text:
Tomi nähdään Fort Boyard -ohjelmassa keväällä 2012
 Kansainvälinen menestysformaatti Fort Boyard – Linnake nähdään kevään 2012 ajan Nelosella uusintana. Mukana kilpailemassa on Tomi Metsäketo. Kyseessä on seikkailuohjelmien lippulaiva, formaatti, joka on ollut katsojamenestys eri puolilla maailmaa. Sarja on kuvattu kokonaisuudessaan Ranskan luoteisrannikolla, Napoleonin 1800-luvulla rakennuttamassa merilinnakkeessa nimeltään Fort Boyard. Kilpailijat on jaettu kuuteen joukkueeseen. Linnakkeen selleissä, sekä muurien ulkopuolella, kilpailijoita odottaa toinen toistaan vaativimpia haasteita. Ohjelman juontajina nähdään Merja Larivaara ja Kari-Pekka Toivonen. Linnakkeen vakioasukkaisiin kuuluvat myös tiikerinkesyttäjä Monique tiikereineen, lyhytkasvuiset apurit Victor ja Bruno sekä Linnakkeen vartija Herkules.
 Fort Boyardin ensimmäinen tuotantokausi nähdään uusintana Nelosella 4.1.2012 alkaen. Sarja näytettiin Suomi TV:ssä syksyllä 2010. Lue lisää Nelosen sivuilta.
 Tomille tänään kaksi platinalevyä! Onnea!
 Tomi Metsäkedon Kuului laulu enkelten -joululevy (Sony Music) on myynyt upeat platinaan oikeuttavan määrän. Tomi juhli tänään platinaa tuplasti, sillä hän saa myös vuonna 2004 julkaistusta Tummaa samettia -albumistaan platinalevyn (Warner Music).
 Platinalevyt luovutettiin Tomille 15.12. MTV3:n Huomenta Suomen aamuohjelmassa.
 Levy-yhtiö Sony Musicin toimesta Kuului laulu enkelten -platina luovutetaan virallisesti Tomille 15.12. Helsingissä Kallion kirkossa, jossa Tomi esiintyy Kuului laulu enkelten -kiertueensa konsertissa. Konsertin jälkeen yleisö voi nähdä platina-albumit kirkon aulassa, jonne Tomi tulee tapaamaan yleisöään.
 Kuului laulu enkelten -joulualbumi julkaistiin viime jouluksi ja se ylitti jo silloin hienosti kuudessa viikossa kultalevyrajan.
 Tomin kirkkokonserttikiertue jatkuu vielä Helsingin jälkeen Loimaalla, Turussa ja Tamperella. Tässä Tomin loppuvuoden kalenteri:
 To 15.12. Helsinki, Kallion kirkko, Kuului laulu enkelten
 Pe 16.12. Loimaa, Kanta-Loimaan kirkko, Kuului laulu enkelten
 La 17.12. Helsinki, Vuotalo, jouluinen konsertti
 Ma 19.12. Turku, Mikaelinkirkko, Kuului laulu enkelten
 Ti 20.12. Tampere, Kalevan kirkko, Kuului laulu enkelten
 Ke 21.12. Pyhäjärvi, Yksityistilaisuus
 To 22.12. Sonkajärvi, Yksityistilaisuus
 TOMI METSÄKETO JA KUULUI LAULU ENKELTEN -KIERTUEEN MINIDOKUMENTTI
 Tomi Metsäkedon Kuului laulu enkelten -kiertueen ensimmäisen konsertin yhteydessä Jyväskylässä tehtiin konsertin valmisteluista Making of Kuului laulu enkelten -dokmenttivideo. Video sisältää tunnelmia konsertista ja treeneistä sekä Tomin mietteitä tämän vuoden kiertueesta. Katso video tästä.
 KEVÄÄLLÄ 2012 TOMI JATKAA LES MISERABLES -MUSIKAALISSA
 Syyskauden aikana Tomi näytellyt Åbo Svenska Teaterin loppuunmyydyssä menestysmusikaalissa. Musikaalille on nyt luvassa myös jatkoa, sillä kevätkaudelle on varattu jo esityspäiviä, jotka nekin ovat jo loppuunvarattuja.
 Tunnelmia kiertueesta: www.facebook.com/tomimetsaketo
 • MTV3 Viihdeuutiset
 (Kuvassa Kuului laulu enkelten platinataulu)
 Making of Kuului laulu enkelten kiertue -video
 Kuului laulu enkelten -kiertueen ensimmäisen konsertin yhteydessä Jyväskylässä 29.11.2011 tehtiin konsertin valmisteluista Making of Kuului laulu enkelten -dokmenttivideo. Katso tunnelmia konsertista ja kuuntele Tomin mietteet tämän vuoden kiertueesta, jonka jokaisella paikkakunnalla vierailee paikallinen lapsikuoro. Jyväskylässä siis oli mukana Kolmekuutoset.
 Katso tästä: http://www.youtube.com/watch?v=uKw2Sl6QAfU
 Kuului laulu enkelten -kiertue starttaa 29.11.
 HUOM! TOMIN FACEBOOK-SIVUILLA KUVIA JA TUNNELMIA JOKAISESTA KONSERTISTA!!!
 Tomi Metsäketo julkaisi viime jouluksi ensimmäisen joululevynsä, jonka nimenä on hänen tarvaramerkikseenkin mainittu Kuului laulu enkelten. Albumi ylitti heti ensimmäisenä jouluna kultalevyrajan ja radiotoimittajat valitsivat levyn joulukuun 2010 Kuukauden levyksi / vuoden Joululevyksi. Täksi jouluksi Tomi julkaisee radiosoittoon digitaalisen singlen: Tonttu on nostalginen, suomalaiseen jouluperinteeseen sopiva kappale, joka herättää tunteita ja muistoja lapsuuden jouluista.
 ”Tonttu on ehkä vähän unohdettu joululaulu, joka on varsinkin vanhan kansan tykkäämä kappale, myös oman isoäitini lempikappale. Tykkään itsekin kovasti kappaleesta. Jukka Nykänen on tehnyt siihen hienon elokuvatyyppisen sovituksen,” kertoo Tomi.
 Tomi Metsäketo aloittaa perinteisen Kuului laulu enkelten -konserttikiertueensa tiistaina 29.11.2011. Tänä vuonna Tomi on halunnut kutsua rinnalleen jokaiselta paikkakunnalta lapsikuoron.
 ”Kuorolaulu on tässä muutaman vuoden sisällä saanut ansaitsemaansa huomiota ja on ollut nousuboomissa. Kuorolaulujen kirkossa esittäminen on hyvä tapa muistuttaa kuulijoille, kuinka lasten ja nuorten äänet soivat upeasti kirkossa,” selventää Tomi kuorojen mukaan pyytämistä. ”Ja onhan joulu lasten juhlaa!”
 Joulukiertueen nimenä on siis Tomin Kuului laulu enkelten, kaunis gregoriaaninen kuorolaulu, jolla käynnistyy myös kirkkokonserttien ohjelmallinen anti: avauskappale virittää kuulijat heti joulun rauhaisaan tunnelmaan. Kuorokappale nivoo tämän vuoden teeman hienosti konserttiin, sillä kiertueelle Tomi on halunnut kutsua mukaan jokaiselta paikkakunnalta lapsi- tai nuorisokuoron. Tomi esiintyy nyt ensimmäistä kertaa kiertuemuodossa yhdessä kuorojen kanssa. Tomi itsensä esittäminä konsertissa soi Tomille rakkaita joululauluja, mm. Varpunen jouluaamuna, Ave Maria ja Have youself a merry little christmas. Yhteislauluina kuorojen kanssa esitetään mm. Kuului laulu enkelten ja Jouluyö, juhlayö. Lisäksi illan ohjelmistoon mahtuu muutamia kuoron omia esityksiä.
 Tomille kuorolaulu on ollut jo pienestä asti mukana hänen elämässään. Hän oli mukana lapsena maineikkaassa Cantores Minores -poikakuorossa. Muutaman viimevuoden ajan Tomi on ollut tuomaroimassa TV2:n Suomen Paras kuoro -ohjelmassa.
 Tänä vuonna kiertue kiertää 11. paikkakunnalla marraskuun lopulta aivan joulun alle.
 Ti 29.11. Jyväskylä, Taulumäen kirkko
 To 1.12. Lappeenranta, Lappeen Marian kirkko
 Pe 2.12. Hämeenlinna, Hämeenlinnan kirkko
 La 3.12. Lahti, Ristinkirkko
 Su 4.12. Forssa, Forssan kirkko
 Ke 7.12. Kotka, Kotkan kirkko
 La 10.12. Mikkeli, Tuomiokirkko
 To 15.12. Helsinki, Kallion kirkko
 Pe 16.12. Loimaa, Kanta-Loimaan kirkko
 Ma 19.12. Turku, Mikaelinkirkko
 Ti 20.12. Tampere, Kalevan kirkko
 Kuoroista mukana ovat seuraavat paikkakuntien omat kuorot: Lue lisää
 Kuului laulu enkelten -konsertissa Jyväskylässä tehdään Making of -taltiointi
 Konserttikiertue lähestyy. Jyväskylän konsertin yhteydessä ti 29.11. tehdään kiertueesta Making of -dokumenttia, joka julkaistaan valmistuttuaan mm. näillä sivuilla.
 Tomi vierailee Saara Aallon joululevyllä
 Tomi vierailee Saara Aallon juuri julkaistulla Enkeleitä – Angels -joulualbumilla. Tomi duetoi Saaran kanssa Teemu Roivaisen upeassa, uudessa joululaulussa Muistan joulun. Lue lisää
 Tomi vieraili Turun Radiossa. Kuuntele haastattelu >>
 Kuului laulu enkelten -kiertueella vierailee paikallisia lapsikuoroja
 Tomi Metsäketo on useina vuosina tehnyt joulun alla menestyksekkäitä kirkkokonserttikiertueita. Viime jouluksi hän julkaisi ensimmäisen joululevynsä, joka kiiti hienosti samana jouluna kultalevyrajan yli. Kyseisen Kuului laulu enkelten -albumin siivittämänä Tomi lähtee tänäkin vuonna jouluiselle kirkkokonserttikiertueelle – nyt lapsikuorojen kanssa.
 Joulukiertueen nimenä on Tomin tavaramerkiksikin nimetty Kuului laulu enkelten, kaunis gregoriaaninen kuorolaulu, jolla käynnistyy myös kirkkokonserttien ohjelmallinen anti: avauskappale virittää kuulijat heti joulun rauhaisaan tunnelmaan. Kuorokappale nivoo tämän vuoden teeman hienosti konserttiin, sillä kiertueelle Tomi on halunnut kutsua mukaan jokaiselta paikkakunnalta lapsi- tai nuorisokuoron. Tomi esiintyy nyt ensimmäistä kertaa kiertuemuodossa yhdessä kuorojen kanssa. Tomi itsensä esittäminä konsertissa soi Tomille rakkaita joululauluja, mm. Varpunen jouluaamuna, Ave Maria ja Have youself a merry little christmas. Yhteislauluina kuorojen kanssa esitetään mm. Kuului laulu enkelten ja Jouluyö, juhlayö. Lisäksi illan ohjelmistoon mahtuu muutamia kuoron omia esityksiä.
 Kuoroista mukana ovat seuraavat paikkakuntien omat kuorot:
 • Kolmekuutoset (Jyväskylä)
 • Lauluvarpuset (Lappeenranta)
 • Aurorina & Hämeenlinnan poikakuoro (Hämeenlinna)
 • Lapsi- ja nuorisokuoro Lahden Aurinkoiset (Lahti)
 • Kuhankeittäjät (Forssa)
 • Kotkan seudun musiikkiopiston lapsikuorot Kipinä ja Merituuli (Kotka) & Kirviset (Hamina)
 • Cantus Michaelis (Mikkeli)
 • Lapsikuoro Sonetti (Helsinki)
 • Laululintuset (Loimaa)
 • Turun konservatorion lapsi- ja nuorisokuoro, Auriella ja Sigynella (Turku)
 • Piccolon Lapsikuorot (Tampere)
 Kuorojen esittelyt löytyvät www.indico.fi/kuuluilauluenkelten
 Paikkakunnat ovat: Lue lisää
 Les Misérablesin ensi-ilta 6.10.2011
 Yli 30 000 katsojaa näki Les Misérablesin Åbo Svenska Teaterissa ensimmäisellä kaudella. Esitykset jatkuvat vielä kuuden viikon ajan 6.10.-19.11.2011 (ennakkonäytökset 4.-5.10.). Syksyllä 2011 Mariuksen roolissa nähdään laulaja Tomi Metsäketo. Alain Boublilin ja Claude-Michael Schönbergin Les Misérablesia on kutsuttu maailman suosituimmaksi musikaaliksi. Mukaansatempaavaa ja koskettavaa teosta on esitetty jo yli 25 vuotta täysille katsomoille. Åbo Svenska Teaterin Les Misérables on saanut upean vastaanoton sekä yleisöltä että lehdistöltä ja se palkittiin Turku Touringin arvostetulla Matkailun Oskari 2010 -palkinnolla 4.2.2011.
 Åbo Svenska Teater >>
 Tomi mukaan Tähtien taistoon
 Tomi on lupautunut mukaan Suomi-Ruotsi -maaottelussa järjestettävään huikeaan Tähtien taisto -kisaan, eli 100 m miesten juoksuun! Kilpailu käydään Helsingin Olympia Stadionilla pe 9.9. klo 19.25. (Liput jo myynnissä).


