnih sektorjev (industrija, živilsko-predelovalna industrija, poljedelstvo, živinoreja, ribištvo, ribogojstvo, rudarstvo, gozdarstvo);(b) energetsko načrtovanje in učinkovita uporaba energije,(c) gospodarjenje z naravnimi viri, njihova zaščita in zaščita okolja;(d) prenose tehnologije;(e) znanost in tehnologijo,(f) intelektualno lastnino, vključno z industrijsko lastnino;(g) standarde in merila kakovosti;(h) storitve, skupaj s finančnimi storitvami, turizem, prevoz, telekomunikacije, telematiko in informacijsko tehnologijo,(i) izmenjave podatkov o monetarnih zadevah in usklajevanje makro gospodarske politike, da bi okrepili regionalno povezovanje;(j) tehnične predpise o zdravju, zdravju rastlin in živali;(k) utrjevanje regionalnih organizacij in agencij za gospodarsko sodelovanje;(l) regionalni razvoj in obmejno povezovanje.3. Za uresničevanje ciljev gospodarskega sodelovanja si pogodbenici v skladu s svojo zakonodajo prizadevata za spodbujanje dejavnosti, med katere sodijo:(a) tehnična pomoč, zlasti začasno premeščenih svetovalcev in izvajanje posebnih študij na izbranih področjih sodelovanja;(b) ustvarjanje skupnih naložb, licenčnih sporazumov, prenosov tehničnega znanja in izkušenj, sklepanje pogodb s podizvajalci in druge podobne dejavnosti;(c) povečanje stikov med poslovneži obeh pogodbenic s pomočjo konferenc, seminarjev, poslovno-prodajnih in industrijskih delegacij, namenjenih spodbujanju trgovine in naložbenih tokov, trgovinski pogovori ter splošni in specializirani trgovski sejmi;(d) skupen nastop podjetij iz Skupnosti na sejmih in razstavah v državah Srednje Amerike in obratno;(e) tehnični in znanstveni raziskovalni projekti ter izmenjave strokovnjakov;(f) izmenjave informacij o področjih iz tega sporazuma, zlasti o dostopu do obstoječih in bodočih podatkovnih zbirk;(g) ustanavljanje poslovnih mrež, zlasti v industrijskem sektorju.Člen 4Obravnava po načelu največjih ugodnostiPogodbenici si v trgovini medsebojno priznavata obravnavo po načelu največjih ugodnosti v skladu z določbami Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT).Člen 5Razvijanje trgovinskega sodelovanja1. Pogodbenici se obvezujeta, da bosta ob upoštevanju njunega gospodarskega položaja, v največji meri spodbujali razvoj in širitev medsebojne trgovine in olajševali trgovinske transakcije do največje možne mere.2. V ta namen si pogodbenici prizadevata, da bosta našli načine za zmanjšanje in odpravljanje ovir, ki zavirajo razvoj trgovine, zlasti netarifnih ovir, pri čemer bosta upoštevali delo, ki so ga na tem področju že opravile mednarodne organizacije.3. Pogodbenici, če je to potrebno, preverita možnost priprave skupnih posvetovalnih postopkov.Člen 6Sredstva za uresničevanje trgovinskega sodelovanjaPogodbenici sprejmeta ukrepe za dejavnejše trgovinsko sodelovanje, ki so usmerjeni v:- spodbujanje srečanj, izmenjav in stikov med poslovneži pogodbenic s ciljem, da opredelita blago, ki je primerno za prodajo na trgu druge pogodbenice,- olajšanje sodelovanja med njunimi carinskimi službami, zlasti pri poklicnem usposabljanju, poenostavljanju postopkov ter odkrivanju kršitev carinskih predpisov,- spodbujanje in podpora dejavnostim za pospeševanje trgovine kot so seminarji, simpoziji, trgovski in industrijski sejmi in razstave, trgovinski in drugi obiski, poslovni tedni, tržne študije in druge dejavnosti,- zagotavljanje podpore lastnim organizacijam in podjetjem, da jim omogočita sodelovanje v dejavnostih, ki koristijo obema stranema,- upoštevanje interesov druge pogodbenice v zvezi z dostopom na trg za blago, polizdelke in končne izdelke ter upoštevanje stabilizacije svetovnih blagovnih borz v skladu s cilji, dogovorjenimi v ustreznih mednarodnih organizacijah,- preučevanje metod in sredstev za olajšanje trgovine in odpravo trgovinskih ovir, ob upoštevanju dela mednarodnih organizacij.Člen 7Industrijsko sodelovanje1. Pogodbenici spodbujata širitev in razvejanost proizvodne osnove držav Srednje Amerike v industrijskem in storitvenem sektorju, tako da usmerjata njuno sodelovanje zlasti na mala in srednja podjetja in spodbujata ukrepe, ki jim omogočajo lažji dostop do kapitalskih virov, trgov in ustreznih tehnologij, ter pospešujeta skupna vlaganja.2. Pogodbenici zato v okviru svojih pristojnosti spodbujata projekte in dejavnosti, ki pospešujejo:- utrjevanje in širitev mrež, vzpostavljenih za namene sodelovanja;- široko uporabo spodbujevalnih instrumentov Skupnosti, kot je mednarodni naložbeni partnerji ES(ECIP), z, med drugim, večjo uporabo finančnih ustanov Srednje Amerike;- sodelovanje med podjetji, kot so skupna vlaganja, podizvajalske pogodbe, prenosi tehnologij, podeljevanje licenc, aplikacijske raziskave in podeljevanje koncesij.Člen 8Naložbe1. Pogodbenici se dogovorita:- da bosta v okviru svoji pooblastil, pravil in predpisov ter politik spodbujali povečevanje obojestransko koristnih naložb,- da si bosta prizadevali izboljšati ozračje za take naložbe s spodbujanjem sporazumov o pospeševanju in zaščiti naložb med državami članicami Skupnosti in državami Srednje Amerike.2. Pogodbenici se za uresničevanje teh ciljev dogovorita, da bosta sprejeli ukrepe za spodbujanje in pritegnitev naložb, da bi opredelili nove možnosti za te naložbe in spodbujali njihovo izvajanje.Mednje sodijo:(a) seminarji, razstave in poslovno-prodajne delegacije;(b) usposabljanje poslovnežev za ustanavljanje naložbenih projektov;(c) tehnična pomoč za skupne naložbe;(d) ukrepi na podlagi programa mednarodni naložbeni partnerji ES (ECIP).3. V sodelovanje na tem področju so lahko vključeni javni, zasebni, državni ali večstranski organi, skupaj z regionalnimi finančnimi ustanovami Srednje Amerike in Skupnosti.Člen 9Sodelovanje med finančnimi ustanovamiPogodbenici si v skladu s svojimi potrebami ter v okviru svojih programov in zakonodaje prizadevata pospešiti sodelovanje med finančnimi ustanovami s pomočjo:- izmenjav informacij in izkušenj na področjih, ki so v obojestranskem interesu (med drugim s seminarji, konferencami in delavnicami),- izmenjav svetovalcev,- tehnične pomoči,- izmenjav podatkov s področja statistike in metodologije.Člen 10Sodelovanje na področju znanosti in tehnologije1. Pogodbenici se v skladu s skupnimi interesi in cilji svojih strategij na področju znanosti zavezujeta, da bosta spodbujali sodelovanje na področju znanosti in tehnologije, da bi:- spodbujali izmenjave znanstvenikov Skupnosti in Srednje Amerike,- ustvarili tesnejše povezave med njunima znanstvenima in tehnološkima skupnostima, zlasti med raziskovalnimi središči na obeh straneh,- spodbujali obojestransko koristne prenose tehnologije,- izvajali ukrepe za uresničevanje ciljev raziskovalnih programov, ki so v interesu obeh regij,- povečali raziskovalne zmogljivosti držav Srednje Amerike s spodbujanjem projektov, v katere so vključena znanstvena in tehnična raziskovalna središča ter s spodbujanjem tehničnih in aplikativnih raziskav,- ustvarjali možnosti za gospodarsko, industrijsko in trgovinsko sodelovanje.2. Pogodbenici se dogovorita, da bosta skupno opredelili področja, na katerih bosta razvijali znanstveno in tehnološko sodelovanje, ob upoštevanju razvojnih potreb proizvodnih sektorjev Srednje Amerike, pri čemer noben sektor ni v naprej izključen.Med ta področja sodijo:- razvoj ter vodenje znanstvene in tehnološke politike,- zaščita in izboljšanje okolja, zlasti zaščita in obnova pragozda in obmejnih kmetijskih območij,- obnovljiva energija in gospodarna uporaba virov,- tropsko kmetijstvo, živilsko- predelovalna industrija in ribištvo,- zdravje, prehrana in socialna blaginja na splošno ter posebej tropske bolezni,- področja, kot so stanovanjska problematika, razvoj mest, načrtovanje in razvoj, transport in komunikacije,- regionalno povezovanje in sodelovanje na področju znanosti in tehnologije,- biotehnologija v medicini in kmetijstvu,- klasifikacijske študije avtohtonega rastlinstva in živalstva za pripravo biološkega indeksa za uporabo v medicini, kmetijstvu in drugih sektorjih.3. Pogodbenici za uresničevanje izbranih ciljev spodbujata in pospešujeta naslednje ukrepe:- skupne znanstvene in raziskovalne projekte, pri katerih sodelujejo raziskovalna središča zasebnega in javnega sektorja ter druge strokovne ustanove na obeh straneh,- izobraževanje in usposabljanje na primerni ravni za raziskovalne in razvojne strokovnjake Srednje Amerike, zlasti s pomočjo seminarjev, tečajev in konferenc v evropskih središčih, izmenjav strokovnjakov in tehnikov, štipendij za specialistični študij ter internega usposabljanja.- izmenjave znanstvenih informacij s pomočjo organizacije skupnih seminarjev, delavnic, delovnih sestankov in konferenc, ki se jih udeležujejo vrhunski znanstveniki obeh pogodbenic,- razširjanje znanstvenih in tehnoloških podatkov, znanja in izkušenj.Člen 11Sodelovanje na področju standardovPogodbenici brez poseganja v svoje mednarodne obveznosti, v okviru svojih pooblastil in v skladu s svojo zakonodajo, sprejmeta ukrepe za zmanjšanje razlik pri utežeh in merah, standardizaciji in potrjevanju s spodbujanjem uporabe združljivih sistemov standardov in potrjevanja. V ta namen spodbujata zlasti:- ustvarjanje vezi med strokovnjaki in tehnično pomoč, da bi olajšali izmenjave informacij ter študije o utežeh in merah, standardih, nadzoru kakovosti ter spodbujanju in potrjevanju kakovosti, ter da bi spodbujali razvoj tehnične pomoči na tem področju,- izmenjave in stiki med organi in ustanovami, specializiranimi za ta področja,- ukrepe, usmerjene v vzajemno priznavanje sistemov potrjevanja kakovosti,- posvetovanja na zadevnih področjih.