text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 13.8.2021.
 COM(2021) 480 final
 2021/0273(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Međunarodnog vijeća za šećer u pogledu produljenja Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992.
 OBRAZLOŽENJE
 1.Predmet prijedloga
 Ovaj se prijedlog odnosi na odluku kojom se utvrđuje stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Međunarodnog vijeća za šećer u vezi s predviđenim donošenjem odluke o produljenju Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. do 31. prosinca 2023.
 2.Kontekst prijedloga
 2.1.Međunarodni sporazum o šećeru iz 1992.
 Svrha Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. (dalje u tekstu „Sporazum”) jest osigurati pojačanu međunarodnu suradnju na svjetskoj razini u pogledu šećera i s njime povezanih pitanja, osigurati forum za savjetovanja među vladama o šećeru i o načinima poboljšanja trgovanja šećerom na svjetskoj razini, olakšati trgovinu prikupljanjem i pružanjem informacija o svjetskom tržištu šećera i drugih sladila te poticati veću potražnju za šećerom, posebno za netradicionalne svrhe.
 Sporazum je stupio je na snagu 1. siječnja 1993.
 Europska unija stranka je Sporazuma
 1
 .
 2.2.Međunarodno vijeće za šećer
 Međunarodno vijeće za šećer tijelo je odgovorno za obavljanje svih dužnosti potrebnih za provođenje odredbi tog Sporazuma. Donosi pravila i propise, uključujući poslovnik za Vijeće i njegove odbore te financijske i Međunarodne organizacije za šećer („MOŠ”). Vijeće vodi potrebne evidencije i objavljuje godišnje izvješće te, prema potrebi, druge informacije.
 Članice tog Sporazuma imaju ukupno 2 000 glasova. Svaka članica Sporazuma ima određen broj glasova koji se svake godine prilagođava u skladu s unaprijed definiranim kriterijima u Sporazumu. Sve odluke Vijeća u načelu se donose konsenzusom, osim ako je drugačije određeno u Sporazumu. Ako nije postignut konsenzus, odluke se donose običnom većinom glasova, osim ako je Sporazumom predviđeno posebno glasovanje.
 2.3.Predviđeni akt Međunarodnog vijeća za šećer
 Taj je Sporazum sklopljen je Odlukom Vijeća 92/580/EEZ te je stupio na snagu 1. siječnja 1993. Sklopljen je na razdoblje od tri godine, do 31. prosinca 1995., te se od tada redovito produljuje na daljnja razdoblja od dvije godine, kako je predviđeno u njegovu članku 45. Sporazum je posljednji put produljen u srpnju 2019.
 2
 i na snazi je do 31. prosinca 2021.
 Međunarodno vijeće za šećer treba na svojoj 59. sjednici, koja će se održati 26. studenoga 2021., donijeti odluku o produljenju Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. za još dvije godine („predviđeni akt”).
 Svrha je predviđenog akta omogućiti nastavak rada MOŠ-a.
 Produljenjem Sporazuma obuhvatit će se razdoblje od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2023.
 3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije
 Međunarodni sporazum o šećeru iz 1992. sklopila je Unija Odlukom 92/580/EEZ te je stupio na snagu 1. siječnja 1993. na razdoblje od tri godine do 31. prosinca 1995. Od tada ga se redovito produljuje za daljnja razdoblja od dvije godine. Sporazum je posljednji put produljen odlukom Međunarodnog vijeća za šećer na njegovoj 55. sjednici 19. srpnja 2019. i na snazi je do 31. prosinca 2021.
 Unija je uvijek bila aktivna članica MOŠ-a, a daljnje produljenje Sporazuma za najviše dvije godine u interesu je Unije. Unija je jedan od glavnih proizvođača šećera i najveći trgovinski partner za šećer za mnoge članice MOŠ-a.
 Ukupno 87 člana MOŠ-a ima ukupno 2 000 glasova. EU se računa kao jedan član. Svaki glas ima težinu od 661 GBP za administrativni proračun za 2021. Za proračunske postupke (vidi članak 25. MOŠ-a 1992.), tj. za utvrđivanje godišnjih financijskih doprinosa članova, broj glasova dodijeljen Uniji iznosi 538, a doprinos za 2021. iznosi 355 618 GBP. Te se brojke prilagođavaju na godišnjoj osnovi.
 Službena odluka o produljenju Sporazuma do 31. prosinca 2023. trebala bi biti donesena na 59. sjednici Međunarodnog vijeća za šećer koja će se održati 26. studenoga 2021. u Londonu.
 Svrha je ovog prijedloga zatražiti od Vijeća da Komisiju ovlasti da u Međunarodnom vijeću za šećer u ime Unije glasuje za produljenje Sporazuma do 31. prosinca 2023.
 4.Pravna osnova
 4.1.Postupovna pravna osnova
 4.1.1.Načela
 Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.
 Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
 3
 .
 4.1.2.Primjena na ovaj predmet
 Međunarodno vijeće za šećer osnovano je člancima 3. i 8. Sporazuma i može biti pozvano donijeti određene odluke.
 Učinak predviđenog akta, za koji je Međunarodno vijeće za šećer ovlašteno na temelju članka 45. stavka 2. Sporazuma, jest produljenje roka valjanosti Sporazuma, koji je međunarodni sporazum obvezujući za Uniju. Predviđeni akt stoga ima pravne učinke.
 Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir sporazuma.
 Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.
 4.2.Materijalna pravna osnova
 4.2.1.Načela
 Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.
 4.2.2.Primjena na ovaj predmet
 Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na zajedničku trgovinsku politiku (trgovina poljoprivrednim proizvodima).
 Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 207. UFEU-a.
 4.3.Zaključak
 Pravna osnova za predloženu odluku trebao bi biti članak 207. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.
 5.Objava predviđenog akta
 Budući da će se aktom Međunarodnog vijeća za šećer izmijeniti Sporazum, potrebno ga je nakon donošenja objaviti u Službenom listu Europske unije.
 2021/0273 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Međunarodnog vijeća za šećer u pogledu produljenja Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992.
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Unija je Odlukom Vijeća 92/580/EEZ
 4
 sklopila Međunarodni sporazum o šećeru iz 1992. („Sporazum”), koji je stupio na snagu 1. siječnja 1993. Sporazum je sklopljen na razdoblje od tri godine, do 31. prosinca 1995.
 (2)Međunarodno vijeće za šećer je u skladu s člancima 3. i 8. Sporazuma osnovano radi donošenja određenih odluka. Međunarodno vijeće za šećer može produljiti Sporazum, u skladu s njegovim člankom 45. stavkom 2., za sljedeća razdoblja, od po najviše dvije godine svako. Sporazum se od njegova sklapanja redovito produljuje za daljnja razdoblja od dvije godine. Sporazum je posljednji put produljen odlukom Međunarodnog vijeća za šećer u srpnju 2019.
 5
 i na snazi je do 31. prosinca 2021.
 (3)Međunarodno vijeće za šećer treba na svojoj 59. sjednici, koja će se održati 26. studenoga 2021., donijeti odluku o produljenju Sporazuma za daljnje razdoblje od najviše dvije godine, od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2023.
 (4)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 59. sjednici Međunarodnog vijeća za šećer jer je daljnje produljenje Sporazuma u interesu Unije,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 59. sjednici Međunarodnog vijeća za šećer jest da se glasuje za produljenje Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. za daljnje razdoblje od najviše dvije godine, od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2023.
 Članak 2.
 Ova je Odluka upućena Komisiji.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 FinancSt/10/
 LK/hn/4760052
 6.22.2021.1
 DATUM: 28.6.2021.
 1.
 NASLOV PRORAČUNA:
 14 20 03 06 Međunarodne organizacije i sporazumi
 ODOBRENA SREDSTVA:
 B2021 6 300 000 EUR
 2.
 NASLOV:
 Prijedlog odluke Vijeća o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Međunarodnom vijeću za šećer u pogledu produljenja Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992.
 3.
 PRAVNA OSNOVA: Članak 207. u vezi s člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
 4.
 CILJEVI:
 Produljenje postojećeg Međunarodnog sporazuma o šećeru za još dvije godine (od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2023.)
 5.
 FINANCIJSKI UTJECAJ
 RAZDOBLJE OD 12 MJESECI
 (u milijunima EUR)
 TEKUĆA FINANCIJSKA GODINA
 2021.
 (u milijunima EUR)
 SLJEDEĆA FINANCIJSKA GODINA
 2022.