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
18.7.2009
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 167/2
 Ordinanza della Corte (Sesta Sezione) 26 marzo 2009 (domanda di pronuncia pregiudiziale proposta dal Tribunale amministrativo regionale per la Sicilia) — Maria Catena Rita Pignataro/Ufficio Centrale Circoscrizionale c/o Tribunale di Catania, Ufficio Centrale Regionale per l'elezione del Presidente dell'Assemblea Regionale Siciliana c/o Corte d'Appello di Palermo, Assemblea Regionale Siciliana, Presidenza del Consiglio dei Ministri, Ministero dell’Interno, Ministero dell’Economia, Andrea Vitale, Antonino Di Guardo, Fabio M. Mancuso
 (Causa C-535/08) (1)
 (Condizioni di eleggibilità ad elezioni regionali - Obbligo di residenza nella regione considerata - Artt.17 CE e 18 CE - Diritti fondamentali - Mancanza di collegamento con il diritto comunitario - Manifesta incompetenza della Corte)
 2009/C 167/03
 Lingua processuale: l’italiano
 Giudice del rinvio
 Tribunale amministrativo regionale per la Sicilia
 Parti
 Ricorrente: Maria Catena Rita Pignataro
 Convenuti: Ufficio Centrale Circoscrizionale c/o Tribunale di Catania, Ufficio Centrale Regionale per l'elezione del Presidente dell'Assemblea Regionale Siciliana c/o Corte d'Appello di Palermo, Assemblea Regionale Siciliana, Presidenza del Consiglio dei Ministri, Ministero dell’Interno, Ministero dell’Economia, Andrea Vitale, Antonino Di Guardo, Fabio M. Mancuso
 Oggetto
 Domanda di pronuncia pregiudiziale — Tribunale Amministrativo Regionale per la Sicilia — Interpretazione dell’art. 6 UE, dell’art. 3 del primo protocollo addizionale, dell’art. 2 del quarto protocollo addizionale alla Convenzione europea dei diritti dell’uomo e dell’art. 25 del patto internazionale relativo ai diritti civili e politici — Interpretazione degli artt. 17 e 18 CE — Compatibilità di una normativa regionale che il limita il diritto di elettorato passivo di un cittadino italiano sulla base di un requisito di residenza nella regione
 Dispositivo
 1)
 Gli artt. 17 CE e 18 CE non ostano ad una normativa nazionale che prevede, in una situazione come quella di cui trattasi nella causa principale, tra le condizioni di eleggibilità ad un’assemblea regionale, l’obbligo di risiedere nella regione considerata al momento della presentazione della candidatura.
 2)
 La Corte di giustizia delle Comunità europee è manifestamente incompetente a risolvere la prima questione sollevata dal Tribunale amministrativo regionale per la Sicilia.
 (1) GU C 32 del 07.02.2009.


text:
 22.9.2012
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 287/40
 Решение на Съда на публичната служба (трети състав) от 20 юни 2012 г. — Cristina/Комисия
 (Дело F-83/11) (1)
 (Публична служба - Конкурс на общо основание - Решение на конкурсната комисия за недопускане до изпитите - Способи за защита - Съдебна жалба, подадена без да се изчака решението по административната жалба - Допустимост - Специални условия за допускане на участие в конкурса - Професионален опит, свързан с естеството на служебните задължения)
 2012/C 287/74
 Език на производството: френски
 Страни
 Жалбоподател: Alma Yael Cristina (Брюксел, Белгия) (представители: адв. S. Rodrigues, адв. A. Blot и адв. C. Bernard-Glanz)
 Ответник: Европейска комисия (представители: г-н J. Currall и г-жа B. Eggers)
 Предмет
 Искане за отмяна на решението на председателя на конкурсната комисия по конкурс EPSO/AST/112/10 — Асистенти (AST 3) да не се допусне жалбоподателката до изпитите.
 Диспозитив
 1.
 Отхвърля жалбата.
 2.
 Г-жа Cristina понася направените от нея съдебни разноски и се осъжда да заплати съдебните разноски, направени от Европейската комисия.
 (1) ОВ C 340, 19.11.2011 г., стр. 41.


type: wikipedia

text:
Ivan Alilović (Ružići, Grude, 25. veljače 1927. – Mostar, 11. veljače 2003.) bio je hrvatski književni povjesničar.
 Istraživač književne i kulturne prošlosti Bosne i Hercegovine. Pučku školu završio u rodnom mjestu, potom položio prijemni ispit za upis u franjevačku Klasičnu gimnaziju na Širokom Brijegu. Međutim, gimnaziju nije nastavio. Do upisa u Vidovićevu dopisnu školu u Sarajevu, čija je četiri razreda uspio završiti, bavio se poljoprivredom u Ružićima. Od 1941. do konca rata radi kao učitelj u Borajni (kod Vitine) i pomoćnoj školi u Blaževićima, a potom polaže III. pedagoški tečaj u Mostaru. Radi kao učitelj u više mjesta, a često mu je taj posao i uskraćivan bez ikakvih objašnjenja. Na Višoj pedagoškoj školi u Mostaru završava studij hrvatsko-srpskog jezika i jugoslavenskih književnosti i od tada službuje kao nastavnik materinskog jezika u Viru, Posušju i Klobuku.
 Upisuje se na studij književnosti u Skoplju: tamo ga, zbog jednog pisma upućenog rođaku u Pariz, sumnjiče i ispituju kao antikomunista, te razmišlja da prekine studij. Biskup Smiljan Čekada, s kojim je bio u vezi, odvraća ga od toga i materijalno ga pomaže da nastavi studij. Kao apsolvent radi na Medicinskoj i Muzičkoj školi u Mostaru, ali, kako još nema diplomu, ubrzo gubi i taj posao, a vraća mu se nakon diplomiranja. Komunisti ga potom optužuju da u mostarskom pododboru Matice hrvatske, koji u to vrijeme u tom gradu nije ni postojao, djeluje kao nacionalist. Godine 1970. uhićen je i osuđen na tri godine zatvora. Nakon izlaska iz zatvora, nikada se više nije uspio zaposliti kao profesor.
 1990-ih je uređivao glasilo Hrvatskog društva političkih zatvorenika Politički zatvorenik.
 Djela
 Pustinjakove pripovijetke iz seoskog života zapadne Hercegovine (izbor pripovijetki Martina Mikulića, 1972.),
 Tri zaboravljena imena iz kulturne prošlosti Hercegovine (1974.),
 Duhan i život naroda u Hercegovini (1976.),
 Hrvatski narodni običaji u Hercegovini (1977.),
 Dr. Ante Radić, velikan hrvatske kulture (1979.),
 Tragom hrvatske kulturne baštine u Hercegovini (1980.),
 Hercegovci u hrvatskoj poeziji (izbor, 1982.),
 Hrvatski pripovjedači iz Hercegovine (izbor, 1983.),
 Bibliografija hrvatskih pisaca Bosne i Hercegovine do godine 1918. (1986.),
 Bibliografija hrvatskih pisaca Bosne i Hercegovine između dvaju ratova (1989.)
 Križni put i raspuća hrvatskih đaka, studenata i intelektualaca iz Hercegovine (1999)
 Hrvatski pisci iz Bosne i Hercegovine
 Životopisi, Grude
 Bosanskohercegovački književnici
 Hrvatski književni povjesničari