Člen 12Intelektualna in industrijska lastnina1. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta v skladu s svojo zakonodajo, predpisi in politiko omogočili zagotavljanje primerne in učinkovite zaščite pravic intelektualne in industrijske lastnine, vključno z geografskimi označbami in označbami porekla, ter da bosta to zaščito po potrebi okrepili.2. Države Srednje Amerike se v skladu s svojimi možnostmi pridružijo mednarodnim konvencijam o intelektualni in industrijski lastnini.Člen 13Sodelovanje na področju rudarstvaPogodbenici se dogovorita, da bosta spodbujali sodelovanje pri razvoju rudarskega sektorja, ob ustreznem spoštovanju okoljskih vprašanj.Sodelovanje je usmerjeno predvsem na:- spodbujanje sodelovanja podjetij obeh pogodbenic pri raziskovanju, izkoriščanju in trženju rudninskih virov pogodbenic,- pripravo dejavnosti za spodbujanje malih in srednjih podjetij, ki delujejo v rudarskem sektorju,- izmenjavo izkušenj in tehnologije v zvezi z iskanjem, raziskovanjem in izkoriščanjem rudnin ter izvajanje skupnih raziskav, da bi povečali možnosti za tehnološki razvoj.Člen 14Sodelovanje na področju energetikePogodbenici priznavata pomembnost energetskega sektorja za gospodarski in socialni razvoj ter sta pripravljeni pospešiti svoje sodelovanje na tem področju, zlasti pri načrtovanju, ohranjanju in učinkoviti porabi energije ter pri iskanju novih energetskih virov. Pri tem izboljšanem sodelovanju bosta upoštevali tudi okoljske vidike.Pogodbenici se strinjata, da bosta v ta namen spodbujali:- skupne študije in raziskave,- preverjanje možnosti za alternativne vire energije in uporabo energetsko gospodarnejše tehnologije v proizvodnih procesih,- trajne stike med energetskimi načrtovalci,- izvajanje skupnih programov in projektov na tem področju.Člen 15Sodelovanje na področju prevozaPogodbenici ob priznavanju pomena prevoza za gospodarski razvoj in okrepitev trgovine sprejmeta vse potrebne ukrepe za izvajanje sodelovanja pri vseh vrstah prevoza.Sodelovanje je osredotočeno na:- izmenjav podatkov o prevozni politiki pogodbenic ter o zadevah, ki so v obojestranskem interesu,- gospodarske, pravne in tehnične izobraževalne programe, namenjene gospodarskim subjektom in vodilnim v oddelkih javnega sektorja,- pomoč, zlasti pri programih za posodabljanje infrastrukture.Člen 16Sodelovanje na področju informacijske tehnologije in telekomunikacij1. Pogodbenici priznavata, da so informacijska tehnologija in telekomunikacije vitalnega pomena za razvoj gospodarstva in družbe in izjavljata, da sta pripravljeni spodbujati sodelovanje na področjih skupnega interesa, predvsem v zvezi z:- spodbujanja naložb in skupnih naložb,- standardizacijo, preskušanjem in potrjevanjem,- sistemi telefonije na podeželju in mobilne telefonije, zemeljskih in vesoljskih telekomunikacij, kot so oddajniška omrežja, sateliti, optična vlakna, digitalna omrežja z integriranimi storitvami (ISDN) in prenos podatkov,- elektroniko in mikroelektroniko,- uvajanjem računalnikov in avtomatizacijo,- raziskavami in razvojem na področju novih informacijskih tehnologij in telekomunikacij.2. Sodelovanje se odvija predvsem v obliki:- spodbujanja skupnih raziskovalnih in razvojnih projektov, ustvarjanja informacijskih omrežij in bank podatkov, olajšanja dostopa do obstoječih bank podatkov in informacijskih omrežij,- sodelovanja strokovnjakov,- strokovnih ocen, študij in izmenjave informacij,- usposabljanja znanstvenikov in tehnikov,- oblikovanja in izvajanja posameznih projektov v obojestransko korist.Člen 17Sodelovanje na področju turizmaPogodbenici bosta v skladu s svojo zakonodajo spodbujali sodelovanje na področju turizma v državah Srednje Amerike s posebnimi ukrepi, usmerjenimi zlasti na:- izmenjave podatkov in študij o možnostih za razvoj turizma,- pomoč pri obdelavi statističnih in drugih podatkov,- izobraževanje in usposabljanje,- organizacijo dogodkov in sodelovanje na sejmih, ki predstavljajo regijo Srednje Amerike,- spodbujanje naložb in skupnih naložb za širitev turističnih potovanj.Člen 18Sodelovanje na področju okoljaPogodbenici potrjujeta, da želita tesno sodelovati pri zaščiti, ohranjanju, izboljšanju in gospodarjenju z okoljem, pri čemer se osredotočita na onesnaževanje vode, prsti in zraka, erozijo, širjenje puščav, izginevanje gozda, prekomerno izkoriščanje naravnih virov, koncentracijo prebivalstva v mestih ter na uspešno varovanje divjega vodnega rastlinstva in živalstva, njihovo varovanje pred negospodarnim izkoriščanjem in komercializacijo, predvsem kadar gre za zaščitene vrste.V ta namen si pogodbenici prizadevata skupno delovati na ukrepih, usmerjenih na:- ustvarjanje in izboljšanje okoljskih organov javnega in zasebnega sektorja v Srednji Ameriki,- spodbujanje okoljevarstvenega izobraževanja na vseh ravneh ter obsežno razširjanje informacij o in rešitev za okoljske probleme, da bi s tem povečali javno zavest,- izvajanje študij projektov in tehnične pomoči,- organizacijo srečanj, seminarjev, delavnic, konferenc, izmenjav tehnikov in uslužbencev, strokovnjakov na tem področju,- izmenjave podatkov in izkušenj,- raziskave in študije, ki utirajo pot skupnim programom in projektom, usmerjenih na nadzor in preprečevanje nesreč,- spodbujanje razvoja in alternativne gospodarske uporabe zaščitenih območij, ob ustreznem upoštevanju posebnih značilnosti zadevnih območij.Člen 19Sodelovanje na področju biološke raznovrstnostiPogodbenici si prizadevata vzpostaviti sodelovanje, z namenom ohranjanja biološke raznovrstnosti. Sodelovanje naj bi temeljilo na treh merilih: družbeno-gospodarska korist, ekološka zaščita ter interesi avtohtonih prebivalcev.Člen 20Razvojno sodelovanjePogodbenici si prizadevata pripraviti večletni program, da bi povečali učinkovitost sodelovanja na spodaj navedenih področjih.Pogodbenici poleg tega priznavata, da je treba za bolj gospodarni trajnostni razvoj dati prednost razvojnim projektom, namenjenih ključnim potrebam najrevnejših prebivalcev Srednje Amerike ter vlogi žensk v procesu razvoja. Pogodbenici tudi priznavata tesno povezanost razvojnih in okoljskih vprašanj.Sodelovanje na tem področju zajema ukrepe proti skrajni revščini, ukrepe za omilitev učinka programov za strukturno prilagajanje ter ukrepe za spodbujanje odpiranja delovnih mest. Prednost imajo ukrepi, ki vplivajo na prestrukturiranje gospodarstva in upoštevajo makro gospodarske in sektorske probleme ter probleme, povezane z institucionalnim razvojem.Sodelovanje se izvaja v najširšem možnem obsegu v tesnem sodelovanju z državami članicami.Člen 21Sodelovanje na področju kmetijstva, gozdarstva in podeželjaPogodbenici se dogovorita za sodelovanje na področju poljedelstva in živinoreje, živilsko-predelovalne industrije, kmetijskih živil in tropskih proizvodov, da bi dvignili razvojno raven.Pogodbenici v ta namen v duhu sodelovanja in dobre volje ter ob upoštevanju svojih zakonov na tem področju preučita:- možnosti za razvoj trgovine s poljedelskimi, živinorejskimi, gozdarskimi, živilsko-predelovalnimi in tropskimi proizvodi,- zdravje, zdravje rastlin, zdravje živali in okoljske ukrepe, z namenom odprave vseh morebitnih trgovinskih ovire na tem področju.Podobno si pogodbenici, ob ustreznem spoštovanju načel trajnostnega razvoja, prizadevata spodbujati sodelovanje na naslednjih področjih:- razvoj kmetijstva,- zaščita in trajnostni razvoj naslednjih virov: prst, voda, gozdovi, rastlinstvo in živalstvo,- varstvo kmetijskega in podeželskega okolja,- izobraževanje in usposabljanje na področjih, kot so nove tehnike poljedelstva in živinoreje ter gozdarskega in poslovnega upravljanja,- izmenjave tehnikov, proizvajalcev in ustanov obeh pogodbenic, z namenom spodbujanja in olajševanja trgovinskih in naložbenih projekte,- kmetijske raziskave,- dopolnitev kmetijskih in gozdarskih bank podatkov in statističnih podatkov.Člen 22Sodelovanje na področju ribištvaPogodbenici se dogovorita o krepitvi in razvijanju sodelovanja na področju ribištva, zlasti glede ocene virov, obrtniškega ribolova in ribogojstva, med drugim, s pomočjo:- priprave in izvajanja posebnih programov in projektov gospodarske, trgovinske, znanstvene ali tehnične narave,- spodbujanja zasebnega sektorja k sodelovanju pri razvoju tega sektorja.Člen 23Sodelovanje na področju zdravstvaPogodbenici se sporazumeta o sodelovanju za izboljšanje javnega zdravja, pri čemer se osredotočita na potrebe najbolj prikrajšanih slojev prebivalstva in se usmerita prvenstveno na ogrožene skupine.V ta namen si prizadevata razviti skupne raziskave, prenose tehnologije, izmenjave izkušenj in tehnično pomoč, zlasti za:- vodenje in upravljanje zdravstvene službe, predvsem osnovnega zdravstvenega varstva,- razvijanje programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja v zdravstvenem sektorju,- programe in projekte za izboljšanje sanitarnih razmer (posebna pozornost je namenjena preprečevanju endemičnih bolezni in infekcij) ter socialne blaginje v mestnih in podeželskih območjih,- usposabljanje osnovnih zdravstvenih delavcev,- preprečevanje in zdravljenje sindroma pridobljene imunske pomanjkljivosti (AIDS),- zdravstveno varstvo mater in otrok ter načrtovanje družine,- preprečevanje in zdravljenje kolere.