 (u milijunima EUR)
 5,0
 RASHODI
 –
 NA TERET PRORAČUNA EU-a
 (POVRATI/INTERVENCIJE)
 –
 NACIONALNA TIJELA
 –
 OSTALO
 0,41
 5.1.
 PRIHODI
 –
 VLASTITA SREDSTVA EU-a (PRISTOJBE/CARINE)
 –
 NACIONALNI
 2023. (u milijunima EUR)
 5.0.1.
 PREDVIĐENI RASHODI
 0,46
 5.1.1.
 PREDVIĐENI PRIHODI
 5.2.
 METODA IZRAČUNA: Na temelju pretpostavljenog procijenjenog broja glasova EU-a (538) (koji se mijenja svake godine) i procijenjenog iznosa koji se u GBP isplaćuje po glasu (661).
 6.0.
 MOŽE LI SE PROJEKT FINANCIRATI ODOBRENIM SREDSTVIMA IZ ODGOVARAJUĆEG POGLAVLJA TEKUĆEG PRORAČUNA?
 DA
 6.1.
 MOŽE LI SE PROJEKT FINANCIRATI PRIJENOSOM SREDSTAVA IZ JEDNOG POGLAVLJA TEKUĆEG PRORAČUNA U DRUGO?
 –
 6.2.
 HOĆE LI BITI POTREBAN DODATNI PRORAČUN?
 –
 6.3.
 HOĆE LI BITI POTREBNO UNIJETI ODOBRENA SREDSTVA U BUDUĆE PRORAČUNE?
 DA
 NAPOMENE:
 Iznos koji se stvarno isplaćuje može varirati ovisno o konačnom broju glasova koje dobije EU, iznosu koji se u GBP isplaćuje po glasu i deviznom tečaju EUR/GBP.
 (1)
 Odluka Vijeća 92/580/EEZ od 13. studenoga 1992. o potpisivanju i sklapanju Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. (SL L 379, 23.12.1992., str. 15.).
 (2)
 Odluka Vijeća (EU) 2019/1251 od 15. srpnja 2019. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Međunarodnog vijeća za šećer u pogledu produljenja Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. (SL L 195, 23.7.2019., str. 18.).
 (3)
 Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.
 (4)
 Odluka Vijeća 92/580/EEZ od 13. studenoga 1992. o potpisivanju i sklapanju Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. (SL L 379, 23.12.1992., str. 15.).
 (5)
 Odluka Vijeća (EU) 2019/1251 od 15. srpnja 2019. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Međunarodnog vijeća za šećer u pogledu produljenja Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. (SL L 195, 23.7.2019., str. 18.).


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Dôležité právne oznámenie
 |
 21995A0303(01)
 Úradný vestník L 048 , 03/03/1995 S. 0022 - 0025
 Dohodavo forme výmeny listov medzi Európskym spoločenstvom a Marockým kráľovstvom o režime pre dovozy rajčín a cukiet pochádzajúcich a dovážaných z Maroka do Európskeho spoločenstvaList č. 1V Bruseli22. decembra 1994Vážený pane,mám tú česť odvolať sa na porady, ktoré prebiehali medzi marockými orgánmi a úradníkmi Komisie Európskych spoločenstiev a týkali sa aplikácie výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola na poľnohospodárske produkty.Účelom týchto porád bolo nájsť možnosti, podľa článku 25 Dohody o spolupráci, ako udeliť pre dovozy pochádzajúce a dovážané z Maroka výhodu porovnateľnú s výhodou stanovenou v Dohode o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Marockým kráľovstvom.Porady viedli k prijatiu nasledovných dojednaní:1. Pre čerstvé rajčiny zaradené pod položkou KN 07020010:a) pre každé 5 mesačné obdobie od 1. novembra do 31. marca, pre maximálne množstvo 130000 ton, rozdelené nasledovným spôsobom na 5 mesiacov:— november: | 16304 ton |— december: | 32690 ton |— január: | 27756 ton |— február: | 29594 ton |— marec: | 23656 ton |Spolu | 130000 ton |sa vstupná cena, nad ktorú je špecifické clo znížené na nulu, rovná 560 ECU za tonu (ďalej iba "dohodnutá vstupná cena");b) pre obdobie od 1. januára do 31. marca 1995 bude maximálne množstvo 81006 ton, rozdelené na tri mesiace ako je uvedené vyššie;c) ak neboli v priebehu daného mesiaca dosiahnuté stanovené množstvá, zostávajúce množstvo až do maximálnej výšky 10 % z celkového množstva pre daný mesiac sa môže preniesť do nasledujúceho mesiaca;d) v ktoromkoľvek danom mesiaci, môže byť stanovené množstvo prekročené o maximálne 10 %, za podmienky, že celkové množstvo za obdobie neprekročí 130000 ton (alebo 81006 ton pre obdobie od 1. januára do 31. marca 1995).2. Pre čerstvú cuketu zaradenú pod položkou KN 07099070:a) pre každé obdobie od 1. októbra do 20. apríla 1995, pre maximálne množstvo 1200 ton, sa vstupná cena, nad ktorú je špecifické clo znížené na nulu, rovná 451 ECU za tonu (ďalej iba "dohodnutá vstupná cena");b) pre obdobie od 1. januára do 20. apríla 1995 bude maximálne množstvo 1000 ton.3. a) Ak je vstupná cena zásielky o 2, 4, 6 alebo 8 % nižšia ako dohodnutá vstupná cena, špecifické clo sa bude rovnať 2, 4, 6 alebo 8 % uvedenej dohodnutej ceny.b) Ak je vstupná cena zásielky nižšia ako 92 % dohodnutej ceny, použije sa špecifická colná sadzba viazaná GATT (Všeobecná dohoda o clách a obchode).4. Marocké kráľovstvo sa zaväzuje, že zabezpečí, aby celkové dovozy rajčín a cukiet do Európskeho spoločenstva v priebehu uvedeného obdobia neprekročili dohodnuté množstvá. Za týmto účelom bude informovať Komisiu Európskych spoločenstiev, každý utorok pre rajčiny, a raz za mesiac pre cukety o množstvách vyvezených počas predchádzajúceho týždňa alebo mesiaca.Komisia si vyhradzuje právo zaviesť systém dovozných licencií na zabezpečenie riadnej aplikácie tohto dojednania.Marocké kráľovstvo a Európske spoločenstvo sa budú kedykoľvek na požiadanie druhej strany radiť o fungovaní tejto dohody.5. Účelom tejto dohody je udržať úroveň tradičných marockých vývozov do Spoločenstva, t. j. priemerný objem vývozov zaznamenaný počas hospodárskych rokov 1990/91, 1991/92 a 1992/93.Strany sa budú každý rok v priebehu druhého štvrťroka spolu radiť a posudzovať obchod za uplynulý hospodársky rok; podniknú potrebné kroky na zabezpečenie dosiahnutia tohto cieľa v nasledujúcom hospodárskom roku.6. Množstvo 130000 ton, ktoré bolo dohodnuté pre dovoz rajčín od 1. novembra do 31. marca sa upraví podľa priemerných vývozov z Maroka do nového členského štátu (priemer pre 1990/91, 1991/92 a 1992/93) počas rovnakého päťmesačného obdobia.7. Režim stanovený touto dohodou bude zahrnutý do novej dohody, ktorá bude uzatvorená medzi Európskym spoločenstvom a Marockým kráľovstvom.8. Ustanovenia tejto dohody sa budú uplatňovať od 1. januára 1995.Túto dohodu schvália obidve zmluvné strany v súlade s ich bežnými postupmi.Prijmite, prosím, výraz mojej najhlbšej úcty.V meneRady Európskych spoločenstiev+++++ TIFF +++++List č. 2V Rabate12. januára 1995Vážený pane,mám tú česť potvrdiť, že som dnes prijal Váš list nasledovného znenia:"mám tú česť odvolať sa na porady, ktoré prebiehali medzi marockými orgánmi a úradníkmi Komisie Európskych spoločenstiev a týkali sa aplikácie výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola na poľnohospodárske produkty.