type: other

text:
locus delicti: CONTAGEM DE PRAZO PARA RECURSO, APÓS PEDIDO DE CORRECÇÃO DA DECISÃO RECORRIDA
 CONTAGEM DE PRAZO PARA RECURSO, APÓS PEDIDO DE CORRECÇÃO DA DECISÃO RECORRIDA
 Os arguidos, requereram a correção da decisão condenatória, ao abrigo do artigo 380.o, n.o 1, alínea b), do Código de Processo Penal (CPP), no segmento atinente à motivação da decisão sobre a matéria de facto, e, simultaneamente, requereram que «a contagem do prazo de recurso nos presentes autos (30 dias) apenas [começasse] a contar a partir da notificação aos arguidos da decisão proferida quanto ao presente incidente de correção».
 O Tribunal, por despacho do relator de 21 de dezembro de 2012, deferiu a requerida correção, considerando tratar-se de um «lapso material manifesto», mas indeferiu o mais requerido, quanto ao protelamento do termo inicial do prazo de recurso da decisão condenatória, por considerar infundado o estado de incerteza quanto ao julgado, que os arguidos invocaram como seu fundamento, em face da natureza manifesta do lapso suprido.
 Os arguidos, inconformados com a decisão que indeferiu o requerido, quanto à contagem do prazo para a interposição do recurso, dela interpuseram recurso para o Tribunal da Relação de Coimbra. Posteriormente,recorreram, para essa mesma instância de recurso, da decisão condenatória, por requerimentos apresentados em juízo em 15 de janeiro de 2013 e 22 de janeiro de 2013, respetivamente.
 O tribunal de primeira instância admitiu o recurso interposto do aludido despacho de 21 de dezembro de 2012, atribuindo-lhe, porém, mero efeito devolutivo, e indeferiu, por intempestivos, os requerimentos de interposição do recurso da decisão condenatória, considerando que, tal como sustentado no referido despacho, o pedido de correção formulado nos autos não interrompeu o prazo de recurso em curso.
 O tribunal da Relação por acórdão de 24 de Abril de 2013, julgou improcedente o recurso interposto do despacho de 21 de Dezembro de 2012. Tendo sido interposto recurso para o Tribunal Constitucional desse aresto, pela Decisão Sumária no 292/13, foi julgada inconstitucional a norma do artigo 380.o, conjugada com a do artigo 411.o, no 1 do Código de Processo Penal, na interpretação segundo a qual o pedido de correção de uma decisão formulada pelo arguido, não suspende o prazo para este interpor recurso desta mesma decisão.
 Os arguidos entretanto reclamaram da decisão de rejeição dos recursos, nos termos do artigo 405.o do CPP, tendo o Tribunal da Relação de Coimbra, por decisão do relator de 17 de abril de 2013, indeferido a reclamação.
 «1. Os ora recorrentes pretendem que este Alto Tribunal aprecie a inconstitucionalidade da norma do artigo 380o do CPP, quando interpretada no sentido de impor a interposição de um recurso penal para o Tribunal da Relação, nos prazos fixados no art. 411o, no 1 do CPP, independentemente de ter havido um pedido prévio de correção da sentença.
 2. E, consequentemente, a inconstitucionalidade da interpretação do art. 380o do CPP segundo a qual o pedido de correção de uma decisão em processo penal, formulado pelo Arguido, não suspende nem interrompe o prazo para este interpor recurso dessa mesma decisão.
 3. Tal interpretação viola claramente o disposto no art. 32o da CRP, nomeadamente, o direito ao recurso.
 4. Da interpretação feita pela decisão recorrida dos arts. 380o e 411o ambos do CPP, resulta que o prazo para a interposição do recurso continua a correr a partir do termo inicial fixado no art. 411o, mesmo quando o arguido requeira a correção da sentença ao abrigo do disposto no art. 380o do CPP.
 5. Ora, salvo o devido respeito por melhor opinião, a interpretação normativa que a Decisão singular aqui recorrida perfilha e que acabamos de expor para o referido art. 380o do CPP viola materialmente o art. 32o, no 1 da CRP – princípio das garantias de defesa de processo criminal, incluindo o direito de recurso.
 6. E irrelevante se tratou de um erro material ou se, pelo contrário, se tratou de uma ambiguidade ou obscuridade.
 7. De facto, não se justifica decidir, nesta matéria por um tratamento diferenciado consoante esteja em causa uma obscuridade ou ambiguidade ou esteja em causa um erro, nomeadamente um erro de escrita ou de cálculo.
 2. Como relatado, os arguidos A. e B., ora recorrentes, interpuseram nos presentes autos (processo comum coletivo n.o 249/11.0PECBR) recurso para o Tribunal da Relação de Coimbra do despacho de 21 de dezembro de 2012, na parte em que indeferiu o pedido de que «a contagem do prazo de recurso nos presentes autos (30 dias) apenas [começasse] a contar a partir da notificação aos arguidos da decisão proferida quanto ao (...) incidente de correção», que subiu àquela instância de recurso com efeito meramente devolutivo.
 O Tribunal da Relação, por Acórdão de 24 de abril de 2013, negou provimento ao recurso, tendo os arguidos dele interposto um primeiro recurso para o Tribunal Constitucional, ao abrigo do artigo 70.o, n.o 1, alínea b), da LTC, a fim de verem apreciada «a inconstitucionalidade da norma do artigo 380.o do CPP, quando interpretada no sentido de impor a interposição de um recurso penal para o Tribunal da Relação, no prazo fixado no art. 411.o, n.o1, do CPP, independentemente de ter havido um pedido prévio de correção da sentença» e, consequentemente, «a interpretação de que o pedido de correção de uma decisão em processo penal, formulado pelo mesmo Arguido, não suspende nem interrompe o prazo para este interpor recurso dessa mesma decisão» (cf. relatório da decisão sumária constante da certidão de fls. 359-370).
 Tal recurso de constitucionalidade, que correu termos neste Tribunal Constitucional sob o n.o 442/2013, foi julgado procedente, pela Decisão Sumária n.o 292/2013, que transitou em julgado em 21 de junho de 2013 (cf. mesma certidão). Nela o Tribunal Constitucional decidiu «[j]ulgar inconstitucional o artigo 380.o, conjugado com o artigo 411.o, n.o 1, ambos do CPP, na interpretação segundo a qual o pedido de correção de uma decisão, formulada pelo arguido, não suspende o prazo para este interpor recurso dessa mesma decisão», por violação do direito ao recurso consagrado no artigo 32.o, n.o 1, da Constituição, em aplicação da jurisprudência constante dos Acórdãos do Tribunal Constitucional n.o 16/2010 e 293/2012.
 Não obstante isso, os autos prosseguiram os seus termos, em face do efeito meramente devolutivo que foi atribuído ao recurso interposto para o Tribunal da Relação de Coimbra do referido despacho de 21 de dezembro de 2012, razão pela qual vieram a ser rejeitados, por intempestivos, os recursos interpostos pelos arguidos da decisão condenatória, por despacho que veio a ser confirmado, no competente incidente de reclamação (artigo 405.o do CPP), por decisão do relator no Tribunal da Relação de Coimbra, de que vem interposto este segundo recurso de constitucionalidade.
 Neste último recurso, também se pretende ver apreciado o artigo 380.o do CPP, quando interpretado «no sentido em que impõe que a interposição de um recurso penal para o Tribunal da Relação se faça nos prazos fixados no art. 411.o do CPP, independentemente, de ter havido um pedido prévio de correção do Acórdão condenatório», considerando-se, assim, que «a correção do Acórdão condenatório não tem a virtualidade de interromper/suspender o prazo que estava a decorrer para a apresentação do recurso daquele mesmo Acórdão», por violação das garantias de defesa e de recurso consagradas no artigo 32.o, n.o 1, da Lei Fundamental.
 Não há, pois, qualquer margem de dúvida que a questão de inconstitucionalidade cuja apreciação ora se requer, no presente recurso, é a mesma sobre a qual o Tribunal Constitucional já se havia pronunciado, por decisão sumária transitada (decisão sumária n.o 292/2013), em recurso antes interposto, nos presentes autos, pelos mesmos recorrentes.
 Ora, nos termos do n.o 1 do artigo 80.o da LTC, «a decisão do recurso faz caso julgado no processo quanto à questão da inconstitucionalidade (...) suscitada». As decisões proferidas pelo Tribunal Constitucional, no âmbito dos recursos de fiscalização concreta da constitucionalidade, assumem, assim, força de caso julgado formal, o que impede que a mesma questão de inconstitucionalidade, sobre a qual já foi proferida decisão, seja reapreciada no mesmo processo, de modo a evitar que o Tribunal Constitucional seja colocado na alternativa de contradizer ou reproduzir o juízo que, sobre a mesma matéria, antes formulou (cf. Acórdão do Tribunal Constitucional n.o 115/2012).
 Sendo este o caso, como acima demonstrado, atento o teor da certidão de fls. 359-370, não é possível conhecer do recurso.
 Nestes termos, decide-se julgar extinta a instância de recurso.
 Sem custas (artigo 84.o, no1, da LTC).
 Lisboa, 22 de julho de 2013. – Carlos Fernandes Cadilha – Catarina Sarmento e Castro – Maria José Rangel de Mesquita – Lino Rodrigues Ribeiro – Maria Lúcia Amaral
 Etiquetas: JURISPRUDÊNCIA CONSTITUCIONAL, JURISPRUDÊNCIA PENAL