Člen 24Sodelovanje na področju socialnega razvoja1. Pogodbenici v okviru svojih pooblastil in v skladu s svojo zakonodajo vzpostavita široko zasnovano sodelovanje, za spodbuditev socialnega razvoja, predvsem z izboljšanjem življenjskih pogojev najrevnejših slojev prebivalstva v državah Srednje Amerike.2. Med ukrepe in dejavnosti, ki jih bosta za uresničevanje teh ciljev izvedli, sodi podpora, predvsem v obliki tehnične pomoči, na naslednjih področjih:- varstvo otrok,- spodbujanje vloge žensk,- podpora procesu prehoda sive ekonomije v formalno urejeno gospodarstvo,- izobraževalni programi in programi pomoči za mladostnike v posebej težkem položaju,- ukrepi za omilitev učinka programov za strukturno prilagajanje, predvsem s projekti, ki lahko pospešujejo odpiranje delovnih mest,- upravljanje socialnih storitev,- izboljšanje življenjskih pogojev in higiene v mestnih in podeželskih območjih.Člen 25Sodelovanje na področju boja proti zlorabi drogPogodbenici se v okviru svojih pristojnosti zavezujeta, da bosta uskladili in okrepili svoja prizadevanja za preprečevanje in odpravljanje nezakonite proizvodnje, nedovoljenega prometa in uživanja prepovedanih drog, narkotikov in psihotropnih snovi, ob upoštevanju dela, ki ga na tem področju opravljajo regionalni in mednarodni organi.To sodelovanje, ob podpori agencij, specializiranih za to področje, zajema:- projekte za izobraževanje in usposabljanje, zdravljenje, detoksifikacijo in rehabilitacijo odvisnikov,- programe za preprečevanje uporabe prepovedanih drog,- raziskovalne programe,- ukrepe, ki spodbujajo alternativni razvoj, vključno z alternativnimi pridelki,- izmenjave ustreznih podatkov, skupaj s podatki o ukrepih glede pranja denarja,- programe za nadzor trgovine s prekurzorji, kemičnimi proizvodi in psihotropnimi snovmi.Pogodbenici lahko sporazumno razširita sodelovanje na druga področja.Člen 26Sodelovanje na področju pomoči za begunce, razseljene osebe in vrnjene osebePogodbenici ponovno izražata svojo željo po nadaljevanju široko zasnovanega sodelovanja, da bi olajšali vključevanje beguncev, razseljenih oseb in povratnikov Srednje Amerike v produktivno družbo. Takšno sodelovanje je usmerjeno na:- podporo za pripravljanje dejavnosti sodelovanja skupaj z državami gostiteljicami in Mednarodno konferenco o beguncih iz Srednje Amerike (Cirefca),- izvajanje posebnih projektov skupaj s partnerji, ki so specializirani na tem področju: UNHCR, vladni organi v državah gostiteljicah ter nevladne organizacije s priznanimi izkušnjami obeh pogodbenic.Člen 27Sodelovanje na področju utrjevanja demokratičnih procesov v Srednji AmerikiPogodbenici se dogovorita, da bosta podpirali demokratične institucije in demokratične procese v Srednji Ameriki, zlasti pri organizaciji in nadzoru svobodnih in preglednih volitev, utrjevanju vladavine prava, spoštovanju človekovih pravic in vključevanju vseh prebivalcev v politično in družbeno življenje brez diskriminacije.Pogodbenici za uresničevanje teh ciljev:- izvajata večletni program za spodbujanje človekovih pravic, potrjen v Lizboni, februarja 1992,- pripravita in izvajata druge posebne projekte, namenjene podpori demokratičnih institucij v Srednji Ameriki.Člen 28Regionalno povezovanje in sodelovanjePogodbenici sprejmeta ukrepe za spodbujanje regionalnega povezovanja držav Srednje Amerike.Prednost dajeta:- tehnični pomoči glede tehničnih in praktičnih vidikov povezovanja,- spodbujanju podregijske in medregijske trgovine,- razvijanju regionalnega sodelovanja na področju okolja,- krepitvi regionalnih ustanov in podpori izvajanju skupne politike in dejavnosti,- spodbujanju razvoja regionalnih stikov.Člen 29Sodelovanje na področju državne upravePogodbenici se dogovorita o sodelovanju pri organizaciji uprave in institucij, vključno z organizacijo pravnega sistema.V ta namen sprejmeta ukrepe, usmerjene v spodbujanje izmenjav informacij in izobraževalnih tečajev za uslužbence državne uprave, da bi izboljšali njeno učinkovitost.Pri sodelovanju na tem področju uporabljata institucije obeh regij.Člen 30Sodelovanje na področju informiranja, komunikacij in kulturePogodbenici se dogovorita o skupnem delovanju na področju informiranja in komunikacij, da bi pripomogli k razumevanju narave ciljev Evropske skupnosti in Srednje Amerike in da bi spodbujali države članice Skupnosti in države Srednje Amerike pri krepitvi medsebojnih kulturnih vezi.Ti ukrepi so zlasti v obliki:- izmenjav podatkov o vprašanjih, ki so v obojestranskem interesu, na področju kulture in informiranja,- organiziranja kulturnih dogodkov in izmenjav, predvsem izmenjav na ravni univerz,- pripravljalnih študij in tehnične pomoči pri varstvu kulturne dediščine.Člen 31Sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanjaPogodbenici za izboljšanje izobraževanja in usposabljanja v Srednji Ameriki okrepita sodelovanje na področjih, ki so v obojestranskem interesu, pri čemer upoštevata nove tehnologije na teh področjih.To sodelovanje lahko poteka v obliki:- ukrepov za izboljšanje izobraževanja in usposabljanja vodilnih delavcev, tehnikov, strokovnih in kvalificiranih delavcev,- zelo učinkovite ukrepe za usposabljanje inštruktorjev in tehničnih vodilnih delavcev na odgovornih položajih v javnih in zasebnih podjetjih, vladi, javnih službah in gospodarski upravi,- posebnih programov za izmenjavo svetovalcev, znanja in izkušenj ter tehnologij med izobraževalnimi ustanovami evropskih držav in držav Srednje Amerike, s posebnim poudarkom na tehničnih, znanstvenih in poklicnih sektorjih,- programi opismenjevanja, povezani z zdravstvenimi projekti in projekti socialnega razvoja.Člen 32Sredstva za uresničevanje sodelovanja1. Pogodbenici se obvezujeta, da bosta v okviru svojih zmožnosti in preko svojih mehanizmov dale na voljo potrebna sredstva za uresničevanje ciljev sodelovanja, predvidenih v tem sporazumu, vključno s finančnimi sredstvi. V ta namen, kadar je to mogoče, izvajata večletno načrtovanje in določita prednostne naloge, pri čemer upoštevata potrebe in stopnjo razvoja držav Srednje Amerike.2. Države Srednje Amerike za lažje izvajanje ukrepov sodelovanja, opredeljenih v tem sporazumu, zagotovijo strokovnjakom iz Skupnosti garancije in pomoč, ki jo potrebujejo za opravljanje svojih nalog.Člen 33Skupni odbor1. Pogodbenici se sporazumeta, da bosta ohranili Skupni odbor, ustanovljen po Sporazumu o sodelovanju iz leta 1985. Skupni odbor sestavljajo predstavniki Skupnosti in predstavniki držav Srednje Amerike, ki jim pomagajo predstavniki organov Srednje Amerike za povezovanje.2. Skupni odbor:- skrbi za pravilno uresničevanje Sporazuma,- usklajuje in določa prednostne dejavnosti, projekte in posebne operacije v zvezi s cilji tega sporazuma ter predlaga sredstva za njihovo izvajanje,- proučuje razvoj trgovine in sodelovanja med pogodbenicama,- izdaja priporočila, ki so potrebna za spodbujanje razširitve trgovine ter okrepitev in razvejanje sodelovanja,- išče primerne metode za preprečevanje morebitnih težav pri tolmačenju in izvajanju tega sporazuma.3. Dnevni red sestankov Skupnega odbora se določi sporazumno. Odbor sprejme določbe o pogostosti in kraju svojih zasedanj, predsedstvu in drugih morebitnih vprašanjih ter po potrebi ustanovi pododbore.Člen 34Drugi sporazumi1. Brez vpliva na določbe Pogodb o ustanovitvi Evropskih skupnosti, obstoječi sporazum in ukrepi, uvedeni v skladu z njim, ne vplivajo na pristojnosti držav članic Skupnosti pri izvajanju dvostranskih dejavnosti z državami Srednje Amerike na področju gospodarskega sodelovanja ali, kadar je primerno, na sklepanje novih gospodarskih sporazumov z državami Srednje Amerike.2. Ob upoštevanju določb iz odstavka 1 o gospodarskem sodelovanju, določbe tega sporazuma nadomestijo določbe sporazumov, sklenjenih med državami članicami Skupnosti in državami Srednje Amerike, kadar so te določbe bodisi nezdružljive, bodisi enakovredne določbam tega sporazuma.Člen 35Klavzula o ozemeljski veljavnosti SporazumaTa sporazum velja na eni strani za ozemlja, na katerih velja Pogodba o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi, in na drugi strani za ozemlje šestih držav Srednje Amerike, pogodbenic tega sporazuma.Člen 36PrilogePriloge k temu sporazumu so sestavni del Sporazuma.Člen 37Začetek veljavnosti in tiho podaljšanjeSporazum začne veljati prvi dan v mesecu, ki sledi dnevu, ko sta se pogodbenici medsebojno obvestili o zaključku postopkov, potrebnih v ta namen. Sklene se za obdobje petih let. Sporazum se tiho podaljšuje za nadaljnja obdobja enega leta, če ga nobena od pogodbenic šest mesecev pred dnem njegovega izteka ne odpove.Odpoved ene države Srednje Amerike ne vpliva na veljavnost Sporazuma za druge države Srednje Amerike.Člen 38Verodostojna besedilaTa sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, danskem, francoskem, grškem, italijanskem, nemškem, nizozemskem, portugalskem in španskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.