Účelom týchto porád bolo nájsť možnosti, podľa článku 25 Dohody o spolupráci, ako udeliť pre dovozy pochádzajúce a dovážané z Maroka výhodu porovnateľnú s výhodou stanovenou v Dohode o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Marockým kráľovstvom.Porady viedli k prijatiu nasledovných dojednaní:1. Pre čerstvé rajčiny zaradené pod položkou KN 07020010:a) pre každé 5 mesačné obdobie od 1. novembra do 31. marca, pre maximálne množstvo 130000 ton, rozdelené nasledovným spôsobom na 5 mesiacov:— november: | 16304 ton |— december: | 32690 ton |— január: | 27756 ton |— február: | 29594 ton |— marec: | 23656 ton |Spolu | 130000 ton |sa vstupná cena, nad ktorú je špecifické clo znížené na nulu, rovná 560 ECU za tonu (ďalej iba "dohodnutá vstupná cena");b) pre obdobie od 1. januára do 31. marca 1995 bude maximálne množstvo 81006 ton, rozdelené na tri mesiace ako je uvedené vyššie;c) ak neboli v priebehu daného mesiaca dosiahnuté stanovené množstvá, zostávajúce množstvo až do maximálnej výšky 10 % z celkového množstva pre daný mesiac sa môže preniesť do nasledujúceho mesiaca;d) v ktoromkoľvek danom mesiaci, môže byť stanovené množstvo prekročené o maximálne 10 %, za podmienky, že celkové množstvo za obdobie neprekročí 130000 ton (alebo 81006 ton pre obdobie od 1. januára do 31. marca 1995).2. Pre čerstvú cuketu zaradenú pod položkou KN 07099070:a) pre každé obdobie od 1. októbra do 20. apríla 1995, pre maximálne množstvo 1200 ton, sa vstupná cena, nad ktorú je špecifické clo znížené na nulu, rovná 451 ECU za tonu (ďalej iba "dohodnutá vstupná cena");b) pre obdobie od 1. januára do 20. apríla 1995 bude maximálne množstvo 1000 ton.3. a) Ak je vstupná cena zásielky o 2, 4, 6 alebo 8 % nižšia ako dohodnutá vstupná cena, špecifické clo sa bude rovnať 2, 4, 6 alebo 8 % uvedenej dohodnutej ceny.b) Ak je vstupná cena zásielky nižšia ako 92 % dohodnutej ceny, použije sa špecifická colná sadzba viazaná GATT (Všeobecná dohoda o clách a obchode).4. Marocké kráľovstvo sa zaväzuje, že zabezpečí, aby celkové dovozy rajčín a cukiet do Európskeho spoločenstva v priebehu uvedeného obdobia neprekročili dohodnuté množstvá. Za týmto účelom bude informovať Komisiu Európskych spoločenstiev, každý utorok pre rajčiny, a raz za mesiac pre cukety o množstvách vyvezených počas predchádzajúceho týždňa alebo mesiaca.Komisia si vyhradzuje právo zaviesť systém dovozných licencií na zabezpečenie riadnej aplikácie tohto dojednania.Marocké kráľovstvo a Európske spoločenstvo sa budú kedykoľvek na požiadanie druhej strany radiť o fungovaní tejto dohody.5. Účelom tejto dohody je udržať úroveň tradičných marockých vývozov do Spoločenstva, t. j. priemerný objem vývozov zaznamenaný počas hospodárskych rokov 1990/91, 1991/92 a 1992/93.Strany sa budú každý rok v priebehu druhého štvrťroka spolu radiť a posudzovať obchod za uplynulý hospodársky rok; podniknú potrebné kroky na zabezpečenie dosiahnutia tohto cieľa v nasledujúcom hospodárskom roku.6. Množstvo 130000 ton, ktoré bolo dohodnuté pre dovoz rajčín od 1. novembra do 31. marca sa upraví podľa priemerných vývozov z Maroka do nového členského štátu (priemer pre 1990/91, 1991/92 a 1992/93) počas rovnakého päťmesačného obdobia.7. Režim stanovený touto dohodou bude zahrnutý do novej dohody, ktorá bude uzatvorená medzi Európskym spoločenstvom a Marockým kráľovstvom.8. Ustanovenia tejto dohody sa budú uplatňovať od 1. januára 1995.Túto dohodu schvália obidve zmluvné strany v súlade s ich bežnými postupmi."Mám tú česť potvrdiť Vám súhlas Marockého kráľovstva.Prijmite, prosím, výraz mojej najhlbšej úcty.Za Marocké kráľovstvo+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
Länsi-Pasila () on Helsingin Pasilan kaupunginosaan kuuluva osa-alue.
 Historia
 Puu-Pasila
 Ennen nykyisten kerros- ja toimistotalojen rakentamista Länsi-Pasilan keskiosassa sijaitsi puutalokaupunginosa, jota kutsuttiin myös Puu-Pasilaksi. Se rakennettiin vuosina 1895–1905. Metsän kupeessa rinteessä sijaitseva Puu-Pasila muistutti ulkonäöltään ja rakennuskannaltaan Tampereen Pispalaa. Alueella asui pääasiassa työläisiä. Aluksi puutaloalue sijaitsi juuri ja juuri Helsingin kunnallisen rajan ulkopuolella Helsingin maalaiskunnan puolella ja järjestettiin vuonna 1906 taajaväkiseksi yhdyskunnaksi, mutta jo vuonna 1912 se liitettiin Helsinkiin. 1970-luvulle tultaessa puutalot olivat päässeet huonoon kuntoon, ja ajan hengen mukaisesti alue päätettiin purkaa nykyaikaisten kerrostalojen tieltä. Puu-Pasilan purkaminen aloitettiin 1977 ja suurin osa taloista oli purettu 1980-luvun puoliväliin mennessä. Alueella on säästetty muutama vanha puinen asuinrakennus, jotka muistuttavat alueen alkuperäisestä ilmeestä.
 Uudisrakentaminen 1980-luvulla
 Länsi-Pasilan nykyinen asemakaava hyväksyttiin vuonna 1979. Reijo Jallinoja johti projektipäällikkönä myös Länsi-Pasilan kaavoitusta, mutta koska Itä-Pasila oli alusta lähtien saanut osakseen runsaasti arvostelua, alue suunniteltiin perinteisempään tyyliin. Niinpä Itä-Pasilan betonin ja geometrisen mittakaavan vastapainoksi Länsi-Pasilassa painotettiin pehmeämpää punaista tiiltä rakennusmateriaalina, kaarevia katuja, puistoja ja vihreyttä.
 Länsi-Pasilassa sijaitsevat muun muassa Pasilan poliisitalo ja Otavamedian toimitalo. Länsi-Pasilaan kuuluvat myös Auroran sairaalan ja Yleisradion sekä MTV:n laajat tonttimaat alueen etelä- ja pohjoispäässä. Länsipuolellaan alue rajoittuu Helsingin keskuspuistoon.
 Ilmala
 Vuonna 2020 rakennusliike Skanska osti Ilmalan ”Pöllölaakson” alueen, aikoo purkaa MTV:n rakennukset ja rakentaa tilalle asuintaloja. Raitioliikenne Pasilan rautatieasemalta Ilmalantorille alkoi lokakuussa 2022.