text:
Unsere Verkaufsbedingungen gelten nur gegenüber Unternehmern im Sinn von § 24 AGBG.
 An Abbildungen, Zeichnungen, Kalkulationen und sonstigen Unterlagen behalten wir uns Eigentums- und Urheberrechte vor. Dies gilt auch für solche schriftlichen Unterlagen, die als ”vertraulich” bezeichnet sind. Vor ihrer Weitergabe an Dritte bedarf der Besteller unserer ausdrücklichen schriftlichen Zustimmung.
 Sofern sich aus der Auftragsbestätigung nichts anderes ergibt, gelten unsere Preise ”ab Werk”, ausschliesslich Verpackung; diese wird gesondert in Rechnung gestellt.
 Wir behalten uns das Recht vor, unsere Preise entsprechend und angemessen zu ändern, wenn nach Abschluss des Vertrages Kostensenkungen oder Kostenerhöhungen, insbesondere aufgrund von Tarifabschlüssen oder Materialpreisänderungen eintreten.
 Sofern sich aus der Auftragsbestätigung nichts anderes ergibt, ist der Kaufpreis netto (ohne Abzug) innerhalb von 30 Tagen ab Rechnungsdatum zur Zahlung fällig. Kommt der Besteller in Zahlungsverzug, so sind wir berechtigt, Verzugszinsen in Höhe von 5 % über der dem jeweiligen Basiszinssatz der EZB nach § 1 des Diskontsatz- Überleitungs-Gesetzes p. a. zu fordern. Falls wir in der Lage sind, einen höheren Verzugsschaden nachzuweisen, sind wir berechtigt, diesen geltend zu machen. Der Besteller ist jedoch berechtigt, uns nachzuweisen, dass uns als Folge des Zahlungsverzugs kein oder ein wesentlich geringerer Schaden entstanden ist.
 Kommt der Besteller in Annahmeverzug oder verletzt er sonstige Mitwirkungspflichten, so sind wir berechtigt, den uns insoweit entstehenden Schaden, einschließlich etwaiger Mehraufwendungen ersetzt zu verlangen. Weitergehende Ansprüche bleiben vorbehalten.
 Sofern die Voraussetzungen von Absatz 3 vorliegen, geht die Gefahr eines zufälligen Untergangs oder einer zufälligen Verschlechterung der Kaufsache in dem Zeitpunkt auf den Besteller über, in dem dieser in Annahme- oder Schuldnerverzug geraten ist.
 Wir haften nach den gesetzlichen Bestimmungen, soweit der zugrunde liegende Kaufvertrag ein Fixgeschäft im Sinne von § 361 BGB oder von § 376 HGB ist. Wir haften auch nach den gesetzlichen Bestimmungen, sofern als Folge eines von uns zu vertretenden Lieferverzugs der Besteller berechtigt ist geltend zu machen, dass sein Interesse an der weiteren Vertragserfüllung in Fortfall geraten ist.
 Sind wir durch höhere Gewalt an der Einhaltung vereinbarter Liefertermine gehindert, verlängert sich die Lieferfrist um die Zeit, für welche die höhere Gewalt andauert. Als Fälle höherer Gewalt sind auch Betriebsstörungen, Unterbrechungen bei der Versorgung mit Rohmaterialien, Energie u.s.w., Streiks und Aussperrungen anzusehen, gleichgültig ob sie bei uns oder einem unserer Lieferanten auftreten.
 Wird durch derartige Ereignisse die Lieferung unmöglich oder dauert das dadurch bedingte vorübergehende Leistungshindernis länger als 4 Monate an, sind wir berechtigt, vom Vertrag zurückzutreten. Der Besteller kann von uns die Erklärung verlangen, ob wir zurücktreten oder innerhalb angemessener Frist liefern wollen. Erklären wir uns nicht innerhalb einer angemessenen Frist, so kann der Besteller seinerseits hinsichtlich des noch nicht erfüllten Teils der Lieferung zurücktreten.
 Im Falle des Lieferverzuges stehen dem Besteller Schadensersatzansprüche nur zu, wenn der Verzug auf Vorsatz oder grober Fahrlässigkeit beruht.
 Im Falle des Annahmeverzuges des Bestellers, sind wir berechtigt, den uns entstehenden Schaden einschließlich etwaiger Mehraufwendungen ersetzt zu verlangen.
 Transport- und alle sonstigen Verpackungen nach Maßgabe der Verpackungsordnung werden nicht zurückgenommen; ausgenommen sind Paletten. Der Besteller ist verpflichtet, für eine Entsorgung der Verpackung auf eigene Kosten zu sorgen.
 . Die Gewährleistungsrechte des Bestellers setzen voraus, dass dieser seinen nach §§ 377, 378 HGB geschuldeten Untersuchungs- und Rügeobliegenheiten ordnungsgemäß nachgekommen ist.
 Soweit ein von uns zu vertretender Mangel der Kaufsache vorliegt, sind wir nach unserer Wahl zur Mangelbeseitigung oder zur Ersatzlieferung berechtigt. Im Fall der Mangelbeseitigung tragen wir die Aufwendungen nur bis zur Höhe des Kaufpreises.
 Schlägt die Mängelbeseitigung/Ersatzlieferung fehl, so ist der Besteller nach seiner Wahl berechtigt, Wandelung (Rückgängigmachung des Vertrages) oder eine entsprechende Herabsetzung des Kaufpreises (Minderung) zu verlangen. Soweit der Kaufsache eine zugesicherte Eigenschaft fehlt, haften wir nach den gesetzlichen Bestimmungen der §§ 463, 480 Abs. 2 BGB auf Schadensersatz wegen Nichterfüllung. Dies gilt nicht, soweit der Zweck der jeweiligen Zusicherung sich lediglich auf die Vertragsgemäßheit der zugrunde liegenden Lieferung, nicht aber auf das Risiko von Mängelfolgeschäden erstreckte.
 . Wir haften nach den gesetzlichen Bestimmungen, sofern der Besteller Schadensersatzansprüche geltend macht, die auf Vorsatz oder grober Fahrlässigkeit, einschließlich von Vorsatz oder grober Fahrlässigkeit unserer Vertreter oder Erfüllungsgehilfen beruht. Soweit uns keine vorsätzliche Vertragsverletzung angelastet wird, ist die Schadensersatzhaftung auf den vorhersehbaren, typischerweise eintretenden Schaden begrenzt.
 Die Gewährleistungsfrist beträgt 6 Monate, gerechnet ab Gefahrenübergang. Die Frist ist eine Verjährungsfrist und gilt auch für Ansprüche auf Ersatz von Mangelfolgeschäden, soweit keine Ansprüche aus Delikt geltend gemacht werden; für diese gilt die gesetzliche Verjährungsfrist.
 EineweitergehendeHaftung aufSchadensersatz als im§ 6 vorgesehen, ist – ohne Rücksicht auf die Rechtsnatur des geltend gemachten Anspruchs – ausgeschlossen. Dies gilt insbesondere für Schadensersatzansprüche aus Verschulden bei Vertragsabschluss, positiver Vertragsverletzung oder wegen deliktischer Ansprüche gem. § 823 BGB.
 Wir behalten uns das Eigentum an der Kaufsache bis zum Eingang aller Zahlungen aus der Geschäftsverbindung mit dem Besteller vor. Soweit wir mit dem Besteller Bezahlung der Kaufpreisschuld aufgrund des Scheck-/Wechselverfahrens vereinbaren, erstreckt sich der Vorbehalt auch auf die Einlösung des von uns akzeptierten Wechsels durch den Besteller und erlischt nicht durch die Gutschrift des erhaltenen Schecks bei uns. Bei vertragswidrigem Verhalten des Bestellers, insbesondere bei Zahlungsverzug, sind wir berechtigt, die Kaufsache zurückzunehmen. In der Zurücknahme der Kaufsache durch uns liegt kein Rücktritt vom Vertrag, es sei denn, wir hätten dies ausdrücklich schriftlich erklärt. In der Pfändung der Kaufsache durch uns liegt stets ein Rücktritt vom Vertrag. Wir sind nach Rücknahme der Kaufsache zu deren Verwertung befugt, der Verwertungserlös ist auf die Verbindlichkeiten des Bestellers – abzüglich angemessener Verwertungskosten – anzurechnen.
 Der Besteller ist berechtigt, die Kaufsache im ordentlichen Geschäftsgang weiterzuverkaufen; er tritt uns jedoch bereits jetzt alle Forderungen in Höhe des Faktura- Endbetrages (einschließlich Umsatzsteuer) unserer Forderung ab, die ihm aus der Weiterveräußerung gegen seine Abnehmer oder Dritte erwachsen, und zwar unabhängig davon, ob die Kaufsache ohne oder nach Verarbeitung weiterverkauft worden ist. Zur Einziehung dieser Forderung bleibt der Besteller auch nach der Abtretung ermächtigt. Unsere Befugnis, die Forderung selbst einzuziehen, bleibt hiervon unberührt. Wir verpflichten uns jedoch, die Forderung nicht einzuziehen, solange der Besteller seinen Zahlungsverpflichtungen aus den vereinnahmten Erlösen nachkommt, nicht in Zahlungsverzug gerät und insbesondere keinen Antrag auf Eröffnung eines Konkurs- oder Vergleichs- oder Insolvenzverfahrens gestellt ist oder Zahlungseinstellung vorliegt. Ist aber dies der Fall, so können wir verlangen, dass der Besteller uns die abgetretenen Forderungen und deren Schuldner bekannt gibt, alle zum Einzug erforderlichen Angaben macht, die dazugehörigen Unterlagen aushändigt und den Schuldnern (Dritten) die Abtretung mitteilt.
 Die Verarbeitung oder Umbildung der Kaufsache durch den Besteller wird stets für uns vorgenommen. Wird die Kaufsache mit anderen, uns nicht gehörenden Gegenständen verarbeitet, so erwerben wir das Miteigentum an der neuen Sache im Verhältnis des Wertes der Kaufsache (Faktura-Endbetrag, einschließlich Umsatzsteuer) zu den anderen verarbeiteten Gegenständen zur Zeit der Verarbeitung. Für die durch Verarbeitung entstehende Sache gilt im Übrigen das Gleiche wie für die unter Vorbehalt gelieferte Kaufsache.
 Wird die Kaufsache mit anderen, uns nicht gehörenden Gegenständen untrennbar vermischt, so erwerben wir das Miteigentum an der neuen Sache im Verhältnis des Wertes der Kaufsache (Faktura-Endbetrag, einschließlich Umsatzsteuer) zu den anderen vermischten Gegenständen zum Zeitpunkt der Vermischung. Erfolgt die Vermischung in der Weise, dass die Sache des Bestellers als Hauptsache anzusehen ist, so gilt als vereinbart, dass der Besteller uns anteilmäßig Miteigentum überträgt. Der Besteller verwahrt das so entstandene Alleineigentum oder Miteigentum für uns.
 Der Besteller tritt uns auch die Forderungen zur Sicherung unserer Forderungen gegen ihn ab , die durch die Verbindung der Kaufsache mit einem Grundstück gegen einen Dritten erwachsen.
 § 10 Erfüllungsort - Gerichtsstand - Anwendbares Recht
 Erfüllungsort ist unser Geschäftssitz in D-35768 Siegbach.
 Gerichtsstand für sämtliche Streitigkeiten aus der Geschäftsverbindung ist, sofern der Besteller Vollkaufmann ist, ausschließlich der Geschäftssitz. Der Geschäftssitz ist ferner Gerichtsstand, wenn der Besteller keinen allgemeinen Gerichtsstand im Inland hat, nach Vertragsabschluss seinen Wohnsitz oder gewöhnlichen Aufenthaltsort aus dem Inland verlegt oder der gewöhnliche Aufenthaltsort zum Zeitpunkt der Klageerhebung nicht bekannt ist. Wir behalten uns jedoch vor, auch am Hauptsitz des Bestellers zu klagen.
 Stand Juli 2001


type: contracts

text:
N ? L 50 / 8 Jornal Oficial das Comunidades Europeias 28 . 2 . 86
 ACORDO
 sob forma de troca de cartas entre a Comunidade Económica Europeia e a Turquia que fixa, para
 o período compreendido entre 1 de Novembro de 1985 e 28 de Fevereiro de 1986 o montante
 adicional a deduzir do direito nivelador aplicável à importação na Comunidade de azeite não
 tratado, originiário da Turquia
 Carta n ? 1
 Excelentíssimo Senhor ,
 O Anexo IV da Decisão n ? 1 / 77 do Conselho de Associação CEE-Turquia , de 17 de Maio de
 1977 , relativa às novas concessões à importação de produtos agrícolas turcos na Comunidade
 prevê que , para o azeite não tratado da subposição 15.07 AI da pauta aduaneira comum , o
 montante a deduzir do montante do direito nivelador, nos termos do artigo 2° da decisão , possa
 ser acrescido de um montante adicional , nas mesmas condições e segundo as mesmas modalidades
 que as previstas para a aplicação do citado artigo , a fim de ter em conta determinados factores e em
 função das condições do mercado do azeite .
 Para o período compreendido entre 1 de Novembro de 1985 e 28 de Fevereiro de 1986 , tenho a
 honra de comunicar a Vossa Excelência , com base nos critérios previstos no citado anexo , que a
 Comunidade tomará as medidas necessárias para que o montante adicional seja de 10,88 ECUs
 por 100 quilogramas .
 Muito agradeço se digne acusar a recepção da presente carta e confirma o acordo do seu Governo
 acerca do seu conteúdo .
 Queira aceitar , Excelentíssimo Senhor , a expressão da minha mais alta considera
 ção .
 Em nome do Conselho
 das Comunidades Europeias
 Carta n - 2
 Excelentíssimo Senhor
 Tenho a honra de acusar a recepção da carta de Vossa Excelência , datada de hoje , do seguinte
 teor :
 «O Anexo IV da Decisão n ? 1 / 77 do Conselho de Associação CEE-Turquia , de 17 de Maio de
 1977 , relativa às novas concessões à importação de produtos agrícolas turcos na Comunidade
 prevê que , para o azeite não tratado da subposição 15.07 A I da pauta aduaneira comum , o
 montante a deduzir do montante do direito nivelador nos termos do artigo 2° da decisão ,
 possa ser acrescido de um montante adicional , nas mesmas condições e segundo as mesmas
 modalidades que as previstas para a aplicação do citado artigo , a fim de ter em conta
 determinados factores e em função das condições do mercado de azeite .
 Para o período compreendido entre 1 de Novembro de 1985 e 28 de Fevereiro de 1986 , tenho a
 honra de comunicar a Vossa Excelência , com base nos critérios previstos no citado anexo , que
 a Comunidade tomará as medidas necessárias para que o montante adicional seja de
 10,88 ECUs por 100 quilogramas .
 Muito agradeço se digne acusar a recepção da presente carta e confirmar o acordo do seu
 Governo acerca do seu conteúdo . »
 Tenho a honra de confirmar a Vossa Excelência o acordo do meu Governo acerca dos termos que
 precedem .
 Queira aceitar, Excelentíssimo Senhor , a expressão da minha mais alta considera
 ção .
 Pelo Governo
 da República da Turquia