Člen 39Evolutivna klavzula1. Pogodbenici lahko sporazumno razširita in dopolnita ta sporazum in na podlagi sporazumov na posebnih področjih ali dejavnostih razširita in dopolnita medsebojno sodelovanje.2. V okviru izvajanja tega sporazuma lahko vsaka pogodbenica oblikuje predloge za razširitev obsega sodelovanja ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih z izvajanjem Sporazuma.Por el Consejo de las Comunidades EuropeasFor Rådet for De Europæiske FællesskaberFür den Rat der Europäischen GemeinschaftenΓια το Συμβούλιο των Ευρωπαϊκών ΚοινοτήτωνFor the Council of the European CommunitiesPour le Conseil des Communautés européennesPer il Consiglio delle Comunità europeeVoor de Raad van de Europese GemeenschappenPelo Conselho das Comunidades Europeias+++++ TIFF +++++Por el Gobierno de la República de Costa Rica+++++ TIFF +++++Por el Gobierno de la República de El Salvador+++++ TIFF +++++Por el Gobierno de la República de Guatemala+++++ TIFF +++++Por el Gobierno de la República de Honduras+++++ TIFF +++++Por el Gobierno de la República de Nicaragua+++++ TIFF +++++Por el Gobierno de la República de Panamá+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------PRILOGAIzmenjava Pisem O Pomorskem PrevozuPismo št. 1Gospod,V čast nam bo, če boste potrdili naslednje:Ob sklenitvi Okvirnega sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republikami Kostarika, El Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva in Panama sta se pogodbenici zavezali, da bosta na ustrezen način obravnavali vprašanja v zvezi z delovanjem pomorskega prevoza, zlasti v primerih, ko lahko ovira razvoj trgovine. Poiskali bosta obojestransko zadovoljive rešitve o pomorskem prevozu ob upoštevanju načela svobodne in poštene konkurence na komercialni osnovi.Prav tako je bilo dogovorjeno, da bi moral o takih vprašanjih razpravljati tudi Skupni odbor. Prosim, sprejmite izraze mojega globokega spoštovanja.V imenu Sveta Evropskih skupnostiPismo št. 2Gospod,V čast mi je potrditi prejem Vašega pisma in potrditi naslednje:"Ob sklenitvi Okvirnega sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republikami Kostarika, El Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva in Panama sta se pogodbenici zavezali, da bosta na ustrezen način obravnavali vprašanja v zvezi z delovanjem pomorskega prevoza, zlasti v primerih, ko lahko ovira razvoj trgovine. Poiskali bosta obojestransko zadovoljive rešitve o pomorskem prevozu ob upoštevanju načela svobodne in poštene konkurence na komercialni osnovi.Prav tako je bilo dogovorjeno, da bi moral o teh vprašanjih razpravljati tudi Skupni odbor."Prosim, sprejmite izraze mojega globokega spoštovanja.Za Srednjo Ameriko--------------------------------------------------ENOSTRANSKA IZJAVA SREDNJE AMERIKE GLEDE ČLENA 8Države Srednje Amerike izjavljajo, da so pripravljene začeti pogovore na zahtevo katere koli države članice Evropske gospodarske skupnosti zaradi sklenitve dvostranskih sporazumov o zaščiti in spodbujanju naložb.--------------------------------------------------ENOSTRANSKA IZJAVA SKUPNOSTI GLEDE ČLENA 32Skupnost potrjuje svojo namero o prednostnem podpiranju projektov regionalne narave ter izjavlja, da je pripravljena okrepiti to sodelovanje tako po kakovostni kot po količinski plati. Finančni viri, dani na voljo za ta namen, bodo odražali tako širše področje uporabe tega sporazuma in znatno povečanje virov, dodeljenih v smernicah za sodelovanje z azijskimi in latinsko ameriškimi državami v razvoju v devetdesetih letih. Ti prispevki bodo sestavni del proračunskih dodelitev.--------------------------------------------------ENOSTRANSKA IZJAVA SKUPNOSTI GLEDE POSEBNIH KONCESIJ, PODELJENIH SREDNJI AMERIKI V SKLADU Z UREDBO SVETA (EGS) št. 3900/91 Z DNE 16. DECEMBRA 1991Skupnost izjavlja, da je pripravljena:(a) proučiti učinek posebnih koncesij, podeljenih v okviru splošnega sistema preferencialov, na države Srednje Amerike in drugih držav v razvoju;(b) nadaljevati pogovore o tem vprašanju z državami Srednje Amerike;(c) pooblastiti Komisijo za oceno položaja, ko poteče obdobje veljavnosti zadevnih preferencialov (1994), zlasti glede pogojev, ki so bili upoštevani pri dodelitvi teh preferencialov.--------------------------------------------------ENOSTRANSKA IZJAVA SREDNJE AMERIKE GLEDE POSEBNIH KONCESIJ, PODELJENIH SREDNJI AMERIKI V SKLADU Z UREDBO SVETA (EGS) št. 3900/91 Z DNE 16. DECEMBRA 1991Srednja Amerika poudarja prednostno vlogo, ki jo pripisuje preferencialnemu obravnavanju, ki ji ga je dodelila Skupnost v okviru splošnega sistema preferencialov.Ta obravnava ima za Srednjo Ameriko poseben pomen pri podpori mirovnega procesa, utrjevanju demokracije, obnovi držav v regiji ter prizadevanjem, da na šibko gospodarstvo Srednje Amerike ne bi vplivali problemi, povezani s prepovedanimi drogami.--------------------------------------------------


text:
 15.12.2014
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 448/13
 Verzoek om een prejudiciële beslissing, ingediend door de Centrale Raad van Beroep (Nederland) op 9 oktober 2014 — Raad van bestuur van de Sociale verzekeringsbank tegen F. Wieland en H. Rothwangl
 (Zaak C-465/14)
 (2014/C 448/17)
 Procestaal: Nederlands
 Verwijzende rechter
 Centrale Raad van Beroep
 Partijen in het hoofdgeding
 Verzoeker: Raad van bestuur van de Sociale verzekeringsbank
 Verweerders: F. Wieland, H. Rothwangl
 Prejudiciële vragen
 1)
 Moeten artikel 3 en artikel 94, eerste, en tweede lid, van verordening 1408/71 (1) aldus worden uitgelegd dat deze bepalingen zich ertegen verzetten dat aan een voormalige zeevarende die deel uitmaakte van de bemanning van een zeeschip met een thuishaven in een lidstaat, die geen woonplaats had aan de wal en die geen onderdaan was van een lidstaat, nadat de staat waarvan deze zeevarende de nationaliteit heeft, tot (een rechtsvoorganger van) de Unie is toegetreden of verordening 1408/71 voor deze staat in werking is getreden, ouderdomspensioen (gedeeltelijk) wordt geweigerd op de enkele grond dat deze voormalige zeevarende in het tijdvak van (pretense) verzekering niet de nationaliteit had van de (eerstgenoemde) lidstaat?
 2)
 Moeten de artikelen 18 en 45 van het VWEU aldus worden uitgelegd dat deze in de weg staan aan een regeling van een lidstaat op grond waarvan een zeevarende die deel uitmaakte van de bemanning van een zeeschip met een thuishaven in deze lidstaat, die geen woonplaats aan de wal had en die geen onderdaan is van een lidstaat, uitgesloten was van verzekering voor het ouderdomspensioen, terwijl op grond van deze regeling als verzekerd wordt aangemerkt een zeevarende die onderdaan is van de lidstaat waar het zeeschip zijn thuishaven heeft en die zich voor het overige in dezelfde omstandigheden bevindt, indien de staat waarvan de eerstgenoemde zeevarende onderdaan is ten tijde van de vaststelling van het pensioen inmiddels tot (een rechtsvoorganger van) de Unie is toegetreden of verordening 1408/71 inmiddels voor deze staat in werking is getreden?
 3)
 Moeten de vragen 1) en 2) op dezelfde wijze beantwoord worden in het geval van een (voormalige) zeevarende, die ten tijde van zijn werkzaamheden de nationaliteit had van een staat die op een later moment toetreedt tot (een rechtsvoorganger van) de Unie, maar die ten tijde van die toetreding of de inwerkingtreding van verordening 1408/71 voor deze staat en ten tijde van het te gelde maken van zijn aanspraak op ouderdomspensioen geen onderdaan is van een lidstaat, maar op wie laatstgenoemde verordening op grond van artikel 1 van verordening 859/2003 (2) wel van toepassing is?
 (1) Verordening van de Raad van 14 juni 1971 betreffende de toepassing van de socialezekerheidsregelingen op werknemers en zelfstandigen, alsmede op hun gezinsleden, die zich binnen de Gemeenschap verplaatsen (PB L 149, blz. 2).
 (2) Verordening (EG) van de Raad van 14 mei 2003 tot uitbreiding van de bepalingen van verordening (EEG) nr. 1408/71 en verordening (EEG) nr. 574/72 tot de onderdanen van derde landen die enkel door hun nationaliteit nog niet onder deze bepalingen vallen (PB L 124, blz. 1).


text:
 5.7.2008
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 171/16
 Преюдициално запитване, отправено от Tribunal Superior de Justicia de Madrid (Испания) на 15 април 2008 г. — Real Sociedad de Futbol S.A.D. и Nihat Kahveci/Consejo Superior de Deportes и Real Federación Española de Fútbol
 (Дело C-152/08)
 (2008/C 171/28)
 Език на производството: испански
 Препращаща юрисдикция
 Tribunal Superior de Justicia de Madrid
 Страни в главното производство
 Ищци: Real Sociedad de Futbol S.A.D. и Nihat Kahveci
 Ответници: Consejo Superior de Deportes и Real Federación Española de Fútbol
 Преюдициален въпрос
 Дали член 37 от Споразумението за асоцииране ЕИО — Турция (1), подписано в Анкара на 12 септември 1963 г. и одобрено с Решение на Съвета 64/732/EИО от 23 декември 1963 година, както и Допълнителният протокол към него от 23 ноември 1970 година (2) не допускат спортна федерация да прилага по отношение на професионален спортист като този в главното производство, който е турски гражданин и е нает законосъобразно от испански футболен клуб, разпоредба, според която в състезания на национално равнище клубовете могат да използват само ограничен брой играчи от трети държави, които не принадлежат към Европейското икономическо пространство?
 (1) Споразумение за асоцииране между Европейската икономическа общност и Турция, подписано в Анкара на 12 септември 1963 г. и сключено, одобрено и утвърдено от името на Общността с Решение на Съвета 64/732/ЕИО от 23 декември 1963 година (ОВ 1964 г., 217, стр. 3685; Специално издание на български език, 2007 г., глава 11, том 1, стр. 10).
 (2) Допълнителен протокол, подписан в Брюксел на 23 ноември 1970 г. и сключен, одобрен и утвърден от името на Общността с Регламент (ЕИО) No 2760/72 на Съвета от 19 декември 1972 година (ОВ L 293, стр. 1; Специално издание на български език, 2007 г., глава 11, том 1, стр. 37).