 Katso myös
 Itä-Pasila
 Lähteet
 Aiheesta muualla


type: caselaw

text:
 BREITHIÚNAS NA CÚIRTE (an Chéad Dlísheomra)
 17 Márta 2021 (*)
 (Tarchur chun réamhrialú – Airteagal 288 CFAE – Treoir 2001/82/CE – an cód Comhphobail a bhaineann le táirgí íocshláinte tréidliachta – Airteagail 58, 59 agus 61 – Faisnéis atá le cur ar an bhforphacáistíocht, ar an neasphacáistíocht agus ar bhileoga pacáiste táirgí íocshláinte tréidliachta – Oibleagáid maidir le faisnéis a dhréachtú i dteangacha oifigiúla uile an Bhallstáit ina gcuirtear ar an margadh an táirge – Reachtaíocht náisiúnta lena bhforáiltear do dhréachtú faisnéis i gceann amháin de theangacha oifigiúla an Bhallstáit – Cúirt náisiúnta ag éisteacht caingean lena n‐iarrtar cinneadh nár thrasuigh an Ballstát Treoir 2001/82/CE i gceart agus nach mór do na húdaráis inniúla an dlí náisiúnta a leasú)
 I gCás C‐64/20,
 IARRAIDH ar réamhrialú faoi Airteagal 267 CFAE ón Ard-Chúirt (Éire), trí bhreith an 20 Eanáir 2020, a fuarthas ag an gCúirt an 6 Feabhra 2020, sna himeachtaí idir
 UH
 agus
 An tAire Talmhaíochta, Bia agus Mara,
 Éire,
 An tArd-Aighne,
 tugann AN CHÚIRT (an Chéad Dlísheomra),
 agus í comhdhéanta mar seo a leanas: J.–C. Bonichot, Uachtarán an Dlísheomra, L. Bay Larsen, C. Toader, M. Safjan (Rapóirtéir) agus N. Jääskinen, Breithiúna,
 Abhcóide Ginearálta: M. Bobek,
 Cláraitheoir: A. Calot Escobar,
 ag féachaint don nós imeachta i scríbhinn,
 agus tar éis breithniú a dhéanamh ar na barúlacha i scríbhinn arna dtíolacadh thar ceann na bpáirtithe seo a leanas:
 – UH, ag D. Mac Cárthaigh, Abhcóide, agus S. Ó Tuathail, Abhcóide Sinsir,
 – Éire, ag M. Browne, M. Teahan agus A. Joyce, i gcáil Gníomhairí, le cúnamh ó C. Ó hOisín, Abhcóide Sinsir, agus T. O’Malley, Abhcóide,
 – Rialtas na Polainne, ag B. Majczyna, i gcáil Gníomhaire,
 – an Coimisiún Eorpach, ag C. Cunniffe, L. Haasbeek agus F. Erlbacher, i gcáil Gníomhairí,
 tar éis éisteacht le tuairim an Abhcóide Ghinearálta ag éisteacht an 14 Eanáir 2021,
 an Breithiúnas seo a leanas:
 Breithiúnas
 1 Baineann an iarraidh ar réamhrialú le léirmhíniú ar Airteagal 288 CFAE agus ar Airteagail 58(4), 59(3) agus 61(1) de Threoir 2001/82/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 6 Samhain 2001 maidir leis an gcód Comhphobail a bhaineann le táirgí íocshláinte tréidliachta (IO 2001 L 311, lch. 1), arna leasú le Treoir 2004/28/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 31 Márta 2004 (IO 2004 L 136, lch. 58) (“Treoir 2001/82”). (1)
 2 Rinneadh an iarraidh seo in imeachtaí idir UH agus an tAire Talmhaíochta, Bia agus Mara, Éire agus an tArd-Aighne maidir le cé acu atá nó nach bhfuil reachtaíocht na hÉireann i ndáil le lipéadú agus bileog phacáiste táirgí íocshláinte tréidliachta i gcomhréir leis na ceanglais teanga a leagtar síos i dTreoir 2001/82.
 An dlí lena mbaineann
 Dlí an Aontais Eorpaigh
 Treoir 2001/82
 3 I dTeideal V de Threoir 2001/82, dar teideal “Lipéadú agus an Bhileog Phacáiste”, áirítear, inter alia, Airteagail 58, 59 agus 61.
 4 Foráiltear don mhéid seo a leanas in Airteagal 58(1) agus (4) den treoir sin:
 “1. Ach amháin i gcás na dtáirgí íocshláinte dá dtagraítear in Airteagal 17(1), formheasfaidh an t‐údarás inniúil neasphacáistíocht agus forphacáistíocht táirgí íocshláinte tréidliachta. Cuirfear ar an bpacáistíocht an fhaisnéis seo a leanas, a bheidh i gcomhréir leis na sonraí agus na doiciméid arna soláthar de bhun Airteagail 12 go 13d agus leis an achoimre ar shaintréithe an táirge, agus a thaispeánfar i gcarachtair inléite:
 (a) ainm an táirge íocshláinte, agus ina dhiaidh sin a neart agus a fhoirm chógaisíochta. Beidh an gnáthainm ann mura mbeidh ach substaint ghníomhach amháin sa táirge íocshláinte agus más ainm cumtha é an t‐ainm;
 (b) ráiteas faoi na substaintí gníomhacha arna sloinneadh go cáilíochtúil agus go cainníochtúil in aghaidh an aonaid, nó, de réir na caoi a bhfuil dáileog le tabhairt maidir le toirt nó meáchan áirithe, agus a ngnáthainmneacha á n‐úsáid sa ráiteas;
 (c) baiscuimhir an mhonaróra;
 (d) uimhir an údaraithe margaíochta;
 (e) ainm nó ainm corparáideach agus seoladh buan nó oifig chláraithe shealbhóir an údaraithe margaíochta agus an mhonaróra agus, i gcás inarb iomchuí, an t‐ionadaí arna ainmniú ag an sealbhóir sin;
 (f) an speiceas ainmhithe a bhfuil an táirge íocshláinte tréidliachta beartaithe dó; an modh agus, más gá, bealach a thabhartha. Cuirfear spás ar fáil chun an dáileog a ordaíodh a lua;
 (g) an tréimhse aistarraingthe le haghaidh táirgí íocshláinte tréidliachta atá le tabhairt do bhiaspeicis, maidir leis na speicis ar fad lena mbaineann agus i ndáil leis na táirgí éagsúla bia lena mbaineann (feoil agus scairteach, uibheacha, bainne, agus mil), lena n‐áirítear iad siúd arb í náid fad na tréimhse aistarraingthe;
 (h) an dáta éaga, scríofa i bhfriotal soiléir;
 (i) réamhchúraimí stórála speisialta, más ann dóibh;
 (j) réamhchúraimí sonracha a bhaineann le diúscairt táirgí íocshláinte nár úsáideadh nó a bhaineann le diúscairt fuíollábhair ó tháirgí íocshláinte, i gcás inar cuí, mar aon le tagairt d’aon chóras bailithe cuí a bheidh ann;
 (k) faisnéis is gá a lua de bhun Airteagal 26(1), más ann dóibh;
 (l) na focail ‘cóir leighis le cur ar ainmhithe, agus orthusan amháin’ nó, i gcás na dtáirgí íocshláinte dá dtagraítear in Airteagal 67, na focail ‘cóir leighis le cur ar ainmhithe, agus orthusan amháin – le soláthar ar oideas tréidliachta amháin’.
 ...
 4. Beidh an fhaisnéis a luaitear i mír 1(f) go (l) ar an bhforphacáistíocht agus ar choimeádán na dtáirgí íocshláinte i dteanga nó i dteangacha na tíre ina gcuirtear ar an margadh iad.” (2)
 5 De réir Airteagal 59 de Threoir 2001/82:
 “1. Ó thaobh ampúl de, tabharfar an fhaisnéis a liostaítear sa chéad fhomhír d’Airteagal 58(1) ar an bhforphacáistíocht. Ar an neasphacáistíocht, áfach, ní bheidh gá ach leis an bhfaisnéis seo a leanas:
 – ainm an táirge íocshláinte tréidliachta,
 – cainníocht na substaintí gníomhacha,
 – an bealach tabhartha,
 – baiscuimhir an mhonaróra,
 – an dáta éaga,
 – na focail ‘cóir leighis le cur ar ainmhithe, agus orthusan amháin’.
 2. Maidir le neasphacáistíocht bheag a bhfuil aon dáileog amháin inti, nach ampúil í, ar a bhfuil sé dodhéanta an fhaisnéis a luaitear i mír 1 a thabhairt, beidh feidhm ag na ceanglais in Airteagal 58(1), (2) agus (3) maidir leis an bhforphacáistíocht amháin.
 3. Beidh an fhaisnéis dá dtagraítear sa tríú agus sa séú fleasc de mhír 1 ar fhorphácáistíocht agus ar neasphacáistíocht na dtáirgí íocshláinte i dteanga nó i dteangacha na tíre ina gcuirtear ar an margadh iad.” (3)
 6 Foráiltear mar a leanas in Airteagal 61(1) den treoir:
 “Is éigean bileog phacáiste a chur le pacáistíocht táirgí íocshláinte tréidliachta ach amháin i gcás inar féidir an fhaisnéis ar fad a gceanglaítear san airteagal seo a thaispeáint ar an neasphacáistíocht agus ar an bhforphacáistíocht. Glacfaidh na Ballstáit gach beart iomchuí chun a áirithiú gur leis an táirge íocshláinte tréidliachta a bhfuil sí curtha leis, agus leis an táirge sin amháin, a bhaineann an bhileog phacáiste. Beidh an bhileog phacáiste scríofa i dtéarmaí atá intuigthe don phobal i gcoitinne agus i dteanga nó i dteangacha oifigiúla an Bhallstáit ina gcuirfear an táirge íocshláinte ar an margadh.” (4)
 7 Leagtar amach an fhaisnéis atá le cur ar an mbileog phacáiste in Airteagal 61(2)(a) go (i) den treoir sin.
 Rialachán (AE) 2019/6
 8 Sonraítear in aithrisí 52, 53 agus 96 de Rialachán (AE) 2019/6 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 11 Nollaig 2018 maidir le táirgí íocshláinte tréidliachta agus lena n‐aisghairtear Treoir 2001/82 (IO 2019 L 4, lch. 43):
 “(52) Chun an ualach riaracháin a laghdú agus infhaighteacht táirgí íocshláinte tréidliachta a uasmhéadú sna Ballstáit, ba cheart rialacha simplithe a leagan síos faoin gcaoi ar cheart a bpacáistíocht agus a lipéid a chur i láthair. Ba cheart an fhaisnéis a sholáthraítear le téacs a laghdú .... Ba cheart a bheith cúramach nach gcuirfidh na rialacha sin sláinte phoiblí nó sláinte ainmhithe nó sábháilteacht an chomhshaoil i mbaol.