type: legislation

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52006PC0864
 Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus liikmesriikide vesiviljelust käsitleva statistika esitamise kohta /* KOM/2006/0864 lõplik - COD 2006/0286 */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 22.12.2006KOM(2006) 864 lõplik2006/0286 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSliikmesriikide vesiviljelust käsitleva statistika esitamise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1) Ettepaneku taust- Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKehtival nõukogu määrusel (EÜ) nr 788/96 (liikmesriikide akvakultuuritoodangu statistika esitamise kohta) põhineva ühenduse õiguse kohaselt peavad liikmesriigid igal aastal esitama komisjonile andmed vesiviljelustoodangu mahu kohta. Pärast kõnealuse õigusakti vastuvõtmist on vesiviljelus tohutult suurenenud (moodustades praeguseks 27% ELi kogu kalandustoodangu väärtusest) ning selleks, et vesiviljelust ühtse kalanduspoliitika raames otstarbekalt arendada ja juhtida, on vaja selle valdkonna kohta laialdasemaid andmeid.- Üldine taustVesiviljeluse statistikat käsitlevat ühenduse õigusakti on vaja selleks, et saada ülevaade vesiviljelussaaduste turu olukorrast ja seda hinnata.Käesolev ettepanek on välja töötatud paralleelselt kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadi ettepanekuga, mis käsitleb andmekogumise määruse ajakohastatud raamistikku. Komisjon püüab jätkuvalt tagada, et käesolevas vesiviljeluse statistikat käsitlevas ettepanekus kasutatud lähenemisviisid ja mõisted, mis hõlmavad suures osas selle sektori struktuurinäitajaid, oleksid vastavuses nendega, mida kasutatakse õigusaktides, millega edaspidi rakendatakse andmekogumise määrus, milles keskendutakse selle sektori majanduslikele aspektidele.- Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormidEttepanek on tehtud kehtiva ühenduse õigusakti parandamise ja asendamise eesmärgil. Nõukogu määrus (EÜ) nr 788/96 liikmesriikide akvakultuuritoodangu statistika esitamise kohta tuleks seega kehtetuks tunnistada.- Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaKäesoleva määruse vastuvõtmine aitab kaasa komisjoni koostatud Euroopa vesiviljeluse jätkusuutliku arengu strateegia (KOM/2002/0511) rakendamiseks vajalike andmete kogumisele.2) Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine- Konsulteerimine huvitatud isikutegaKonsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusLiikmesriikide kalandusstatistikutele esitati käesoleva ettepaneku tehnilisi küsimusi käsitlev töödokument, mis läbi arutati. Et kõnealune töödokument hõlmaks kõiki andmeid, mida ühtse kalanduspoliitika arendamisel ja haldamisel vesiviljeluse valdkonnas vajatakse, koostati see tihedas koostöös kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadiga.Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtminePärast ettepaneku mitmekordset läbivaatamist eesmärgiga arvestada arutelude käigus tehtud soovitusi ja märkusi, jõudsid riiklikud kalanduseksperdid ettepaneku tehnilistes küsimustes üksmeelele.- Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineAsjaomased teadus- ja ekspertiisivaldkonnadEurostati kalandusstatistika töörühma koosolekutel esindasid liikmesriike eksperdid, kes tunnevad kehtivaid õigusakte ja on pädevad kalandusstatistika kogumise ja koostamise riiklike süsteemide alal üldiselt ja paljudel juhtudel eelkõige vesiviljelust hõlmavates küsimustes.Kasutatud metoodikaAvameelsed arutelud riiklike ekspertide vahel nii kahepoolselt kui ka kalandusstatistika töörühma koosolekutel.Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeritiEksperdid olid ministeeriumidest, mille haldusalas kalandusvaldkond vastavas riigis on, ja/või liikmesriikide statistikaasutustest.Märkused ja nende arvessevõtminePöördumatute tagajärgedega tõsiste ohtude olemasolu ei ole nimetatud.Kuigi käesolevas ettepanekus käsitletav valdkond on laiem praegu kehtiva õigusakti omast, ei täheldatud ohtu.Eksperdiarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendidEkspertide arutelu tulemused on esitatud kalandusstatistika töörühma koosolekuprotokollides.- Mõju hindamineEhkki ettepanekuga tuleb liikmesriikidele tööd juurde, on selle sektori ja liikmesriikide ülemäärase halduskoormuse tekkele seatud järgmised piirangud:– olukorras, kus täielik loendus oleks koormav, on lubatud kasutada valimi moodustamise meetodit;– olukorras, kus andmete esitamine teatud sektorites tekitaks riiklikele asutustele raskusi, on ette nähtud erandid;– olukorras, kus muutused ühe aasta lõikes on ebaolulised, on andmete edastamist vähendatud nii, et andmeid edastatakse kolme aasta kaupa.3) Ettepaneku õiguslik külg- Kavandatud meetmete kokkuvõteEttepaneku eesmärk on sätestada, et liikmesriigid:– esitavad igal aastal andmed vesiviljelustoodangu mahu ja maksumuse kohta, kusjuures andmed on jaotatud liikide, kasvukeskkonna (magevees või merevees) ja tehnoloogia (nt tiikides või puurides) alusel;– esitavad iga kolme aasta järel andmed väljapüügil põhineva vesiviljeluse sisendressursi, st loodusest püütud ja turustuskõlblikuks kasvatamiseni vesiviljelusmajanditesse üleviidud kalatoodete mahu ja maksumuse kohta;– esitavad iga kolme aasta järel andmed haudejaamade toodangu kohta, kusjuures andmed esitatakse eraldi nende toodete kohta, mida kasvatatakse vesiviljelusmajandites, ja toodete kohta, mis lastakse vabasse loodusesse näiteks vesiviljelusvarude taastootmise eesmärgil;– esitavad iga kolme aasta järel andmed vesiviljelusmajandite struktuuri kohta, lisades teabe kasutatud tehnoloogia ja majandite suuruse kohta.- Õiguslik alusÜhenduse statistika õiguslik alus on sätestatud asutamislepingu artiklis 285. Nõukogu võib kaasotsustamisemenetluse alusel võtta vastu meetmeid ühenduse tegevuse seisukohalt olulise statistika koostamiseks. Nimetatud artikliga kehtestatakse ühenduse statistika koostamist käsitlevad nõuded, mille kohaselt peavad statistilised andmed vastama erapooletuse, usaldatavuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse standarditele.- Subsidiaarsuse põhimõteSubsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse niivõrd, kuivõrd ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse.Liikmesriigid ei saa täiel määral saavutada ettepaneku eesmärke järgmistel põhjustel.Liikmesriikide enda meetmed on ebapiisavad, et tagada võrreldava statistika esitamine, mida on vaja selleks, et välja töötada õiglane ja tõhus ühenduse poliitika kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta ning kontrollida selle rakendamist. Vesiviljelussektori tähtsuse kasv tähendab seda, et liikmesriigid vajavad usaldusväärset ja võrreldavat statistikat. Ühenduse tasandil kooskõlastamata ja ühtlustamata meetmed, mida võtavad vaid liikmesriigid, ei oleks piisavalt tõhusad selle vajaduse rahuldamiseks. Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele ei ole liikmesriikidel üksi tegutsedes võimalik piisaval määral täita käesoleva ettepaneku eesmärki, st esitada ühenduse ühtlustatud statistika koostamiseks süstemaatiliselt andmeid vesiviljelustoodangu kohta, ning seega on eesmärk kergemini saavutatav ühenduse tasandil.Kogemused on näidanud, et viimastel aastatel on liikmesriigid järjest enam mõistnud, et vesiviljeluse andmeid on vaja, kuid nad kasutavad nende andmete koostamisel erinevaid põhimõtteid ja mõisteid, mille tulemusena need andmed ei ole ELi tasandil võrreldavad. See vähendab oluliselt nende andmete kasutatavust vesiviljeluse korraldamisel ühenduse tasandil.Ühenduse meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel.Kavandatud määruses sätestatakse andmete kooskõlastamine ja ühtlustamine ELi tasandil ning liikmesriikide asutuste aruannete esitamine andmete kogumisel ja koostamisel kasutatud metoodika kohta. Neis aruannetes esitatud andmete sisu ja kvaliteeti kontrollib alalise põllumajandusstatistika komitee kalandusstatistika töörühm. Kui kõnealused aruanded heaks kiidetakse, võivad riikide asutused kasutada andmete kogumise meetodeid, mis on nende territooriumi vesiviljelussektori struktuuri puhul asjakohased.Kuigi komisjon saab kõige paremini korraldada ühenduse statistika koostamist, vastutavad liikmesriigid oma riiklike statistikasüsteemide korralduse ja toimimise eest. Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruses (EÜ) 322/97 (ühenduse statistika kohta) sätestatakse, et ühenduse statistika peab muu hulgas vastama erapooletuse ja statistilise konfidentsiaalsuse põhimõtetele. Erapooletus tähendab, et statistika peab olema võimalikult kiiresti kättesaadav kõikidele kasutajatele. Andmed, mida liikmesriikide ametiasutused ja komisjon kasutavad ühenduse statistika koostamiseks, loetakse konfidentsiaalseiks juhul, kui need võimaldavad statistiliste üksuste otsest või kaudset identifitseerimist ja seeläbi isikuandmete avalikustamist. Riiklikud asutused peavad esitama metoodikaaruande, mille vaatab läbi kalandusstatistika töörühm, kes hindab riiklike andmekogumis- ja koostamissüsteemide kvaliteeti.Ühenduse vesiviljeluse analüüs tuleb läbi viia ELi tasandil, kasutades liikmesriikide esitatud ühtlustatud ja võrreldavaid andmeid.Seetõttu on ettepanek subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas.- Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.On ilmne, et vesiviljeluse struktuur erineb liikmesriigiti oluliselt ning sellest tulenevalt erinevad ka riikide ametiasutuste ülesanded vesiviljelussaaduste mahtu ja maksumust käsitlevate andmete kogumisel ja koostamisel. Liikmesriikide ametiasutused võivad seetõttu kasutada selliseid andmekogumise meetodeid, mis sobivad nende vesiviljelussektori struktuuri ja suurusega. Proportsionaalsuse põhimõttest lähtuvalt esitatakse määruses vaid miinimumnõuded ega minda kaugemale sellest, mida on vaja nimetatud eesmärkide saavutamiseks.Riiklike asutuste finants- ja halduskoormus küll suureneb võrreldes praegu kehtiva õigusaktiga, kuid kui liikmesriikide asutused kasutavad asjakohaselt käesoleva ettepanekuga lubatud valikmenetlusi, peaks lisakoormus vähenema.- Õigusakti valikKavandatud õigusakt: määrus.Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel.Euroopa Parlamendi ja nõukogu õigusakti õige kategooria valik sõltub õigusakti eesmärgist. Kui teavet vajatakse Euroopa tasandil, on olnud ühenduse statistika suundumus kasutada põhiõigusaktina pigem määrust kui direktiivi. Määrust eelistatakse sellepärast, et määrusega kehtestatakse sama seadus kogu ühenduses ja liikmesriikidel ei ole võimalik seda osaliselt või valikuliselt kohaldada; määrus on vahetult kohaldatav, mis tähendab, et seda ei ole vaja siseriiklikku õigusse üle võtta. Seevastu direktiivide eesmärk on just riiklike õigusaktide ühtlustamine. Direktiividega kehtestatakse liikmesriikide jaoks siduvad eesmärgid, kuid jäetakse riiklikele ametiasutustele valikuvõimalus, kuidas ühenduse tasandil kokkulepitud eesmärke ellu viia. Direktiivid tuleb liikmesriigi õigusesse üle võtta. Määruse kasutamine on kooskõlas muude statistikat käsitlevate õigusaktidega, mis on vastu võetud alates 1997. aastast.4) Mõju eelarveleEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.5) Täiendav teave- Simulatsioon, katsejärk ja üleminekuperioodTehakse ettepanek üleminekuperioodi kehtestamiseks.- LihtsustamineEttepanek ei lihtsusta kehtivat õigusakti, vaid laiendab seda.Ettepanekus lubatakse siiski kasutada valikmenetlust, et vähendada riiklikele asutustele lisandunud töökoormust ning selles sätestatakse ka erandite tegemine andmekogumisprotsessi selles osas, mis põhjustab riiklikele asutustele erilisi probleeme.Ettepaneku kohaldamisala on sama, mis Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vesiviljelust käsitleva küsimustikul FISHSTAT AQ ja see on suures osas nimetatud küsimustikuga kooskõlas. Seda küsimustikku täidavad juba mitmed ELi liikmesriigid.Ettepanek on osa komisjoni töö- ja seadusandluskavast viite 2006/ESTAT/012 all.- Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamineEttepaneku vastuvõtmisele järgneb kehtiva õigusakti kehtetuks tunnistamine.- Euroopa MajanduspiirkondKäesolev ettepanek on EMPs kohaldatav ja peaks seetõttu laienema kogu Euroopa Majanduspiirkonnale.2006/0286 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSliikmesriikide vesiviljelust käsitleva statistika esitamise kohta (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artikli 285 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele[2]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 22. aprilli 1996. aasta määruses (EÜ) nr 788/96[3] (liikmesriikide akvakultuuritoodangu statistika esitamise kohta) nõutakse, et liikmesriigid esitavad igal aastal andmed oma vesiviljelustoodangu mahu kohta.(2) Vesiviljeluse osakaalu suurenemine ühenduse kogu kalandustoodangus nõuab rohkem andmeid, et seda sektorit ühtse kalanduspoliitika raames paremini arendada ja juhtida.(3) Et jälgida ja hinnata vesiviljelussaaduste turgu, on vaja andmeid nii kõnelause toodangu mahu kui väärtuse kohta.(4) Keskkonnasäästliku tööstuse tagamiseks on vaja andmeid selle majandussektori struktuuri ja rakendatava tehnoloogia kohta.(5) Seetõttu tuleks määrus (EÜ) nr 788/96 kehtetuks tunnistada.(6) Kuna kavandatud meetme eesmärk, nimelt ühise õigusliku raamistiku kehtestamine vesiviljelust käsitleva ühenduse statistika süstemaatiliseks koostamiseks, ei ole riikide tasandil täielikult saavutatav ning on paremini teostatav ühenduse tasandil, võib ühendus vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele kehtestada meetmeid, nagu on sätestatud asutamislepingu artiklis 5. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.(7) Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruses (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta)[4] sätestatakse kalandusstatistika kontrollraamistik. Eelkõige nõutakse selles vastavust erapooletuse, usaldatavuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse, statistilise konfidentsiaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtetele.(8) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.[5](9) Eelkõige tuleks komisjonile anda volitused kohandada käesoleva määruse lisasid. Üldmeetmed, mis on ette nähtud käesoleva määruse täiendamiseks või selle vähemoluliste sätete muutmiseks uute vähemoluliste sätete lisamise teel, tuleks vastu võtta nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivkomitee menetluse korras.(10) Komisjoni abistab nõukogu 31. juuli 1972. aasta otsuse 72/279/EMÜ (millega luuakse alaline põllumajandusstatistika komitee)[6] artikliga 1 moodustatud alaline põllumajandusstatistika komitee,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Liikmesriikide kohustusedLiikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal statistilised andmed oma territooriumil (sisevetes või merevees) toimuva igat liiki vesiviljelustegevuse kohta.Artikkel 2MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid.1. Vesiviljelus – veeorganismide kasvatamine ja viljelemine tehnoloogiate abil, mis on välja töötatud kõnealuste organismide tootmiseks suuremas ulatuses, kui võimaldab looduslik keskkond; organismid kuuluvad füüsilisele või juriidilisele isikule kogu kasvatus- ja viljelusetapi jooksul ning kuni saagi väljapüügi või kogumiseni, viimatinimetatud toimingud kaasa arvatud.[7]2. Väljapüügil põhinev vesiviljelus – tegevus, kus „seemendusmaterjali“ (alates varases eluetapis isenditest kuni täiskasvanud isenditeni) kogutakse vabas looduses ning seejärel kasvatatakse see materjal turustuskõlbliku suuruseni kasutades selleks vesiviljeluse tehnoloogiat.3. Toodang – vesiviljelussektori esmastest saadustest koosnev toodang. Siia hulka võib kuuluda intensiivsete või ekstensiivsete tehnoloogiate kasutamine; toodangu hulka kuulub tööstuslikuks otstarbeks toodetu.4. Maht1. – kalade, koorikloomade, molluskite ja muude veeorganismide (va taimed) puhul toote eluskaal (tonnides). Molluskite puhul arvestatakse kaalu koos ümbritseva kestaga;2. – veetaimede puhul toote kaal kohe peale saagikoristust (tonnides).5. Ühiku maksumus – toodangu koguväärtus (ilma sissenõutava käibemaksuta) esimese müügitehingu sooritamisel, väljendatuna asjaomase riigi omavääringus ja jagatuna toodangu kogumahuga.Artikkel 3Statistika koostamine1. Liikmesriigid võivad kasutada valikvaatlust või muid asjakohaseid allikaid, et koguda andmeid, mis katavad vähemalt 90% toodangu mahust; andmed ülejäänud toodangu osa kohta võivad olla hinnangulised.2. Kui kasutatakse muid allikaid peale vaatluse, tuleb muude allikate statistilise kvaliteedi suhtes läbi viia järelhindamine.3. Kui liikmesriigi aastane kogutoodang on alla 500 tonni, võib ta esitada kokkuvõtvad andmed kogutoodangu kohta hinnanguliselt.Artikkel 4AndmedStatistilised andmed esitatakse vaatlusaasta kohta järgmiste näitajatena:- vesiviljelustoodang (maht ja ühiku maksumus) liigi kaupa vastavalt kasvukeskkonnale (magevees või merevees) ning kasutatud tehnoloogiale;- väljapüügil põhineva vesiviljeluse sisendressurss (maht ja ühiku maksumus);- haudejaamades toodetud materjal (nt munad, kalamari või kalamaimud) jälgitavasse keskkonda või vabasse loodusesse laskmiseks;- teave vesiviljelussektori struktuuri kohta.Artikkel 5Statistiliste andmete esitamineLiikmesriigid esitavad I, II, ja III lisas nimetatud statistilised andmed komisjonile üheksa kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu. Esimene vaatlusaasta on 2007.Esimesed andmed esitatakse 2007. aasta kohta ning seejärel kolmeaastase intervalliga, IV lisas nimetatud statistilised andmed struktuuride kohta tuleb esitada üheksa kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu.Muutujad, mille kohta andmed esitatakse ning muutujate formaat on määratud I, II, III ja IV lisas.Muutujates kasutatavad mõisted on esitatud V lisas.Artikkel 6Metoodikaaruanne1. Andmete esmakordsel esitamisel peavad liikmesriigid esitama komisjonile üksikasjaliku metoodikaaruande andmete kogumise ja koostamise kohta. Nimetatud aruanne peab sisaldama teavet kõigi valimi moodustamise meetodite ja vaatlusele lisaks kasutatud muude allikate kohta ning tulemuste kvaliteedi hinnangut. Metoodikaaruande näidis on esitatud VI lisas.2. Komisjoni vaatab need aruanded läbi ja esitab oma järeldused nõukogu otsusega 72/279/EMÜ moodustatud alalise põllumajandusstatistika komitee asjaomasele töörühmale (edaspidi „alaline põllumajandusstatistika komitee“).3. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõigist lõikes 1 sätestatud andmetes tehtud muudatustest kolme kuu jooksul pärast muudatuse tegemist.Artikkel 7ÜleminekuperioodArtikli 10 lõikes 2 sätestatud korras võib liikmesriikidele käesoleva määruse rakendamiseks anda kuni kolmeaastase üleminekuperioodi alates määruse jõustumise kuupäevast.Artikkel 8Erandid1. Kui liikmesriigi vesiviljelussektori mõne konkreetse valdkonna statistika kaasaarvamine põhjustaks selle riigi asutustele raskusi, mis ei ole võrreldavad selle valdkonna tähtsusega, võib artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras teha erandi, mille alusel liikmesriik võib kõnealuse valdkonna andmed esitatavatest andmetest välja jätta või kasutada selle valdkonna andmete kogumisel valimi moodustamist.2. Liikmesriigid toetavad erandite tegemise taotlemist (taotlused tuleb esitada enne andmete esitamise esimest tähtaega) saates komisjonile aruande käesoleva määruse rakendamisel ilmnenud probleemide kohta. Kui andmete kogumise käigus ilmnenud olukorra muutus tekitab liikmesriigi asutusele ettenägematuid raskusi, võib liikmesriik esitada nõuetekohaselt põhjendatud taotluse erandi tegemiseks pärast andmete esitamise esimest tähtaega.Artikkel 9Lisade ajakohastamineKäesoleva direktiivi lisade tehnilised muudatused tehakse artikli 10 lõikega 3 ettenähtud korras.Artikkel 10Komiteemenetlus1. Komisjoni abistab alaline põllumajandusstatistika komitee.