text:
 22.5.2010
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 134/9
 Postanowienie Trybunału (ósma izba) z dnia 25 lutego 2010 r. (wniosek o wydanie orzeczenia w trybie prejudycjalnym złożony przez Tribunal Judicial da Comarca do Porto — Portugalia) — Santa Casa da Misericórdia de Lisboa przeciwko Liga Portuguesa de Futebol Profissional, Bwin Intrnational Ltd, dawniej Baw International Ltd, Betandwin.Com Interactive Entertainment
 (Sprawa C-55/08) (1)
 (Wniosek o wydanie orzeczenia w trybie prejudycjalnym - Niedopuszczalność)
 2010/C 134/14
 Język postępowania: portugalski
 Sąd krajowy
 Tribunal Judicial da Comarca do Porto
 Strony w postępowaniu przed sądem krajowym
 Strona skarżąca: Santa Casa da Misericórdia de Lisboa
 Strona pozwana: Liga Portuguesa de Futebol Profissional, Bwin Intrnational Ltd, dawniej Baw International Ltd, Betandwin.Com Interactive Entertainment
 Przedmiot
 Wniosek o wydanie orzeczenia w trybie prejudycjalnym — Tribunal Judicial da Comarca do Porto — Wykładnia art. 43, 49 i 56 WE — Przepisy krajowe zastrzegające na rzecz jednego podmiotu obsługę w systemie monopolu gier hazardowych i gier liczbowych i kwalifikujące jako przestępstwo organizację, promocję i przyjmowanie, także przez Internet, zakładów sportowych — Zakazanie przedsiębiorstwu wykonującemu „on line” działalność w zakresie obsługi zakładów i gier liczbowych, mającemu siedzibę w innym państwie członkowskim promocji, organizowania i obsługi zakładów i gier liczbowych przez Internet oraz wypłaty zwycięzcom wartości nagrody
 Sentencja
 Wniosek o wydanie orzeczenia w trybie prejudycjalnym złożony przez Tribunal Judicial da Comarca do Porto (Portugalia) postanowieniem z dnia 19 grudnia 2007 r. jest oczywiście niedopuszczalne.
 (1) Dz.U. C 92 z 12.4.2008.


text:
 24.7.2015
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 196/7
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/1207 НА КОМИСИЯТА
 от 23 юли 2015 година
 за установяване на стандартни стойности при внос с цел определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕC) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и за отмяна на регламенти (ЕИО) No 922/72, (ЕИО) No 234/79, (ЕО) No 1037/2001 и (ЕО) No 1234/2007 (1),
 като взе предвид Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 на Комисията от 7 юни 2011 г. за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета по отношение на секторите на плодовете и зеленчуците и на преработените плодове и зеленчуци (2), и по-специално член 136, параграф 1 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 В изпълнение на резултатите от Уругвайския кръг на многостранните търговски преговори в Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 са посочени критериите, по които Комисията определя стандартните стойности при внос от трети държави за продуктите и периодите, посочени в приложение XVI, част A от същия регламент.
 (2)
 Стандартната стойност при внос се изчислява за всеки работен ден съгласно член 136, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011, като се вземат под внимание променливите данни за всеки ден. В резултат на това настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Стандартните стойности при внос, посочени в член 136 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011, са определени в приложението към настоящия регламент.
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 23 юли 2015 година.
 За Комисията,
 от името на председателя,
 Jerzy PLEWA
 Генерален директор на генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“
 (1) ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 671.
 (2) ОВ L 157, 15.6.2011 г., стр. 1.
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 Стандартни стойности при внос за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци
 (EUR/100 kg)
 Код по КН
 Код на третa държавa (1)
 Стандартна стойност при внос
 0702 00 00
 AL
 29,8
 MA
 159,2
 MK
 34,0
 ZZ
 74,3
 0707 00 05
 TR
 137,2
 ZZ
 137,2
 0709 93 10
 AR
 73,3
 TR
 117,4
 ZZ
 95,4
 0805 50 10
 AR
 112,5
 LB
 87,7
 UY
 130,9
 ZA
 141,7
 ZZ
 118,2
 0806 10 10
 EG
 228,7
 MA
 246,7
 TN
 174,9
 TR
 158,2
 US
 286,0
 ZZ
 218,9
 0808 10 80
 AR
 188,3
 BR
 119,9
 CH
 142,8
 CL
 141,7
 NZ
 140,8
 US
 165,7
 UY
 170,5
 ZA
 122,4
 ZZ
 149,0
 0808 30 90
 AR
 154,9
 CL
 148,2
 NZ
 159,3
 ZA
 121,5
 ZZ
 146,0
 0809 10 00
 TR
 229,0
 ZZ
 229,0
 0809 29 00
 TR
 237,5
 ZZ
 237,5
 0809 30 10, 0809 30 90
 MK
 55,9
 TR
 202,8
 ZZ
 129,4
 0809 40 05
 BA
 60,5
 IL
 124,7
 ZZ
 92,6
 (1) Номенклатура на държавите, определена с Регламент (ЕC) No 1106/2012 на Комисията от 27 ноември 2012 година за прилагане на Регламент (ЕО) No 471/2009 на Европейския парламент и на Съвета относно статистиката на Общността за външната търговия с трети страни по отношение на актуализиране на номенклатурата на държавите и териториите (ОВ L 328, 28.11.2012 г., стр. 7). Код „ZZ“ означава „с друг произход“.


text:
 31.10.2013
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 291/30
 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG
 NR 73/2013
 z dnia 3 maja 2013 r.
 zmieniająca załącznik II (Przepisy techniczne, normy, badania i certyfikacja) do Porozumienia EOG
 WSPÓLNY KOMITET EOG,
 uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym (zwane dalej „Porozumieniem EOG”), w szczególności jego art. 98,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 W Porozumieniu należy uwzględnić dyrektywę wykonawczą Komisji 2012/21/UE z dnia 2 sierpnia 2012 r. zmieniającą załączniki II i III do dyrektywy Rady 76/768/EWG dotyczącej produktów kosmetycznych w celu ich dostosowania do postępu technicznego (1).
 (2)
 Należy zatem odpowiednio zmienić załącznik II do Porozumienia EOG,
 PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ:
 Artykuł 1
 W pkt 1 (dyrektywa Rady 76/768/EWG) w rozdziale XVI załącznika II do Porozumienia EOG dodaje się tiret w brzmieniu:
 „—
 32012 L 0021: dyrektywą wykonawczą Komisji 2012/21/UE z dnia 2 sierpnia 2012 r. (Dz.U. L 208 z 3.8.2012, s. 8).”.
 Artykuł 2
 Teksty dyrektywy wykonawczej 2012/21/UE w języku islandzkim i norweskim, które zostaną opublikowane w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, są autentyczne.
 Artykuł 3
 Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 4 maja 2013 r., pod warunkiem dokonania wszystkich notyfikacji przewidzianych w art. 103 ust. 1 Porozumienia EOG (2).
 Artykuł 4
 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w sekcji EOG i w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej.
 Sporządzono w Brukseli dnia 3 maja 2013 r.
 W imieniu Wspólnego Komitetu EOG
 Gianluca GRIPPA
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 208 z 3.8.2012, s. 8.
 (2) Nie wskazano wymogów konstytucyjnych.


text:
 Avis juridique important
 |
 21983A0927(01)
 Overeenkomst in de vorm van een briefwisseling tot wijziging van de tussen de Europese Economische Gemeenschap en de Republiek Finland overeengekomen tijdelijke regeling aangaande onderling afgestemde discipline inzake het handelsverkeer van kaas
 Publicatieblad Nr. L 264 van 27/09/1983 blz. 0014
 *****OVEREENKOMST in de vorm van een briefwisseling tot wijziging van de tussen de Europese Economische Gemeenschap en de Republiek Finland overeengekomen tijdelijke regeling aangaande onderling afgestemde discipline inzake het handelsverkeer van kaas Brief nr. 1 Mijnheer de Ambassadeur, Ik heb de eer te verwijzen naar de tussen de Europese Economische Gemeenschap en de Republiek Finland overeengekomen tijdelijke regeling aangaande onderling afgestemde discipline inzake het handelsverkeer van kaas, die op 9 december 1981 te Brussel is ondertekend. I. Bij het overleg op grond van deel II, punt 5, van voornoemde regeling is het wenselijk gebleken sommige bepalingen van de regeling te wijzigen om ze beter aan te passen aan de marktsituatie. In dit verband bleek het noodzakelijk voor bepaalde kaassoorten de in deel II, punt 2, sub a) en b), van de regeling vermelde hoeveelheden te wijzigen. II. In gezamenlijk overleg wordt de tussen de Europese Economische Gemeenschap en de Republiek Finland overeengekomen tijdelijke regeling aangaande onderling afgestemde discipline inzake het handelsverkeer van kaas, als volgt gewijzigd: 1. deel II, punt 2, wordt als volgt gelezen: »2. Tegelijk met de in punt 1 bedoelde schorsingen stellen de Europese Economische Gemeenschap en de Republiek Finland voor dezelfde periode de volgende regeling voor het handelsverkeer in: Voor de periode van 1 januari 1983 tot en met 31 december 1984 