 (53) Chomh maith leis sin, ba cheart do na Ballstáit a bheith in ann an teanga a roghnú don téacs a úsáidtear san achoimre ar shaintréithe an táirge, sa lipéadú agus i mbileog phacáiste na dtáirgí íocshláinte tréidliachta atá údaraithe ar a gcríoch.
 ...
 (96) Agus na príomhathruithe ar cheart iad a dhéanamh ar rialacha atá ann cheana á gcur san áireamh, is rialachán an ionstraim dhlíthiúil iomchuí a chuirfear in ionad Threoir 2001/82/CE chun rialacha soiléire, mionsonraithe a leagan síos, ar rialacha iad a bheidh infheidhme go díreach. Thairis sin, áirithítear le rialachán go gcuirfear na ceanglais dhlíthiúla chun feidhme ag an tráth céanna agus ar mhodh comhchuibhithe ar fud an Aontais.”
 9 Foráiltear mar a leanas in Airteagal 7 den rialachán sin, dar teideal “Teangacha”:
 “1. Is í teanga nó teangacha oifigiúla an Bhallstáit ina gcuirtear an táirge íocshláinte tréidliachta ar fáil ar an margadh teanga nó teangacha na hachoimre ar shaintréithe an táirge agus na faisnéise ar an lipéadú agus ar an mbileog phacáiste, ach amháin i gcás ina ndéanann an Ballstát a mhalairt a chinneadh.
 2. Féadfar táirgí íocshláinte tréidliachta a lipéadú i roinnt teangacha.”
 10 Luaitear an méid seo a leanas sa chéad mhír d’Airteagal 149 den rialachán sin:
 “Aisghairtear Treoir 2001/82/CE.”
 11 De réir Airteagal 160 den rialachán sin, dar teideal “Teacht i bhfeidhm agus cur i bhfeidhm”:
 “Tiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm an fichiú lá tar éis lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 Beidh feidhm aige ón 28 Eanáir 2022.”
 Dlí na hÉireann
 12 Rinneadh Treoir 2001/82 a thrasuí isteach i ndlí na hÉireann le Rialacháin na gComhphobal Eorpach (Leigheasanna Ainmhithe), 2007 (I. R. Uimh. 144 de 2007), agus tar éis aisghairm na rialachán sin, le Rialacháin na gComhphobal Eorpach (Leigheasanna Ainmhithe) (Uimh. 2), 2007 (I. R. Uimh. 786 de 2007).
 13 Foráiltear leis an dara hionstraim sin go mbeidh an fhaisnéis atá le tabhairt ar fhorphacáistíocht, ar neasphacáistíocht agus ar bhileoga phacáiste le haghaidh táirgí íocshláinte tréidliachta “i mBéarla nó i nGaeilge”.
 An díospóid sna príomhimeachtaí agus na ceisteanna a tarchuireadh i gcomhair réamhrialú
 14 Is náisiúnach Éireannach agus cainteoir dúchais Gaeilge ó Ghaeltacht na Gaillimhe é an t‐iarratasóir sna príomhimeachtaí. Is í an Ghaeilge teanga a theaghlaigh agus a chuid oibre. Reáchtálann sé a chuid gnó oifigiúil as Gaeilge a mhéid atá na hacmhainní ar fáil chuige sin. Tá peata gadhair aige agus gá aige le táirgí íocshláinte tréidliachta dá réir. Ba é an t‐ábhar gearáin a bhí aige ná gur cuireadh an fhaisnéis a bhí leis na táirgí tréidliachta as Béarla amháin seachas, mar a fhoráiltear le Treoir 2001/82, in dhá theanga oifigiúla na hÉireann, eadhon an Ghaeilge agus an Béarla.
 15 Ag éirí as comhfhreagras idir na páirtithe sna príomhimeachtaí, rinne an t‐iarratasóir sna príomhimeachtaí iarratas leis an Ard-Chúirt ar chead chun athbhreithniú breithiúnach a lorg, an 14 Samhain 2016, maidir le mainneachtain an Aire Talmhaíochta, Bia agus Mara Treoir 2001/82 a thrasuí i gceart ó thaobh na gceanglas teanga arna leagan síos sa treoir sin. Deonaíodh an cead sin dó agus éisteadh an cás sa chúirt a rinne an tarchur an 24 agus 25 Iúil 2018.
 16 D’iarr an t‐iarratasóir sna príomhimeachtaí ar an gcúirt sin, go háirithe, dearbhú a thabhairt gur trasuíodh Treoir 2001/82 go mícheart i ndlí na hÉireann agus go raibh sé d’oibleagáid ar Éirinn a reachtaíocht náisiúnta a leasú ionas go dtabharfaí an fhaisnéis dá dtagraítear sa treoir sin in dhá theanga oifigiúla an Stáit, is é sin le rá, i nGaeilge agus i mBéarla araon, i gcás táirgí íocshláinte tréidliachta a chuirtear ar mhargadh an Stáit, leis an gcló sa dá theanga den mhéad céanna, agus tosaíocht shoiléir ag an nGaeilge, ós í an teanga náisiúnta agus an phríomhtheanga oifigiúil í.
 17 Tar éis di a chinneadh an 26 Iúil 2019 go raibh locus standi ag an iarratasóir sna príomhimeachtaí, ar an bhforas go raibh forálacha teanga Threoir 2001/82 soiléir, beacht agus neamhchoinníollach, agus tar éis di a chinneadh nach raibh na forálacha sin á gcomhlíonadh leis an reachtaíocht náisiúnta, thug an chúirt a rinne an tarchur dá haire, áfach, go bhféadfaí, ón 28 Eanáir 2022, an dáta a thiocfaidh Rialachán 2019/6 i bhfeidhm, i gcomhréir le hAirteagal 160 de, an fhaisnéis is gá ar an bhforphacáistíocht, ar an bpacáistiú inmheánach agus ar bhileoga pacáiste táirgí íocshláinte tréidliachta a dhréachtú i nGaeilge nó i mBéarla. D’fhiafraigh an chúirt sin, dá bhrí sin, d’ainneoin an tsáraithe ar dhlí an Aontais Eorpaigh sa chás seo, an raibh discréid aici, má mheasann sí gur cuí, gan an t‐ordú arna lorg sa chaingean a dheonú, amhail an ceann atá cúirt náisiúnta údaraithe a thabhairt i gcás sárú ar an dlí náisiúnta, agus d’iarr sí ar na páirtithe sna príomhimeachtaí aon bharúlacha a thabhairt ina leith sin.
 18 D’áitigh an t‐iarratasóir sna príomhimeachtaí nach bhféadfaí discréid den sórt sin a cheadú i gcás sárú ar dhlí an Aontais Eorpaigh, mar gheall ar phrionsabail na héifeachta dírí agus an fhorlámhais, ar an gceart chun cosanta breithiúnaí éifeachtaí, dá bhforáiltear in Airteagal 47 den Chairt um Chearta Bunúsacha an Aontais Eorpaigh, agus ar an smacht reachta a urramú.
 19 Óna dtaobhsan, thug an tAire Talmhaíochta, Bia agus Mara, Éire agus an tArd-Aighne, na cosantóirí sna príomhimeachtaí, le fios go bhféadfaidh an chúirt ar tugadh na himeachtaí os a comhair, fiú amháin má éiríonn le hiarratasóir dúshlán cinnidh údaráis phoiblí a thabhairt trí athbhreithniú breithiúnach, diúltú, dá rogha féin, d’fhaoiseamh a dheonú don iarratasóir in imthosca áirithe, amhail easpa feidhme úsáidí le faoiseamh a dheonú nó tionchar díobhálach ar thríú páirtithe.