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse sama otsuse artiklit 8. Kõnealuse otsuse artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõigetes 1–4 ja artiklis 7 sätestatud kontrolliga regulatiivkomitee menetlust, võttes arvesse sama otsuse artiklit 8.Artikkel 11AruanneKolme aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist ja seejärel iga kolme aasta tagant esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis käsitleb käesoleva määruse kohaselt koostatud statistikat, eelkõige selle kohaldatavust ja kvaliteeti.Aruandes analüüsitakse ka andmete kogumisel ja töötlemisel kasutatud süsteemide tasuvust ning tuuakse esile parimad tavad liikmesriikide töökoormuse vähendamiseks ja andmete kasutatavuse ja kvaliteedi tõstmiseks.Artikkel 12Kehtetuks tunnistamineMäärus (EÜ) nr 788/96 tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitletakse viidetena käesolevale määrusele.Artikkel 13JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [...]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimeleesistuja president[ ] [ ]I LISAVesiviljelustoodangRiik: Aasta:Kasvatatavad liigid | Vesiviljelus magevee keskkonnas | Vesiviljelus merevee keskkonnas | Kokku |Kolmetäheline kood | Riigis kasutatav nimetus | Teaduslik nimi | FAO üldpiirkond | Maht (tonnides) | Ühiku maksumus (riiklikus vääringus) | Maht (tonnides) | Ühiku maksumus (riiklikus vääringus) | Maht (tonnides) | Ühiku maksumus (riiklikus vääringus) |KALA (eluskaal) |Tiigid |Mahutid |Võrkpiirdega alad |Võrkpuurid |Voolava veega veekogud |Ringleva veega veekogud |Muud |Kasvatatavad liigid | Vesiviljelus magevee keskkonnas | Vesiviljelus merevee keskkonnas | Kokku |Kolmetäheline kood | Riigis kasutatav nimetus | Teaduslik nimi | FAO üldpiirkond | Maht (tonnides) | Ühiku maksumus (riiklikus vääringus) | Maht (tonnides) | Ühiku maksumus (riiklikus vääringus) | Maht (tonnides) | Ühiku maksumus (riiklikus vääringus) |KOORIKLOOMAD (eluskaal) |Tiigid |Mahutid |Võrkpiirdega alad |Muud |MOLLUSKID (eluskaal) |Vee põhjas |Mitte põhjas |Muu |VEETAIMED (märgkaal) |MUUD VEEORGANISMID (eluskaal) |II LISAVälispüügil põhineva vesiviljeluse kohta esitatav teaveRiik: Aasta:Liigid | Ühik (määratakse)a) | Maksumus (riiklikus vääringus) |Kolmetäheline kood | Riigis kasutatav nimetus | Teaduslik nimi |a) Arv või tonnid III LISAHaudejaamade toodangRiik: Aasta:Liigid | Elutsükli etapp | Arv (miljonites) |Kolmetäheline kood | Riigis kasutatav nimetus | Teaduslik nimi | Kalamari ja munada) | Kalamaimuda) | Jälgitavasse kasvukeskkonda üle viidud (edasi kasvatamiseks) | Vabasse loodusse lastudb) | Töötlemiseks (näit kalamari) | Eesmärk teadmata | Kokku |a) Märkida „X“ vastavasse lahtrisseb) VabatahtlikIV LISAAndmed vesiviljelussektori struktuuri kohtaRiik: Aasta:Kasvatusviis | FAO üldpiirkond | Vesiviljelus magevee keskkonnasa) | Vesiviljelus merevee keskkonnasa) | Kokkua) |m3 (1000) | Hektarid | m3 (1000) | Hektarid | m3 (1000) | Hektarid |KALA |Tiigid |Mahutid |Võrkpiirdega alad |Võrkpuurid |Voolava veega veekogud |Ringleva veega veekogud |Muud |Kasvatusviis | FAO üldpiirkond | Vesiviljelus magevee keskkonnasa) | Vesiviljelus merevee keskkonnasa) | Kokkua) |m3 (1000) | Hektarid | m3 (1000) | Hektarid | m3 (1000) | Hektarid |KOORIKLOOMAD |Tiigid |Mahutid |Võrkpiirdega alad |Muud |MOLLUSKID |Vee põhjas |Mitte põhjas |Muu |VEETAIMED |MUUD VEEORGANISMID |a) Kanda vastavasse lahtrisse rajatise suurus („1000m3" või „hektarites")V LISAVesiviljeluse andmete esitamisel kasutatavad mõistedVesiviljelus magevee keskkonnas – veeorganismide kasvatamine, kus lõpp-produkt kasvab magevees.Vesiviljelus merevee keskkonnas või soolases vees – veeorganismide kasvatamine, kus lõpp-produkt kasvab merevees või vees, mis on soolaseks tehtud.Magevesi – jõgede, ojade, järvede, tiikide, mahutite ja muude ruumiliselt piiritletud alade vesi, mille soolsus on pidevalt väga väike.Merevesi – kõrge soolsusega vesi. See võib olla pideva soolsusega vesi (nt meres) või vesi, kus soolsus on kõrge, kuid mitte pidevalt; soolsus võib oluliselt muutuda mage- või merevee juurdevoolu tõttu.Liigid – kala, koorikloomade, molluskite, veetaimede ja muude veeorganismide liigid, nende märkimiseks kasutatakse rahvusvahelist kolmetähelist koodi. Liikide rahvusvaheline kolmetäheliste koodide täielik loetelu on esitatud FAO ASFIS failis (http://www.fao.org/fi/statist/fisoft/asfis/asfis.asp)FAO üldpiirkonnadKood | Piirkond |05 | Siseveekogud (Euroopa) |27 | Atlandi ookeani kirdeosa |37 | Vahemeri ja Must meri |Tiigid – suhteliselt madalad ja tavaliselt väikesed veekogud ilma voolava veeta või vähese voolava veega ning enamasti kunstlikult rajatud, kuid võivad olla ka looduslikud veekogud, nt väikesed järved.Mahutid – rajatised, milles saab hoida kalu ja vett ning mis asetsevad tavaliselt maapinnast kõrgemal, enamasti vahetatakse neis sageli vett ja need kujutavad endast hästi jälgitavat kasvukeskkonda.Haudejaamad – rajatised, kus loomi, eelkõige kalu, molluskeid ja koorikloomi kunstlikult sigitatakse, haudutakse ja varasel eluetapil kasvatatakse. Üldjuhul on kalakasvatuses haudejaamad ja esmased kasvukohad tihedalt seotud. Koorikloomade puhul on aga levinud spetsiaalsed esmased kasvukohad, kus haudejaamades toodetud vastseid kasvatatakse, kuni neid on võimalik nende põhikasvukohtadesse üle viia.Võrkpiirdega alad – alad vees, mis on ümbritsetud võrguga või muu piirdega ja kus vesi vabalt vahetub. Neid alasid iseloomustab see, et nad ulatuvad vee pinnast kuni põhjani ning nad on tavaliselt suured.Võrkpuurid – võrgust või muust vett läbilaskvast materjalist tehtud avatud või kaetud ehitised, kus vesi vabalt vahetub. Need konstruktsioonid võivad vees ujuda, olla riputatud vee pinnale või kinnitatud veekogu põhja, võimaldades siiski vee vahetumist puuri alumise osa kaudu.Voolava veega veekogud – kunstlikud rajatised, mis on rajatud maapinnast madalamale või sellest kõrgemale ja kus vesi kiiresti vahetub.Ringleva veega veekogud – süsteemid, kus vett pärast puhastamist (nt filtreerimist) uuesti kasutatakse.Jälgitavasse kasvukeskkonda viidud – teadlikult vabaks lastud edasise vesiviljeluse eesmärgil.Vabasse loodusesse lastud – teadlikult vabaks lastud jõgede, järvede või muude veekogude varude täiendamise eesmärgil (va vesiviljeluse eesmärgil). Siia kuulub ka kalade ja muude veeorganismide veekogudesse viimine sel eesmärgil, et neid seal „vabaduses kasvatada“. Kalad ja muud veeorganismid võivad sel juhul olla püügiobjektidena saadaval.Vabaduses kasvatamine – tavaliselt kalamaimude, koorikloomade või molluskite vabaks laskmine kasvatusrajatistest, eesmärgiga et nad saavutaksid turukõlbliku suuruse või suguküpsuse looduslikus keskkonnas. Seda kasutatakse tavaliselt rändavate liikide puhul (nt lõhe), kes pöörduvad tagasi kohta, kus neid vette lasti ja kus nad muutuvad kohaliku kalavaru osaks. Kui tegemist ei ole rändava liigiga, siis püsivad nad vähemalt olulise osa oma elutsüklist konkreetses piirkonnas, kus nad muutuvad kohaliku kalavaru osaks.Kasvatamine – toodangu suurendamise eesmärgil toimuv teatav sekkumine kasvamisprotsessi nagu korrapärane varude täiendamine, söötmine ja kaitsmine röövloomade eest; kultiveeritavad varud kuuluvad füüsilisele või juriidilisele isikule.Ühiku maksumus – toodangu koguväärtus (ilma sissenõutava käibemaksuta) esimese müügitehingu sooritamisel, väljendatuna asjaomase riigi omavääringus ja jagatuna toodangu kogumahuga (mis on võrdne eluskaalu tonnidega). Kui kogutoodangu kohta andmed puuduvad, võib ühiku maksumus olla tuletatud hinnanguliselt toodangut esindava valimi põhjal.VI LISAVesiviljelust käsitleva statistika riiklike süsteemide metoodikaaruande näidis1. Vesiviljelust käsitleva statistika riikliku süsteemi ülesehitus.- Andmete kogumise ja töötlemise eest vastutavad asutused ning nende vastutusalad.- Riiklikud õigusaktid vesiviljelust käsitlevate andmete kogumise kohta.- Üksus, kes vastutab andmete komisjonile edastamise eest.2. Vesiviljelust käsitlevate andmete kogumise, töötlemise ja koostamise meetod.- Näidata igat liiki andmete allikas.- Kirjeldada andmete kogumise meetodeid (nt saadetud küsimustikud, läbiviidud küsitlused, loendused või valimid ja vaatluste sagedus) vesiviljelussektori kõigis valdkondades.- Kirjeldada, kuidas andmeid töödeldi ja koostati ja kui kaua see aega võttis.3. Andmete usaldusväärsus ja esindatavus.- Kui mõnede andmete puhul on kasutatud valimi moodustamist, kirjeldada kasutatud meetodit ja hinnata nende meetodite kasutatavuse ja usaldusväärsuse taset.- Nimetada kõik riiklike süsteemide puudused ja viisid, kuidas neid puudusi kõrvaldada, ning esitada vajaduse korral parandusmeetmete ajakava.[1] ELT C [...], [...], lk [...].[2] ELT C [...], [...], lk [...].[3] EÜT L 108, 1.5.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[4] EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[5] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).[6] EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1.[7] ELT L 223, 15.8.2006, lk 1. Määrus (EÜ) nr 1198/2006.