mogen de jaarlijkse invoer en de bij invoer te heffen invoerrechten, voor de navolgende kaassoorten, niet meer bedragen dan: a) bij invoer in de Gemeenschap: Kaas van post 04.04 van het gemeenschappelijk douanetarief, van oorsprong en herkomst uit Finland, vergezeld van een officieel erkend certificaat: 1.2.3 // // Hoeveelheid // Invoerrecht // // // // - Finlandia met een vetgehalte van ten minste 45 gewichtspercenten berekend op de droge stof, en met een rijpingstijd van ten minste 100 dagen, in rechthoekige blokken, met een nettogewicht van 30 kg of meer, van post 04.04 E I b) 5 van het gemeenschappelijk douanetarief - Emmentaler, Gruyère, Sbrinz en Bergkaese, andere dan geraspt of in poeder, met een vetgehalte van ten minste 45 gewichtspercenten, berekend op de droge stof, en met een rijpingstijd van ten minste drie maanden, van de posten 04.04 A I en II van het gemeenschappelijk douanetarief: - in platte cilindrische vorm met standaardgewicht // 6 150 ton, waarvan ten hoogste 2 900 ton Finlandia // 18,13 Ecu/100 kg // // Hoeveelheid // Invoerrecht // // - in stukken, vacuuem of onder inert gas verpakt, waarvan de korst aan ten minste één zijde nog aanwezig is, met een nettogewicht van 1 kg of meer, doch minder dan 5 kg // 1 350 ton // 18,13 Ecu/100 kg // - Smeltkaas, andere dan geraspt of in poeder, waarin geen andere kaassoorten zijn verwerkt dan Emmentaler, Gruyère en Appenzell en eventueel met toevoeging van Glaris kruidenkaas (zogenaamde Schabziger), verpakt voor de verkoop in het klein en met een vetgehalte, berekend op de droge stof, van niet meer dan 56 gewichtspercenten, van de posten 04.04 D I en D II a) 1 van het gemeenschappelijk douanetarief // 500 ton // 36,27 Ecu/100 kg // - Overige kaassoorten // 0 ton // - b) bij invoer in Finland: Kaas van post 04.04 van het Finse douanetarief, van oorsprong en herkomst uit de Gemeenschap, vergezeld van een officieel erkend document inzake kwaliteit en oorsprong: 1.2.3 // // Hoeveelheid // Invoerrecht // 04.04.150 verse kaas, wrongel 200 smeltkaas 300 kaas van ondermelk 400 »schimmelkaas" 901 Emmentaler 902 Edammer 909 andere kaassoorten // Totale hoeveelheid van 400 ton in 1982 650 ton in 1983 750 ton in 1984 zonder beperking ten aanzien van de soort en de kwaliteit van de kaas // 2/3 van de heffing 1/3 van de heffing 2/3 van de heffing 1/3 van de heffing volledige heffing volledige heffing 1/3 van de heffing"; 2. in het vierde kwartaal van 1983 zal overleg plaatsvinden om de in deze briefwisseling vastgestelde hoeveelheden voor 1984 eventueel te verhogen. III. Alle overige bepalingen van de regeling blijven ongewijzigd. Ik moge U verzoeken mij te willen mededelen dat Uw Regering met de inhoud van deze brief instemt. Gelieve, Mijnheer de Ambassadeur, de verzekering van mijn bijzondere hoogachting te aanvaarden. Namens de Raad van de Europese Gemeenschappen Brief nr. 2 Mijnheer, Ik heb de eer te bevestigen dat mijn Regering instemt met de inhoud van Uw schrijven van heden, dat als volgt luidt: »Ik heb de eer te verwijzen naar de tussen de Europese Economische Gemeenschap en de Republiek Finland overeengekomen tijdelijke regeling aangaande onderling afgestemde discipline inzake het handelsverkeer van kaas, die op 9 december 1981 te Brussel is ondertekend. I. Bij het overleg op grond van deel II, punt 5, van voornoemde regeling is het wenselijk gebleken sommige bepalingen van de regeling te wijzigen om ze beter aan te passen aan de marktsituatie. In dit verband bleek het noodzakelijk voor bepaalde kaassoorten de in deel II, punt 2, sub a) en b), van de regeling vermelde hoeveelheden te wijzigen. II. In gezamenlijk overleg wordt de tussen de Europese Economische Gemeenschap en de Republiek Finland overeengekomen tijdelijke regeling aangaande onderling afgestemde discipline inzake het handelsverkeer van kaas, als volgt gewijzigd: 1. deel II, punt 2, wordt als volgt gelezen: »2. Tegelijk met de in punt 1 bedoelde schorsingen stellen de Europese Economische Gemeenschap en de Republiek Finland voor dezelfde periode de volgende regeling voor het handelsverkeer in: Voor de periode van 1 januari 1983 tot en met 31 december 1984 mogen de jaarlijkse invoer en de bij invoer te heffen invoerrechten, voor de navolgende kaassoorten, niet meer bedragen dan: a) bij invoer in de Gemeenschap: Kaas van post 04.04 van het gemeenschappelijk douanetarief, van oorsprong en herkomst uit Finland, vergezeld van een officieel erkend certificaat: 1.2.3 // // Hoeveelheid // Invoerrecht // // // // - Finlandia met een vetgehalte van ten minste 45 gewichtspercenten berekend op de droge stof, en met een rijpingstijd van ten minste 100 dagen, in rechthoekige blokken, met een nettogewicht van 30 kg of meer, van post 04.04 E I b) 5 van het gemeenschappelijk douanetarief - Emmentaler, Gruyère, Sbrinz en Bergkaese, andere dan geraspt of in poeder, met een vetgehalte van ten minste 45 gewichtspercenten, berekend op de droge stof, en met een rijpingstijd van ten minste drie maanden, van de posten 04.04 A I en II van het gemeenschappelijk douanetarief: - in platte cilindrische vorm met standaardgewicht // 6 150 ton, waarvan ten hoogste 2 900 ton Finlandia // 18,13 Ecu/100 kg // // Hoeveelheid // Invoerrecht // // - in stukken, vacuuem of onder inert gas verpakt, waarvan de korst aan ten minste één zijde nog aanwezig is, met een nettogewicht van 1 kg of meer, doch minder dan 5 kg // 1 350 ton // 18,13 Ecu/100 kg // - Smeltkaas, andere dan geraspt of in poeder, waarin geen andere kaassoorten zijn verwerkt dan Emmentaler, Gruyère en Appenzell en eventueel met toevoeging van Glaris kruidenkaas (zogenaamde Schabziger), verpakt voor de verkoop in het klein en met een vetgehalte, berekend op de droge stof, van niet meer dan 56 gewichtspercenten, van de posten 04.04 D I en D II a) 1 van het gemeenschappelijk douanetarief // 500 ton // 36,27 Ecu/100 kg // - Overige kaassoorten // 0 ton // - b) bij invoer in Finland: Kaas van post 04.04 van het Finse douanetarief, van oorsprong en herkomst uit de Gemeenschap, vergezeld van een officieel erkend document inzake kwaliteit en oorsprong: 1.2.3 // // Hoeveelheid // Invoerrecht // 04.04.150 verse kaas, wrongel 200 smeltkaas 300 kaas van ondermelk 400 »schimmelkaas" 901 Emmentaler 902 Edammer 909 andere kaassoorten // Totale hoeveelheid van 400 ton in 1982 650 ton in 1983 750 ton in 1984 zonder beperking ten aanzien van de soort en de kwaliteit van de kaas // 2/3 van de heffing 1/3 van de heffing 2/3 van de heffing 1/3 van de heffing volledige heffing volledige heffing 1/3 van de heffing"; 2. in het vierde kwartaal van 1983 zal overleg plaatsvinden om de in deze briefwisseling vastgestelde hoeveelheden voor 1984 eventueel te verhogen. III. Alle overige bepalingen van de regeling blijven ongewijzigd. Ik moge U verzoeken mij te willen mededelen dat Uw Regering met de inhoud van deze brief instemt.". Gelieve, Mijnheer, de verzekering van mijn bijzondere hoogachting te aanvaarden. Voor de Regering van de Republiek Finland


text:
 10.3.2005
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 64/51
 ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS
 N:o 127/2004,
 tehty 24 päivänä syyskuuta 2004,
 ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta
 ETA:n SEKAKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Sopimuksen liite II muutettiin 19 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 27/2004 (1).
 (2)
 Neuvoston direktiivin 89/106/ETY soveltamisesta rakennustuotteiden paloteknistä käyttäytymistä koskevan luokituksen osalta 8 päivänä helmikuuta 2000 tehty komission päätös 2000/147/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta,
 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
 1 artikla
 Lisätään sopimuksen liitteessä II olevan XXI luvun 1 kohtaan (neuvoston direktiivi 89/106/ETY) luetelmakohta seuraavasti:
 ”—
 32000 D 0147: komission päätös 2000/147/EY, tehty 8 päivänä helmikuuta 2000 (EYVL L 50, 23.2.2000, s. 14).”
 2 artikla
 Päätöksen 2000/147/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.
 3 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan 25 päivänä syyskuuta 2004, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).
 4 artikla
 Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.
 Tehty Brysselissä 24 päivänä syyskuuta 2004.
 ETA:n sekakomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 Kjartan JÓHANNSSON
 (1) EUVL L 127, 29.4.2004, s. 134.
 (2) EYVL L 50, 23.2.2000, s. 14.
 (3) Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.