 20 Sa chás seo, tá an tairbhe a d’fhéadfadh an t‐iarratasóir sna príomhimeachtaí a fháil ón bhfaoiseamh arna lorg an‐teoranta mar gheall ar theacht i bhfeidhm Rialachán 2019/6 ón 28 Eanáir 2022. Ina theannta sin, dá ndeonófaí an faoiseamh sin, d’fhéadfadh soláthraithe agus dáileoirí táirgí íocshláinte tréidliachta tarraingt siar ó mhargadh na hÉireann i bhfianaise na srianta a bhaineann leis an oibleagáid an fhaisnéis a dhréachtú i nGaeilge agus i mBéarla, agus bheadh iarmhairtí tromchúiseacha ag an méid sin ar shláinte ainmhithe agus ar an staid eacnamaíoch agus shóisialta.
 21 I bhfianaise na n‐argóintí a cuireadh faoina bráid, is mian leis an gcúirt a rinne an tarchur a dheimhniú, dá ndiúltófaí an faoiseamh arna lorg ag an iarratasóir sna príomhimeachtaí, nach sárófaí dlí an Aontais Eorpaigh.
 22 Sna himthosca sin, chinn an Ard-Chúirt bac a chur ar na himeachtaí agus na ceisteanna seo a leanas a tharchur chuig an gCúirt Bhreithiúnais i gcomhair réamhrialú:
 “(1) An bhfuil an discréid ag cúirt náisiúnta faoiseamh a dhiúltú in ainneoin gur chinn sí gur theip ar an dlí náisiúnta éifeacht a thabhairt do ghné ar leith de Threoir den Aontas Eorpach agus, má tá an discréid sin aici, cad iad na tosca cuí a ba chóir a chur san áireamh i dtaca leis in discréid agus/nó an bhfuil an chúirt náisiúnta i dteideal na tosca céanna, a chuirfeadh sí san áireamh dá mba shárú ar an dlí náisiúnta a bheadh faoi chaibidil aici, a chur san áireamh?
 (2) An mbainfí an bonn de phrionsabal na héifeachta dírí i nDlí an Aontais Eorpaigh dá ndiúltódh cúirt náisiúnta faoiseamh a dheonú sa chás seo mar gheall ar theacht i bhfeidhm Airteagal 7 de Rialachán [2019/6] (agus a chur i bhfeidhm arna chur siar go dtí an 28ú Eanáir 2022), in ainneoin gur chinn an chúirt náisiúnta gur theip ar an dlí náisiúnta éifeacht a thabhairt don dualgas in Airteagail 61(1), 58(4), agus 59(3) de Threoir [2001/82] go mbeadh pacáistiú agus lipéadú táirgí tréidliachta i dteangacha oifigiúla an Bhallstáit .i. Gaeilge chomh maith le Béarla in Éirinn?”
 Na ceisteanna arna dtarchur chun réamhrialú
 Inghlacthacht na gceisteanna
 23 Ina mbarúlacha i scríbhinn, ceistíonn Éire agus Rialtas na Polainne inghlacthacht na gceisteanna a tarchuireadh i gcomhair réamhrialú.
 24 Maíonn Éire, ar an gcéad dul síos, go ndearna sí na forálacha de Threoir 2001/82 atá i gceist sna príomhimeachtaí a thrasuí mar ba cheart, a bhfuil a bhfoclaíocht débhríoch, a fhágann go mbeadh cinneadh an Bhallstáit sin iad a chur chun feidhme ar chaoi ina gceadófaí teanga amháin dá theangacha oifigiúla a úsáid laistigh dá chorrlach breithmheasa.
 25 Ar an dara dul síos, áitíonn Éire gur léir ó chuspóir sainráite na treorach sin nach cearta teanga ná cearta cultúir iad na cearta a eascraíonn aisti, ach cearta a bhaineann le rochtain ar fhaisnéis faoi tháirgí íocshláinte tréidliachta. Ní dhéanfaí na cearta sin a shárú ach amháin i gcás ina mbeadh pacáistíocht nó lipéadú ag tomhaltóir nach bhféadfadh sé a thuiscint go hiomlán. Ní mhaíonn an t‐iarratasóir sna príomhimeachtaí, áfach, gur tháinig sé ar aon phacáistíocht nó lipéadú nach raibh sé in ann a thuiscint go hiomlán.
 26 Dar le Rialtas na Polainne, ní chuirtear de cheangal ar chúirteanna náisiúnta le dlí an Aontais Eorpaigh faoiseamh a dheonú lena n‐ordaítear do na húdaráis náisiúnta inniúla an dlí náisiúnta a leasú d’fhonn é a chur i gcomhréir le dlí an Aontais Eorpaigh. In aon chás, maíonn an rialtas sin nach n‐éireoidh leis an gcaingean sna príomhimeachtaí. Fiú dá nglacfaí leis go n‐eascraíonn ceart chun faisnéis a ghabhann le táirgí íocshláinte tréidliachta a bheith ar fáil i nGaeilge ó fhorálacha de Threoir 2001/82 atá neamhchoinníollach agus sách beacht, ní ceart é, i bhfianaise a chineáil, a d’fhéadfaí a agairt i gcoinne údaráis na hÉireann. Is de chúram eintiteas príobháideach í an oibleagáid chun na táirgí sin a lipéadú i nGaeilge, is é sin le rá monaróirí agus dáileoirí na dtáirgí sin, agus ní fhéadfadh an t‐iarratasóir forálacha treorach a agairt ina gcoinne.
 27 Ina leith sin, mar a thug an tAbhcóide Ginearálta faoi deara i mír 26 dá Thuairim, baineann na hargóintí ó Éirinn agus ó Rialtas na Polainne le tuillteanas na caingne sna príomhimeachtaí. Ní féidir le hargóintí a bhaineann le ceisteanna substainteacha caingne tionchar ar bith a bheith acu ar inghlacthacht na gceisteanna arna dtarchur [féach, chuige sin, breithiúnas an 19 Samhain 2019, A. K. e.a. (Neamhspleáchas Dhlísheomra Araíonachta na Cúirte Uachtaraí), C‐585/18, C‐624/18 agus C‐625/18, EU:C:2019:982, mír 111].
 28 Thairis sin, de réir chásdlí socair na Cúirte, baineann toimhde ábharthachta le ceisteanna maidir le léirmhíniú ar dhlí an Aontais Eorpaigh arna dtarchur ag cúirt náisiúnta sa chomhthéacs fíorasach agus reachtach ar faoin gcúirt sin atá sé a shainiú, agus nach faoin gCúirt atá sé a chruinneas a fhíorú (breithiúnas an 2 Feabhra 2021, Consob, C‐481/19, EU:C:2021:84, mír 29). Ní féidir an toimhde ábharthachta sin a bhréagnú leis an bhféidearthacht go bhféadfaí nach n‐éireodh leis an iarratasóir sna príomhimeachtaí os comhair na cúirte náisiúnta, sa deireadh thiar, go háirithe ar bhonn léirmhíniú áirithe ar dhlí an Aontais arna ghlacadh ag an gCúirt.
 29 I bhfianaise an mhéid sin, ní foláir a dhearbhú go bhfuil na ceisteanna a tarchuireadh chun réamhrialú inghlactha.
 Substaint an cháis
 30 Lena dhá ceist, a dhéanfar a mheas le chéile, fiafraíonn an chúirt a rinne an tarchur, go bunúsach, ar an gCúirt an gcaithfear Airteagal 288 CFAE a léirmhíniú amhail go gcuirtear bac leis ar chúirt náisiúnta, i gcás ina gcinneann sí, i gcomhthéacs nós imeachta a leagtar síos chuige sin sa dlí náisiúnta, gur mhainnigh an Ballstát lena mbaineann sí a oibleagáid a chomhlíonadh i leith Treoir 2001/82 a thrasuí i gceart, diúltú, ar an bhforas go ndealraíonn sé di go bhfuil an reachtaíocht náisiúnta i gcomhréir le Rialachán 2019/6, lena n‐aisghairtear an treoir agus a mbeidh feidhm aige ón 28 Eanáir 2022, do dhearbhú breithiúnach a ghlacadh ina sonrófar nár thrasuigh an Ballstát sin an treoir sin i gceart agus go bhfuil sé de cheangal air é sin a leigheas.