text:
 Pomembno pravno obvestilo
 |
 12006E/PRO/31
 Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti (Prečiščena različica) - D. Protokoli, ki so priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti - Protokol (št. 31) o zunanjih odnosih držav članic glede prehoda zunanjih meja (1997)
 Uradni list C 321 E , 29/12/2006 str. 0312 - 0312
 Protokol (št. 31)o zunanjih odnosih držav članic glede prehoda zunanjih meja (1997)VISOKE POGODBENICE SO SE,OB UPOŠTEVANJU potrebe držav članic, da zagotovijo učinkovito kontrolo na svojih zunanjih mejah, ki se, kadar je to primerno, izvaja v sodelovanju s tretjimi državami,DOGOVORILE o naslednji določbi, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti:Določbe o ukrepih glede prehoda zunanjih meja, ki so vključene v člen 62(2)(a) naslova IV Pogodbe, ne posegajo v pristojnost držav članic glede pogajanja ali sklepanja sporazumov s tretjimi državami, če so v skladu s pravom Skupnosti in drugimi ustreznimi mednarodnimi sporazumi.--------------------------------------------------


text:
 3.3.2012
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 65/2
 2011 m. spalio 20 d.Nejvyšší správní soud (Čekijos Respublika) pateiktas prašymas priimti prejudicinį sprendimą byloje Mehmet Arslan prieš Policie ČR, Krajské ředitelství policie Ústeckého kraje, odbor cizinecké policie
 (Byla C-534/11)
 2012/C 65/03
 Proceso kalba: čekų
 Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas
 Nejvyšší správní soud
 Šalys pagrindinėje byloje
 Pareiškėjas: Mehmet Arslan
 Atsakovė: Policie ČR, Krajské ředitelství policie Ústeckého kraje, odbor cizinecké policie
 Prejudiciniai klausimai
 1.
 Ar 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/115/EB dėl bendrų nelegaliai esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimo standartų ir tvarkos valstybėse narėse (1) 2 straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į 9 konstatuojamąją dalį, reikia aiškinti taip, kad ši direktyva netaikoma trečiosios valstybės piliečiui, padavusiam prašymą dėl tarptautinės apsaugos, kaip tai suprantama pagal 2005 m. gruodžio 1 d. Tarybos direktyvą 2005/85/EB, nustatančią būtiniausius reikalavimus dėl pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarkos valstybėse narėse (2)?
 2.
 Jei atsakymas į pirmąjį klausimą yra teigiamas, ar užsieniečio sulaikymas siekiant jį grąžinti turi būti nutrauktas tuo atveju, kai jis paduoda prašymą dėl tarptautinės apsaugos, kaip ji suprantama pagal Direktyvą 2005/85/EB, ir nėra kitų sulaikymo pratęsimo pagrindų.
 (1) OL L 348, p. 98.
 (2) OL L 326, p. 13.


text:
 12.9.2016
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 335/31
 Talba għal deċiżjoni preliminari mressqa mil-Landgericht Aachen (il-Ġermanja) fid-19 ta’ Mejju 2016 – Frank Sleutjes
 (Kawża C-278/16)
 (2016/C 335/41)
 Lingwa tal-kawża: il-Ġermaniż
 Qorti tar-rinviju
 Landgericht Aachen
 Partijiet fil-kawża prinċipali
 Rikorrent: Frank Sleutjes
 Il-parti l-oħra fil-proċedura: Staatsanwaltschaft Aachen
 Domanda preliminari
 L-Artikolu 3 tad-Direttiva 2010/64/UE (1) tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tal-20 ta’ Ottubru 2010, dwar id-drittijiet għall-interpretazzjoni u għat-traduzzjoni fi proċedimenti kriminali (CELEX Nru: 32010L0064) għandu jiġi interpretat fis-sens li l-kunċett ta’ “sentenza” (“Urteil”) li jidher fl-Artikolu 37(3) tal-kodiċi tal-proċeduri kriminali Ġermaniż (Strafprozessordnung) jinkludi wkoll id-digrieti kriminali (“Strafbefehle”) fis-sens tal-Artikoli 407 et seq tal-kodiċi tal-proċeduri kriminali Ġermaniż?
 (1) ĠU 2010 L 280, p. 1.


text:
Publicidade legal das Sociedades Anônimas | NegociosSC
 Como funciona a publicidade legal das Sociedades Anônimas?
 Todos os anos, as Sociedades Anônimas (S.A. ou S/A) devem realizar, por lei, uma assembleia geral para prestar contas e deliberar as próximas atividades da companhia. Isso requer procedimentos específicos e algumas formas de publicações legais, como os balanços financeiros.
 Saiba mais sobre este assunto a seguir e como adequar sua empresa à legislação.
 As obrigações legais das Sociedades Anônimas são estabelecidas pela Lei das Sociedades por Ações, ou lei n. 6.404, de 1976. Nela, as S.A. são definidas como aquelas que tenham o “capital dividido em ações, e a responsabilidade dos sócios ou acionistas será limitada ao preço de emissão das ações subscritas ou adquiridas”.
 Elas têm, necessariamente, fins lucrativos e podem ser consideradas abertas ou fechadas, caso os valores mobiliários de sua emissão estejam ou não admitidos a negociação em bolsa ou no mercado de balcão.
 Explicando em miúdos, uma Sociedade Anônima de capital aberto vende ações na Bolsa de Valores ou fora dela, no chamado mercado de balcão (OTC). Para isso, precisa do registro em instituições como a Comissão de Valores Mobiliários e a B3, a Bolsa de Valores de São Paulo.
 Já as Sociedades Anônimas de capital fechado também têm seu capital distribuído em ações. Mas, neste caso, elas não são negociadas abertamente no mercado. As negociações ocorrem diretamente entre sócios e acionistas próximos da empresa, cujo quadro acionário é reduzido.
 Diferenças entre Sociedade Limitada e Sociedade Anônima
 A Sociedade Limitada tem o capital dividido em cotas. Elas respeitam a proporção do investimento de cada sócio, cujas responsabilidades também se limitam ao quanto investem.
 Na Sociedade Anônima, o capital é dividido em ações e a administração é menos centralizada que nas Sociedades Limitadas. Nelas, as decisões envolvem um número muito maior de pessoas e a gestão de enormes capitais que visam ao lucro dos acionistas.
 Para evitar fraudes nesses investimentos e preservar a confiabilidade do mercado de ações, o Governo brasileiro exerce uma rígida fiscalização sobre essas companhias. Daí a legislação específica normatizando as obrigações das Sociedades Anônimas.
 A NSC pode ajudar sua empresa nas publicações de balanços financeiros. (Foto via Freepik).
 Obrigações das Sociedades Anônimas
 A lei 6.404 rege os mais variados aspectos das atividades de uma S/A. A começar pela sua formação, no artigo 80, passando pela realização das assembleias anuais (artigo 121) e publicação das demonstrações financeiras (artigo 176 em diante).
 Tratando-se da publicidade legal, ela deve estar presente desde a constituição da sociedade, como informa o artigo 94 da mesma lei: “Nenhuma companhia poderá funcionar sem que sejam arquivados e publicados seus atos constitutivos”.
 Os documentos constituintes da S/A, como estatuto e ata da assembleia formadora, devem ser feitos conforme o artigo 289, que abordaremos a seguir.
 A partir de então, todos os anos, devem ocorrer as seguintes publicações legais das Sociedades Anônimas:
 convocação para a assembleia de acionistas;
 divulgação da ata dessas assembleias;
 balanços financeiros.
 A publicação desses balanços é uma das maiores comprovações de transparência, comprometimento e eficiência de uma companhia. Deve ser feita no Diário Oficial da União e em veículos impressos de grande circulação onde a empresa atue para que as informações cheguem ao público geral, aos acionistas e fiquem à disposição dos órgãos fiscalizadores.
 Por meio das demonstrações financeiras, a S/A comprova ao mercado a seriedade do investimento e certifica à população em geral a idoneidade de sua atuação. Isso é especialmente importante por terem, muitas vezes, milhões de clientes e operações com reflexo mais perceptível sobre a economia do País.
 Demais publicações legais que podem ocorrer são:
 renúncia de administrador;
 atas de reuniões que afetem terceiros;
 mudanças no estatuto que afetem terceiros;
 Como funciona a publicidade legal
 A Lei das Sociedades por Ações estipula normas e prazos para as comunicações descritas acima. Entre as datas a observar, vale ressaltar:
 A empresa tem até quatro meses para realizar a assembleia geral após o término do exercício social, que dura um ano.
 Até um mês antes da realização da assembleia, devem ser feito anúncios sobre a disposição aos acionistas dos seguintes documentos:
 Até oito dias antes da assembleia, deve ser publicado o edital de convocação, por três vezes (não necessariamente três dias consecutivos e podendo ser feita a publicação digital em veículos como os da NSC), contendo “além do local, data e hora da assembléia, a ordem do dia, e, no caso de reforma do estatuto, a indicação da matéria”.
 Até cinco dias antes da realização da assembleia, deve ser publicado o balanço financeiro. Essas demonstrações incluem:
 Após a realização da assembleia, a respectiva ata deve ser publicada e arquivada no registro do comércio, relacionado às juntas comerciais, assim como as demais publicações acima.
 Onde fazer as publicações legais da sua empresa
 A lei também é clara a respeito de onde fazer a publicação desses conteúdos. O artigo 289 diz que ela deve ser feita no diário oficial da União ou do Estado, conforme o lugar em que esteja situada a sede da companhia, e em outro jornal de grande circulação editado na localidade em que está sede da companhia. Também determina que as publicações sejam feitas sempre no mesmo jornal.
 O função do jornal de grande circulação é tornar públicas e acessíveis essas informações, para que as Sociedades Anônimas e a sociedade em geral tenham os benefícios de tal transparência.
 Em Santa Catarina, a NSC é reconhecida por oferecer esse serviço. As edições impressas de DC, AN e Santa levam esse conteúdo para milhares de catarinenses por todo o Estado e, no digital, ainda existe uma plataforma exclusiva para essas informações.
 A Publicidade Legal, da NSC, atualiza diariamente esses anúncios, dentro do portal de notícias de Santa Catarina mais acessado pelo público. O NSC Total tem a audiência auditada pelo Instituto Verificador de Comunicação e certificação digital conferida pelo ICP Brasil e emitido por AC SOLUT Multipla, trazendo confiabilidade e segurança para anunciantes e leitores.
 Clique aqui para fazer sua publicação legal na NSC.


text:
 21.2.2009
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 44/73
 Rozsudek Soudu pro veřejnou službu (prvního senátu) ze dne 9. prosince 2008 – Efstathopoulos v. Evropský parlament
 (Věc F-144/07) (1)
 („Veřejná služba - Bývalí dočasní zaměstnanci - Nařízení (ES, Euratom, ESUO) č. 2689/95 - Odchodné - Zohlednění prémie za produktivitu při vymezení výše hrubých příjmů pobíraných v rámci nového pracovního místa“)
 (2009/C 44/128)
 Jednací jazyk: řečtina
 Účastníci řízení
 Žalobce: S. Efstathopoulos (Chalandri, Řecko) (zástupci: N. Korogiannakis a M. Michi, advokáti)
 Žalovaný: Evropský parlament (zástupci: A. Lukošiūtė a A. Troupiotis, zmocněnci)
 Předmět věci
 Zrušení rozhodnutí Parlamentu ze dne 18. dubna 2007 vedoucího ke snížení důchodu žalobce a k navrácení přeplatku
 Výrok rozsudku
 1)
 Žaloba se zamítá.
 2)
 Každý účastník řízení ponese vlastní náklady řízení.
 (1) Úř. věst. C 92, 12.4.2008, s. 50.