type: other

text:
Točke 194, 195, 196, 197 in 198
 , Petek, 15. september 2017 ob 12:30
 194. Glede na vse izvedene dokaze sodišče zaključuje, da ni nobenega dvoma, da je kritičnega večera obtoženi okoli 19:40 ure na parkirišču restavracije Via Bona oškodovanca dvakrat ustrelil v glavo, kije zaradi zadobljenih poškodb umrl tri dni kasneje. Sodišče z gotovostjo tudi ugotavlja, daje obtoženi oškodovanca umoril iz brezobzirnega maščevanja. Pri umoru iz brezobzirnega maščevanja gre namreč za maščevanje iz nizkotnih nagibov in je storjen, če je odločilen nagib za storilčevo odločitev v nepomirljivi težnji in posebni odločnosti, da se neki resnični ali namišljeni krivici zadosti edinole s tem, da se drugemu vzame življenje. Oškodovanec je bil namreč direktor KI, kjer je bilo obtožencu prekinjeno delovno razmerje, bil je odpuščen in je za to obtoženi nedvomno krivil tudi Jamnika. Sodišče se pri teh ugotovitvah sklicuje na točke 26 - 27 obrazložitve, kjer je bilo pojasnjeno, da se obtoženi ni sprijaznil z odpustitvijo, prav Jamnik pa je podpisal odpoved delovnega razmeija. Jamnik je zoper obtoženca spomladi 2011 podal kazensko ovadbo zaradi suma odtujitve opreme. Obtoženi je oktobra 2013 na upravni odbor KI podal pritožbo v zvezi z nedopustno odtujitvijo rezultatov raziskovalnega dela, ki jo je očital prav Jamniku. Istega meseca je na KPK podal prijavo suma koruptivnega dejanja ob namernem uničenju raziskovalne opreme s strani KI, ki ga je prav tako očital izrecno Jamniku. Obtoženi je januarja 2014 podal ovadbo zaradi kraje intelektualne lastnine, prijava seje nanašala na odtujitev raziskovalnega dela in predajo tega v uporabo avstralski firmi, podpisnik te, po mnenju obtoženca škodljive pogodbe, pa je bil prav oškodovanec. V isti ovadbi je obtoženi oškodovancu tudi očital, daje na ta način želel iztržiti precej denarja ter da so mu z ovadbo onemogočili nadaljevanje dela na drugi instituciji in uničili družino. V avgustu 2014 je obtoženi podal še eno ovadbo izrecno zoper oškodovanca v zvezi s kršitvijo moralnih pravic, ki je bila oktobra 2014 zavržena, zato je obtoženi konec oktobra 2014 podal dopolnitev ovadbe prav tako zoper Jamnika. Oktobra 2014 je obtožencu potekla pogodba za določen čas na FKKT, istega meseca pa je obtoženi zaposlenim na KI poslal mail z dostopom do spletne povezave na kateri so različni dokumenti in dopisi, ki po mnenju obtoženca kažejo na različne nepravilnosti na KI. Na umor iz brezobzirnega maščevanja je mogoče sklepati tudi na podlagi časovnega sosledja dogodkov, saj je obtoženi svojo aktivnost zoper KI in tudi osebno zoper Jamnika stopnjeval od konca leta 2013 vse do konca leta 2014, konec leta 2014 je obtoženi zaposlenim na KI poslal mail v katerem jim je opisoval krivice, ki naj bi se mu zgodile, takrat mu je tudi prenehalo delovno razmerje na FKKT in je torej ostal brez zaposlitve, malo pred umorom pa je obtoženi v zvezi z delovnopravnim sporom izgubil na vseh instancah. Obtoženi tako konec leta 2014 ni imel ničesar več za izgubiti. Do takšne situacije obtoženca, ko je bilo po njegovem mnenju uničeno njegovo življenje, pa je navsezadnje pripeljala prav odpustitev obtoženca. S tem, ko je oškodovanec obtoženca odpustil, mu je odvzel (kot je pojasnil izvedenec Kravos) njegovo bit, aktivnosti obtoženca pa kažejo na njegovo nesprijaznjenost s to situacijo, predvsem pa nastrojenost zoper oškodovanca, ki je bil tisti, ki ga je odpustil in tisti, ki je bil po mnenju obtoženca odgovoren tudi za krajo njegove intelektualne lastnine. Tudi izvedenec Benedik ugotavlja, da ima obtoženi pogosto občutja prikrajšanosti, nepravičnosti, razvrednotenosti in oškodovanja, k čemur je v večji meri pripomogla prekinitev dela v njegovem poklicu in odpoved službe. S tem se ni sprijaznil in ga to še vedno močno vznemirja, poleg razočaranja in depresivne naravnanosti pa so pri njem lahko prisotna tudi agresivna in maščevalna občutja. Vse navedeno po prepričanju sodišča omogoča gotov zaključek, daje obtoženi oškodovanca ustrelil iz čistega maščevanja iz nizkotnih nagibov. Oškodovanec je bil namreč tisti, ki gaje odpustil, kazensko ovadil, mu po njegovem mnenju ukradel intelektualno lastnino, obtoženi je ravno takrat ostal brez zaposlitve tudi na FKKT, izgubil pa je tudi delovnopravni spor ravno v zvezi z odpustitvijo iz KI. Zato je bila takrat njegova bit dokončno izgubljena. Obtoženi je za to nedvomno krivil predvsem Jamnika in mu je zaradi tega vzel življenje kot povračilo namišljene krivice, ki naj bi se mu zgodila z odpustitvijo.
 195. Obtožba je obtožencu očitala tudi, daje umor storil na zahrbten način tako, daje za dejanje premeteno in načrtovano izbral takšen način izvršitve, s katerim je žrtvi vzel življenje tedaj, ko se ta tega ni nadejala in dejanja ni mogla onemogočiti, saj oškodovanec ni imel možnosti, da bi ga zaznal, ko je na nerazsvetljenem parkirišču izstopil iz avtomobila in se napotil proti vhodu v lokal Via Bona na službeno novoletno zabavo, pri tem pa ga je od strani skrit med parkiranimi avtomobili obtoženi dvakrat ustrelil v glavo. Kaznivo dejanje umora na zahrbten način po 1. točki 116. člena KZ-1 stori storilec, ki izrabi zaupanje žrtve in dejanje stori tako, da žrtev ne more zaznati njegovega delovanja ali sredstva. Sodišče ugotavlja, da zahrbten način, kot se očita obtožencu, torej da je oškodovanca ustrelil na parkirišču od strani skrit med parkiranimi avtomobili tako, da ga oškodovanec ni imel možnosti zaznati, v postopku ni bil ugotovljen z gotovostjo.
 196. Že večkrat je bilo namreč pojasnjeno, da so se mnenja izvedencev glede strelne razdalje ter glede položaja obtoženca in oškodovanca v trenutku streljanja razlikovala. Vsi izvedenci (Zupanc, Peschel, Sablič, Manthei) so si enotni, da ni šlo za strel iz neposredne bližine, kakšna je bila točna strelna razdalja pa nihče od izvedencev ni mogel ugotoviti z gotovostjo. Izvedenec Zupanc je ocenil, daje bila najmanj 50 cm ali celo najmanj 70 cm, izvedenec Peschel je ocenil, daje vsaka strelna razdalja nad nekaj centimetri možna (ne more pa povedati alije to 20 cm, 1 m, 3 m, 5 m), izvedenec Sablič je ocenil, daje bila strelna razdalja najmanj 30 cm do največ 80 cm, izvedenec Manthei pa je povedal, da je bila strelna razdalja najmanj 10 cm. Glede na mnenje izvedencev sodišče z gotovostjo ugotavlja, da ni šlo za strel iz neposredne bližine. Kakšna je bila natančna strelna razdalja, pa ni bilo mogoče z gotovostjo ugotoviti, kar pa niti ni bistveno. Relevantno je namreč to, da za strel iz neposredne bližine ni šlo, zato tudi ni nujno, da bi bila oblačila obtoženca poškropljena z oškodovančevo krvjo. Je pa gotovo, da ni šlo za zelo veliko strelno razdaljo glede na dejstvo, da so bili tudi na oškodovančevih rokah najdeni GSR delci, na kar je opozoril Sablič, tudi izvedenec Manthei pa je povedal, da po njihovih izkušnjah posamezne delce smodnika lahko iz območja ustja izvrže do približno 2 m v smeri strela in da je glava majhen cilj oz. ozko področje za zadetek, zato ne gre izhajati iz velike strelne razdalje. Takšnim logičnim pojasnilom Mantheia in Sabliča pa sodišče v celoti sledi.
 197. Glede položaja obtoženca in oškodovanca v trenutku streljanja je izvedenec Peschel prepričljivo pojasnil, da tega položaja na podlagi krvnih sledi, dejstva, da sta glava in vrat zelo gibljiva dela telesa, dejstva da lahko pride tudi do preloma strelnega kanala, oškodovanec pa se je po prvem in drugem strelu do določene mere lahko še gibal v prostoru, z gotovostjo ni mogoče ugotoviti. Temu je pritrdil tudi izvedenec Manthei in enako opozoril, da sta vrat in glava zelo gibljiva (zato je strelni kanal pod kotom 30 stopinj brez težav mogoče doseči tudi pri vodoravnem strelu, ko žrtev odvrne glavo in zgornji del telesa ob jasni zaznavi grožnje, prav tako je mogoče, da strelec stoji pred žrtvijo frontalno, žrtev pa hitro s telesom obrne glavo), obenem pa je opozoril tudi na okoliščino, da se je tulec, ko je po strelu iz pištole padel na tla, lahko še odkotalil ali gaje pred najdbo lahko kdo še nehote (in/ali nevede) premaknil. Prav tako pa ne obstaja t.i. tretja točka, saj sta oba izstrelka ostala v glavi oškodovanca. Iz tega razloga sodišče sledi pojasnilom izvedenca Peschla in Mantheia, da so položaji, ki sta jih grafično prikazala Sablič in Maštruko zgolj ena od možnosti. Zakaj sodišče ne sledi grafičnemu prikazu položaja obtoženca in oškodovanca, ki ga je izdelal Maštruko, je bilo že pojasnjeno (točki 120 in 122 obrazložitve). Prav tako je bilo že pojasnjeno, da tudi položaj, ki ga ponuja Sablič, ni bil ugotovljen z gotovostjo (točke 121, 123 in 129 obrazložitve). Sablič je v svoji dopolnitvi mnenja z dne 18.11.2015 navedel, da medsebojni položaj, ki gaje prikazal, ni edini možen način, je pa to edini mogoč normalen (ali najverjetnejši) način streljanja, na glavni obravnavi dne 2.12.2015 je pojasnil, da predvideva, da je strelec stal med voziloma Opel Merivo in Mercedesom, na glavni obravnavi dne 7.12.2016 pa je povedal, da se strinja z Mantheiom, da natančne pozicije strelca in oškodovanca ni mogoče določiti, položaj, ki gaje sam navedel, je ena izmed možnih variant, najverjetnejši možen, ne more pa trditi, daje to fiksno, sam zaključuje, daje bil strelec najverjetneje v zakritem položaju med vozili in je streljal poševno navzgor, seveda pa to ni edini način. Glede na navedeno sodišče ugotavlja, da je tudi izvedenec Sablič govoril zgolj o najverjetnejšem položaju strelca (torej obtoženca) v zakritem položaju med vozili.
 198. Z gotovostjo torej ni bilo moč ugotoviti, da je obtoženi oškodovanca ustrelil skrit med parkiranimi vozili in posledično z gotovostjo ni bilo moč ugotoviti, da ga zato oškodovanec sploh ni mogel zaznati (ravno nezmožnost žrtvine zaznave, ki se zato ne more braniti, saj nima možnosti, da bi zaznal delovanje storilca pa je bistvo očitka umora na zahrbten način). Zato je sodišče iz obtožbenega očitka izpustilo tisti del opisa, ki se je nanašal na umor storjen na zahrbten način. Samo dejstvo, da je obtoženi oškodovanca ustrelil na nerazsvetljenem parkirišču, ko se je oškodovanec iz svojega avtomobila napotil proti vhodu lokala Via Bona na službeno novoletno zabavo (kar je bilo nedvomno ugotovljeno), pa za zaključek o umoru na zahrbten način ne zadošča. Ni namreč izključeno, da je oškodovanec obtoženca, preden ga je ta ustrelil, zaznal.


type: wikipedia

text:
Ez a szócikk a szlovákiai településről szól. A romániait lásd itt: Kolozsnagyida.
 Nagyida () község Szlovákiában, a Kassai kerület Kassa-vidéki járásában.
 Fekvése
 Kassától 16 km-re délnyugatra fekszik, az Ida-patak partján.
 Története
 1251-ben IV. Béla oklevelében említik először. 1275-ben „Ida” néven említik. Nevét az Ida-patakról kapta, amely mellett fekszik. A patak neve ősi kelta folyónévből való.