 31 I ndáil leis sin, ní mór a choinneáil i gcuimhne go bhfuil oibleagáid na mBallstát a eascraíonn as treoir chun an toradh a bheartaítear leis an treoir sin a bhaint amach, agus a ndualgas faoi Airteagal 4(3) CAE agus Airteagal 288 CFAE, gach beart iomchuí a ghlacadh, cibé acu ginearálta nó sonrach, chun comhlíonadh na hoibleagáide sin a áirithiú, ina gceangal ar údaráis uile na mBallstát, lena n‐áirítear, laistigh dá ndlínse, na cúirteanna (breithiúnais an 19 Aibreán 2016, DI, C‐441/14, EU:C:2016:278, mír 30 agus an cásdlí dá dtagraítear; an 4 Deireadh Fómhair 2018, Link Logistik N&N, C‐384/17, EU:C:2018:810, mír 57, agus an 13 Nollaig 2018, Hein, C‐385/17, EU:C:2018:1018, mír 49).
 32 Sa chás seo, is léir ón ordú tarchuir go gceadaítear le dlí na hÉireann do dhaoine aonair dearbhú breithiúnach a fháil ina sonraítear nach bhfuil treoir de chuid an Aontais Eorpaigh trasuite i gceart ag Éirinn agus go bhfuil sé de cheangal uirthi í a thrasuí, agus ag an am céanna fágtar an rogha faoi na cúirteanna náisiúnta diúltú do dhearbhú den sórt sin a eisiúint, ar na forais arna mbunú leis an dlí sin.
 33 Ní mór a thabhairt faoi deara, áfach, ós rud é gur chinn an chúirt a rinne an tarchur nár trasuíodh Treoir 2001/82 i gceart, nach mór di gach beart iomchuí a ghlacadh, cibé acu ginearálta nó sonrach, chun a áirithiú go mbainfear amach an toradh a bheartaítear leis an treoir sin (féach, chuige sin, breithiúnas an 24 Deireadh Fómhair 1996, Kraaijeveld e.a., C‐72/95, EU:C:1996:404, mír 55).
 34 Ní féidir a lua go bhfuil reachtaíocht na hÉireann i gcomhréir le Rialachán 2019/6 cheana féin, a mbeidh feidhm aige ón 28 Eanáir 2022, chun an cinneadh go bhfuil an reachtaíocht sin ar neamhréir le dlí an Aontais a thabhairt faoi amhras go dtí an dáta sin, gan trácht ar údar a thabhairt don neamhréireacht sin.
 35 Dá bhrí sin, go dtí go ndéanfar Treoir 2001/82 a aisghairm leis an rialachán sin, beidh forálacha na treorach sin fós ina gceangal, mura gcinnfidh an Chúirt go bhfuil siad neamhbhailí (féach, chuige sin, breithiúnais an 13 Feabhra 1979, Granaria, 101/78, EU:C:1979:38, mír 5 agus an 21 Meán Fómhair 1989, Hoechst v An Coimisiún, 46/87 agus 227/88, EU:C:1989:337, mír 64).
 36 Ina theannta sin, is í an Chúirt, agus í sin amháin, i gcásanna eisceachtúla agus de bharr cúinsí sáraitheacha maidir le deimhneacht dhlíthiúil, a fhéadfaidh a dheonú go gcuirfear ar fionraí an éifeacht atá le riail de chuid dhlí an Aontais i ndáil le dlí náisiúnta atá contrártha leis (féach, chuige sin, breithiúnas an 28 Iúil 2016, Association France Nature Environnement, C‐379/15, EU:C:2016:603, mír 33 agus an cásdlí dá dtagraítear).
 37 Sna himthosca sin, cuirtear cosc le hAirteagal 288 CFAE ar chúirt náisiúnta neamhaird a thabhairt ar an oibleagáid a fhorchuirtear ar an mBallstát lena mbaineann sí chun treoir a thrasuí ar an bhforas go maítear go mbeadh an trasuí sin díréireach de bharr go bhféadfadh sé a bheith costasach nó fánach mar thoradh ar rialachán a thiocfaidh i bhfeidhm go luath agus atá beartaithe chun teacht in ionad na treorach sin agus a bhfuil dlí an Bhallstáit sin i gcomhréir go huile leis.
 38 Dá bhrí sin, de bhun Airteagal 288 CFAE, ceanglaítear ar an gcúirt a rinne an tarchur, a chinn nach bhfuil an reachtaíocht náisiúnta i gcomhréir le Treoir 2001/82, an t-iarratas ar dhearbhú a dheonú go bhfuil oibleagáid ar Éirinn trasuí mícheart na treorach sin a leigheas.
 39 I bhfianaise an mhéid sin thuas, ní mór Airteagal 288 CFAE a léirmhíniú amhail go gcuirtear bac leis ar chúirt náisiúnta, i gcás ina gcinneann sí, i gcomhthéacs nós imeachta arna leagan síos chuige sin leis an dlí náisiúnta, gur mhainnigh an Ballstát lena mbaineann sí a oibleagáid a chomhlíonadh i leith Treoir 2001/82 a thrasuí i gceart, diúltú, ar an bhforas go ndealraíonn sé di go bhfuil an reachtaíocht náisiúnta i gcomhréir le Rialachán 2019/6 lena n-aisghairtear an treoir sin agus a mbeidh feidhm aige ón 28 Eanáir 2022, do dhearbhú breithiúnach a ghlacadh ina sonrófar nár thrasuigh an Ballstát sin an treoir sin i gceart agus go bhfuil sé de cheangal air é sin a leigheas.
 Costais
 40 Ós rud é, a mhéid a bhaineann sé leis na príomhpháirtithe sna príomhimeachtaí, go bhfuil na himeachtaí mar chéim sa chás os comhair na cúirte náisiúnta, baineann ceist na gcostas leis an gcúirt sin. Níl na costais a tabhaíodh trí bharúlacha a chur faoi bhráid na Cúirte, seachas costais na bpáirtithe sin, inghnóthaithe.
 Ar na forais sin, rialaíonn an Chúirt (an Chéad Dlísheomra) mar seo a leanas:
 Ní mór Airteagal 288 CFAE a léirmhíniú amhail go gcuirtear bac leis ar chúirt náisiúnta, i gcás ina gcinneann sí, i gcomhthéacs nós imeachta arna leagan síos chuige sin leis an dlí náisiúnta, gur mhainnigh an Ballstát lena mbaineann sí a oibleagáid a chomhlíonadh i leith Treoir 2001/82/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 6 Samhain 2001 maidir leis an gcód Comhphobail a bhaineann le táirgí íocshláinte tréidliachta, arna leasú le Treoir 2004/28/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 31 Márta 2004 a thrasuí i gceart, diúltú, ar an bhforas go ndealraíonn sé di go bhfuil an reachtaíocht náisiúnta i gcomhréir le Rialachán (AE) 2019/6 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 11 Nollaig 2018 maidir le táirgí íocshláinte tréidliachta agus lena n‐aisghairtear Treoir 2001/82, lena n‐aisghairtear an treoir sin agus a mbeidh feidhm aige ón 28 Eanáir 2022, do dhearbhú breithiúnach a ghlacadh ina sonrófar nár thrasuigh an Ballstát sin an treoir sin i gceart agus go bhfuil sé de cheangal air é sin a leigheas.
 Sínithe:
 * Teanga an cháis: an Ghaeilge.
 1 [Aistriúchán neamhoifigiúil]
 2 [Aistriúchán neamhoifigiúil]
 3 [Aistriúchán neamhoifigiúil]
 4 [Aistriúchán neamhoifigiúil]


type: other

text:
France, Conseil d'État, 6 ss, 28 juillet 1999, 201921
 Page d'accueil > Résultats de la recherche France, Conseil d'État, 6 ss, 28 juillet 1999, 201921
 Type d'affaire : AdministrativeNumérotation : Numéro d'arrêt : 201921Numéro NOR : CETATEXT000008076725 Identifiant URN:LEX : urn:lex;fr;conseil.etat;arret;1999-07-28;201921 Analyses : ETRANGERS - RECONDUITE A LA FRONTIERE.Texte : Vu la requête sommaire et le mémoire complémentaire, enregistrés le 19 novembre 1998 et le 10 février 1999 au secrétariat du Contentieux du Conseil d'Etat, présentés par Mlle Vassana A..., demeurant chez M. SOK Y..., ... ; Mlle A... demande au Conseil d'Etat :
 1°) d'annuler le jugement du 26 août 1998 par lequel le conseiller délégué par le président du tribunal administratif de Paris a rejeté sa demande tendant à l'annulation de l'arrêté du 20 juillet 1998 du préfet de police décidant sa reconduite à la frontière ;
 Vu la loi n° 79-587 du 11 juillet 1979 ; Vu le décret du 28 novembre 1983 relatif aux relations entre l'administrationet les usagers ; Vu le code des tribunaux administratifs et des cours administratives d'appel ;
 - les conclusions de M. Lamy, Commissaire du gouvernement ;Sur les moyens tirés de l'irrégularité du jugement attaqué :
 Considérant que les moyens tirés de ce que le jugement attaqué du magistrat délégué par le président du tribunal administratif de Paris , en date du 26 août 1998, serait insuffisamment motivé et répondrait de façon stéréotypée aux moyens du requérant manquent en fait ;
 Considérant, en premier lieu, qu'il ressort des pièces du dossier que Mme X..., chef du 6ème bureau de la direction de la police générale de la préfecture de police, a par un arrêté du préfet de police du 26 janvier 1998, publié au bulletin municipal officiel de la Ville de Paris du 6 février 1998, reçu délégation pour signer les octrois, retraits et refus de titre de séjour ; qu'ainsi, le moyen tiré de ce que la décision du 17 février 1998 refusant de délivrer un titre de séjour à Mlle A... aurait été signée par une autorité incompétente manque en fait ;
 Considérant, en deuxième lieu, qu'aux termes de l'article 5 du décret du 28 novembre 1983 susvisé relatif aux relations entre l'administration et les usagers : "Les délais opposables à l'auteur d'une demande adressée à l'administration courent de la date de la transmission, à l'auteur de cette demande, d'un accusé de réception mentionnant : 1°) le service chargé du dossier ou l'agent à qui l'instruction du dossier a été confiée ; 2°) le délai à l'expiration duquel, à défaut d'une décision expresse, la demande sera réputée acceptée ou rejetée ; 3°) s'il y a lieu, les délais et les voies de recours contre la décision implicite de rejet. Les délais visés au premier alinéa du présent article ne courent pas lorsque les indications que doit contenir l'accusé de réception sont incomplètes ou erronées et que l'intéressé se trouve, de ce fait, empêché de faire valoir ses droits " ; que, si le non respect de cette disposition est de nature à avoir des incidences sur la détermination des délais de recours à l'encontre de la décision de refus de séjour, il est sans influence sur la légalité de cette décision ;
 Considérant, en troisième lieu, que la décision du 17 février 1998, qui énonce les considérations de fait et de droit sur le fondement desquelles elle a été prise, est suffisamment motivée ;
 Considérant, en quatrième lieu, que si la requérante soutient que la décision du 17 février 1998 a été prise en méconnaissance de la circulaire ministérielle du 24 juin 1997 relative à la régularisation de certaines catégories d'étrangers en situation irrégulière, elle n'estpas fondée à se prévaloir des dispositions de ladite circulaire qui est dépourvue de caractère réglementaire ;
 Considérant qu'il résulte de ce qui précède que Mlle A... n'est pas fondée à exciper de l'illégalité de la décision du 17 février 1998 refusant de lui délivrer un titre de séjour pour demander l'annulation de l'arrêté du 20 juillet 1998 ordonnant sa reconduite à la frontière ;
 Sur les moyens tirés de l'illégalité de l'arrêté de reconduite à la frontière :Considérant, en premier lieu, qu'il ressort des pièces du dossier que Mlle A..., de nationalité laotienne, s'est maintenue sur le territoire français plus d'un mois après la notification, le 20 février 1998, de la décision du préfet de police du 17 février 1998 lui refusant la délivrance d'un titre de séjour et l'invitant à quitter le territoire ; qu'elle était ainsi dans le cas visé au 3° de l'article 22-I de l'ordonnance du 2 novembre 1945 où le préfet peut décider la reconduite d'un étranger à la frontière ;
 Considérant, en deuxième lieu, qu'il ressort des pièces du dossier que M. JeanPierre Z..., sous-directeur de l'administration des étrangers à la direction de la police générale de la préfecture de police, a, par un arrêté du préfet de police du 26 janvier 1998, publié au bulletin municipal officiel de la Ville de Paris du 6 février 1998, reçu délégation pour signer les arrêtés de reconduite à la frontière ; qu'ainsi, le moyen tiré de ce que l'arrêté du 20 juillet 1998 ordonnant la reconduite à la frontière de Mlle A... aurait été signé par une autorité incompétente manque en fait ;
 Considérant, en troisième lieu, qu'il résulte de l'ensemble des dispositions de l'ordonnance du 2 novembre 1945 modifiée, et notamment de ses articles 22 et 22 bis qui ouvrent un recours suspensif devant le juge administratif, organisent les garanties dont bénéficie l'étranger pour pouvoir exercer utilement ledit recours et fixent les délais dans lesquels ce recours doit être présenté et jugé, que le législateur a entendu déterminer l'ensemble des règles de procédure administrative et contentieuse auxquelles sont soumises l'intervention et l'exécution des arrêtés de reconduite et, par suite, exclure l'application des dispositions de l'article 8 du décret du 28 novembre 1983 susvisé selon lesquelles les décisions qui doivent être motivées en vertu de la loi du 11 juillet 1979 ne peuvent légalement intervenir qu'après que l'intéressé a été mis à même de présenter des observations écrites ; que Mlle A... ne saurait, par suite, utilement soutenir que l'arrêté attaqué serait intervenu sur une procédure irrégulière faute pour le préfet de police d'avoir respecté la procédure instituée par l'article 8 du décret du 28 novembre 1983 ;
 Considérant, en quatrième lieu, que l'arrêté attaqué, qui énonce les circonstances justifiant qu'il soit fait application à la requérante des dispositions de l'article 22-I-3° de l'ordonnance du 2 novembre 1945, est suffisamment motivé ;
 Considérant, en cinquième lieu, que si Mlle A... soutient que l'arrêté du 20 juillet 1998 lui a été notifié dans des conditions irrégulières, cette circonstance, à la supposer établie, serait sans influence sur la légalité de cet arrêté ;
 Considérant, en sixième lieu, que le moyen tiré de ce que Mlle A... courrait des risques importants si elle devait retourner au Laos ne saurait utilement être invoqué à l'appui des conclusions tendant à l'annulation de l'arrêté décidant la reconduite à la frontière ;Considérant, en septième lieu, que si Mlle A... vit en France depuis 1989 en y exerçant, la plupart du temps, une activité professionnelle, elle est majeure, célibataire, sans enfant et que le ressortissant cambodgien avec lequel elle déclare vivre maritalement a lui- même fait l'objet d'un refus de séjour et d'un arrêté de reconduite à la frontière ; que, par suite, l'arrêté attaqué n'a pas porté au droit de l'intéressée au respect de sa vie familiale et privée une atteinte disproportionnée aux buts en vue desquels il a été pris ; qu'il n'a donc pas méconnu les stipulations de l'article 8 de la convention européenne de sauvegarde des droits de l'homme et des libertés fondamentales ;
 Considérant, en huitième lieu, que la requérante ne prouve pas que la maladie dont elle déclare être atteinte ne puisse pas être soignée ailleurs qu'en France ; qu'elle n'est donc pas fondée à soutenir que le préfet de police aurait fait une appréciation manifestement erronée des conséquences de son arrêté de reconduite à la frontière sur sa situation personnelle ; Considérant qu'il résulte de tout ce qui précède que Mlle A... n'est pas fondée à soutenir que c'est à tort que le magistrat délégué par le président du tribunal administratif de Paris a rejeté sa demande tendant à l'annulation de l'arrêté du 20 juillet 1998 du préfet de police décidant sa reconduite à la frontière ;
 Article 2 : La présente décision sera notifiée à Mlle Vassana A..., au préfet de police et au ministre de intérieur.Références : Circulaire 1997-06-24Loi 79-587 1979-07-11Ordonnance 45-2658 1945-11-02 art. 22, art. 22 bisPublications :Proposition de citation: CE, 28 juillet 1999, n° 201921Inédit au recueil LebonTélécharger au format RTFComposition du Tribunal :Rapporteur : M. SpitzRapporteur public : M. LamyOrigine de la décision Pays : FranceJuridiction : Conseil d'ÉtatFormation : 6 ssDate de la décision : 28/07/1999Fonds documentaire : Legifrance Haut de page