 Egykori várát 1406 után Perényi Péter országbíró építtette, és már 1417-ben itt keltezett. 1442-ben Giskrának engedték át váltságdíjul, majd visszakerült is a Perényiekhez. 1556-ban I. Ferdinánd serege 20 napi ostrom után foglalta el, az ostromot Arany János költeménye, a „Nagyidai cigányok” meséli el. A császáriak ezt követően lerombolták, ámbár a vár sánca, árkai ma is jól láthatók. 1650-ben európai szintű nagy zsidó gyűlés volt itt sátrak alatt a talmudról. Ezrével érkeztek a résztvevők egész Európából, köztük 300 rabbi. A téma az volt, hogy a Messiás eljött-e már, vagy sem. Elölülőjük a Levi nembeli Zakariás rabbi volt.
 „Zsidó nagygyűlés Magyarországon. Brett Sámuel, angol utazó és misszionárius, 1650. kiadott munkája tesz először említést arról az állítólagos magyarországi zsidó nagygyűlésről, melyet 1650. Ageda mellett (Budától 30 tengeri mérföldnyire) tartottak a világ különböző tájékáról összegyűlt zsidók, hogy megvizsgálják a Szentírást a Messiás eljövetele szempontjából. Brett tudósítását megerősíti Sárkány Dávid sárospataki tanárnak L. Vrimoet holland tudósnak küldött válasza, melyben közli, hogy a magyarok között él még emlékezete annak a zsidó zsinatnak, mely Szt. Agata mellett, Budától délre 6 mf. távolban folyt le. Kármán József, a XVIII. századvégi jeles magyar író, Uránia c. folyóiratában (1795) leírja a gyűlés lefolyását, melynek színhelyét ő a Kassa melletti Nagyidára helyezi át. Szerinte a nagygyűlés a következő kérdésekkel foglalkozott: 1. Eljött-e már a Messiás vagy eljövendő-e ? 2. Mily formában jelenti ki magát a Messiás? 3. A kereszténység megváltása-e a Messiás munkája. A rabbinusi concilium (7) hét napig tartott és a gyűlés, melyet a Rómából érkezett keresztény papok megzavartak, azzal oszlott el, hogy három év múlva újból coneiliumot tartanak Szíriában. Kármán után Cassel (1845), Löw L. is Nagyidát jelöli meg a gyűlés helyéül.”
 Kastélyát 1671-ben említik, 1681-ben már romos állapotban van. A 18. században a Csákyak nagy kastélyt építettek itt.
 A 18. század végén Vályi András így ír róla (részlet): „IDA. Nagy Ida. Hajdani Vár, és mező Város Abaúj- Várm. földes Ura G. Csáky Uraság, Perényi, és Jábretzki Urak, a’ kiknek épűleteikkel díszesíttetik. Hajdan nevezetesebb vala, és Vára is jó karban lévén, elég viszontagságokat szenyvedett. [...] Földgyeinek egy, réttyének pedig két harmad része soványas, fája, nádgya van, tűzi szűken, legelője elég, ha Kanyapta vize el nem zárja, Kassán eladásra, és keresetre jó módgyok van.”
 Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a városról: „Nagy-Ida, magyar m. v. Abauj vmegyében, Kassához dél nyugotra 2 órányira: 1158 kath., 10 evang., 345 ref., 185 zsidó lak. Kath. és ref. anyatemplom. Diszesiti ezen helységet a gr. Csáky Antal kastélyja s gyönyörű angol kertje, pompás tavakkal, üvegházakkal, vadaskerttel. Határának nagyobb része sikon fekszik s igen termékeny; erdeje, rétje, legelője jó, nádja elég a Kanyapta mocsárban; országos vásárai erősen látogatottak, különösen a sertésre nézve hiresek. 1557-ben Perényi Ferencz igen vitézül megoltalmazta az ide való várat Puchaim császári vezér ellen, s számos czigányokat is fegyverfogásra kényszeritvén; de végre ezt a puskapor hiánya miatt 20 napi ostrom után csakugyan feladá. 1650-ben pedig az izraeliták tartának itt nevezetes zsinatot, mellyre Europának minden tartományából jelentek meg, de sikeretlenül megint eloszlottak. – F. u. nagyobb részt gr. Csáky Antal és báró Perényi, továbbá Knézsik, Jabreczky, Püspöki, stb.”
 Borovszky Samu monográfiasorozatának Abaúj-Torna vármegyét tárgyaló része szerint (részlet): „Nagy-Ida mezőváros, nagyközség. Kassával egyenes országuti összeköttetésben áll, azonkivül állomása a kassa–tornai vasutnak, mely Bárczán és Enyiczkén át kanyarodik Nagy-Ida felé. 319 házból áll; lakosainak száma 1835, kik csekély töredéken kívül mind magyarok, két harmadrészben katholikusok, egyébként különböző felekezetekre oszlanak. A katholikusokon kívül a reformátusoknak is van templomuk, a nagy számmal levő, az összes lakosságnak 10%-át képező izraelitáknak imaházuk. Van posta- és táviró állomása. Vásárai rendesen népesek szoktak lenni.”
 A trianoni diktátumig Abaúj-Torna vármegye Kassai járásához tartozott, majd az új Csehszlovák államhoz csatolták. 1938 és 1945 között ismét Magyarország része.
 Az 1960-as években a falu határában építették fel a Kelet-szlovákiai Vasmű hatalmas kohászati komplexumát. A falu ipari jellegűvé vált, a magyar lakosság kisebbségbe került a bevándorlókkal szemben. Az 1970-es évek végétől a környezetszennyezés miatt már építési engedélyt sem adtak ki a faluban. 1995 őszén a vasműben megsérült a gázvezeték, 11-en haltak meg és a község lakosságát ideiglenesen kitelepítették. A magyar nyelvű alapiskola megszűnt, szlovák nyelvű iskola viszont ma is van a faluban (napjainkban csaknem kizárólag a cigány lakosság gyerekei látogatják).
 Népessége
 1910-ben 2047-en, túlnyomórészt magyarok lakták.
 1921-ben 2158 lakosból 2123-an vallották magyarnak magukat.
 2001-ben 2808 lakosából 1381 szlovák, 888 cigány, 516 magyar volt.
 2006-ban 2963 lakosa volt, ebből mintegy 1200 cigány (valamint még 100-150-en élnek bejelentkezés nélkül). A cigány lakosság 90%-a munkanélküli.
 2011-ben 3256 lakosából 1704 szlovák, 884 cigány, 321 magyar.
 Gazdasága
 2006 júliusában 150 millió koronás beruházással aszfaltkeverő üzemet nyitottak a község határában.
 Nevezetességei
 Nagyida vára
 Csáky kastély
 Római katolikus templom
 Református templom
 Kulturális élet
 Ilosvai Selymes Péter Néptáncegyüttes
 Közlekedés
 Vasúti
 Híres emberek
 Itt volt tanító az 1550-es években Ilosvai Selymes Péter költő.
 Források
 Gál, S. 2001: Nagyida. Nagyida.
 Jegyzetek
 További információk
 Hivatalos oldal
 Községinfó
 Nagyida Szlovákia térképén
 E-obce.sk
 A nagyidai Ilosvai Selymes Péter Néptáncegyüttes honlapja
 Szabad újság, 2006. december 13., 9. pp.
 Nagyida
 Abaúj-Torna vármegye települései


text:
 Avis juridique important
 |
 32003D0505
 2003/505/CE: Décision du Conseil du 30 juin 2003 portant nomination d'un membre suppléant du Comité des régions
 Journal officiel n° L 172 du 10/07/2003 p. 0015 - 0015
 Décision du Conseildu 30 juin 2003portant nomination d'un membre suppléant du Comité des régions(2003/505/CE)LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,vu le traité instituant la Communauté européenne et notamment son article 263,vu la proposition du gouvernement allemand,considérant ce qui suit:(1) La décision 2002/60/CE du Conseil du 22 janvier 2002 portant nomination des membres et suppléants du Comité des régions(1).(2) Un siège de membre suppléant du Comité des régions est devenu vacant à la suite de l'échéance du mandat de M. Udo MIENTUS, portée à la connaissance du Conseil en date du 13 juin 2003,DÉCIDE:Article uniqueM. Christian WULFF, Niedersächsischer Ministerpräsident, est nommée membre suppléant du Comité des régions en remplacement de M. Udo MIENTUS pour la durée du mandat restant à courir, soit jusqu'au 25 janvier 2006.Fait à Bruxelles, le 30 juin 2003.Par le ConseilLe présidentG. Papandreou(1) JO L 24 du 26.1.2002, p. 38.


text:
 Avis juridique important
 |
 51999PC0038(11)
 Ehdotus: neuvoston asetus (EY) N:o ... annettu ... lopullista viininviljelyaloista luopumista koskevan palkkion myöntämisestä viinivuosiksi 1988/89 - 1998/99 annetun asetuksen (ETY) N:o 1442/88 muuttamisesta /* KOM/99/0038 lopull. - Vol. III - CNS 99/0034 */
 Virallinen lehti nro C 059 , 01/03/1999 s. 0016
 Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) N:o . . ./1999,annettu . . . 1999,lopullista viininviljelyaloista luopumista koskevan palkkion myöntämisestä viinivuosiksi 1988/1989-1998/1999 annetun asetuksen (ETY) N:o 1442/88 muuttamisesta (1999/C 59/11) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 42 ja 43 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,sekä katsoo ettäneuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1442/88 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1630/98 (2), on säädetty palkkioiden myöntämisestä lopullisen viininviljelyaloista luopumisen edistämiseksi, jakoska viinialan uudistusta ei ole vielä hyväksytty, olisi jatkettava lopullisesta viininviljelyaloista luopumisesta myönnettävän palkkion osalta nykyisen järjestelmän soveltamista, kuitenkin supistaen luopumisen kohteena olevien viininviljelyalojen kokonaispinta-alaa,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 1442/88 seuraavasti:1. Korvataan asetuksen nimi seuraavasti:"Neuvoston asetus (ETY) N:o 1442/88 lopullista viininviljelyaloista luopumista koskevan palkkion myöntämisestä viinivuosiksi 1988/1989-1999/2000".2. Lisätään 1 artiklan 1 kohdan toiseen alakohtaan viinivuosi 1999/2000.3. Korvataan 17 a artiklan kolmannessa kohdassa päivämäärä "15 päivän toukokuuta 1999" päivämäärällä "15 päivän toukokuuta 2000".2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty . . .Neuvoston puolesta. . .Puheenjohtaja(1) EYVL L 132, 28.5.1988, s. 3.(2) EYVL L 210, 28.7.1998, s. 12.