type: legislation

text:
 SV
 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION
 Bryssel den 21.1.2003
 KOM(2003) 23 slutlig
 2003/0006 (CNS)
 2003/0007 (CNS)
 2003/0008 (CNS)
 2003/0009 (CNS)
 2003/0010 (CNS)
 2003/0011 (CNS)
 2003/0012 (CNS)
 Förslag till
 RÅDETS FÖRORDNING
 om upprättande av gemensamma bestämmelser för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av stödsystem för producenter av vissa grödor
 Förslag till
 RÅDETS FÖRORDNING
 om ändring av förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden, och om upphävande av förordning (EG) nr 2826/2000
 Förslag till
 RÅDETS FÖRORDNING
 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål
 Förslag till
 RÅDETS FÖRORDNING
 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris
 Förslag till
 RÅDETS FÖRORDNING
 om den gemensamma organisationen av marknaden för torkat foder
 för regleringsåren 2004/05 till 2007/08
 Förslag till
 RÅDETS FÖRORDNING
 om ändring av förordning (EG) nr 1255/1999 om den gemensamma organisationen
 av marknaden för mjölk och mjölkprodukter
 Förslag till
 RÅDETS FÖRORDNING
 om införande av en avgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter
 (framlagda av kommissionen)
 MOTIVERING
 En långsiktig politik för ett hållbart jordbruk
 1.På väg mot ett hållbart jordbruk
 1999 enades Europeiska rådet i Berlin om Agenda 2000-reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, ett nytt och viktigt steg i reformprocessen inom jordbruket. Genom Agenda 2000 konkretiseras en europeisk modell för jordbruket i syfte att bevara jordbrukssystemens mångfald i hela Europa under de kommande åren, även i regioner med särskilda svårigheter. Målen i Agenda 2000 innebär en större satsning på marknadsorientering, ökad konkurrens, livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet, stabilisering av jordbruksinkomsterna, integrering av miljöfrågorna i jordbrukspolitiken, utveckling av landsbygdens livskraft, förenkling och större decentralisering.
 Dessa mål är i linje med den strategi för hållbar utveckling som Europeiska rådet enades om i Göteborg 2001 enligt vilken de ekonomiska, sociala och miljömässiga effekterna av politiken skall granskas på ett samordnat sätt och beaktas i beslutsfattandet.
 I juli 2002 antog kommissionen meddelandet om halvtidsöversynen: På väg mot ett hållbart jordbruk
 1
 . I meddelandet utvärderas hur reformprocessen inom den gemensamma jordbrukspolitiken har utvecklats sedan 1992. Slutsatsen blev att mycket har uppnåtts. Marknadsbalansen har förbättrats och jordbruksinkomsterna har utvecklats i gynnsam riktning. En god grund har lagts inför utvidgningen och de pågående förhandlingarna i WTO. Men på många områden har den gemensamma jordbrukspolitikens förmåga att leva upp till samhällets förväntningar inte motsvarat de mål som fastställdes. Kommissionen har därför föreslagit ett antal justeringar av den gemensamma jordbrukspolitiken.
 I sina lagstiftningsförslag har kommissionen tagit hänsyn till slutsatserna vid rådets möte i Bryssel i oktober 2002 och till den intensiva debatt som följde efter offentliggörandet av meddelandet i juli i rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och andra rådgivande kommittéer och ute i samhället. Debatten berikades genom kontakter i medlemsstaterna med representanter för jordbrukare, industri, konsumenter, miljögrupper och icke-statliga organisationer. Det visade sig att det fanns en bred samstämmighet om inriktningen på den fortsatta reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Men det framkom också betänkligheter och osäkerhet. Genom sina förslag har kommissionen försökt att ta hänsyn till dessa betänkligheter och denna osäkerhet, liksom till konsekvensanalyser och till de nya budgetkrav som följer av Brysselöverenskommelsen.
 Överenskommelsen mellan stats- och regeringscheferna i Bryssel om att stödja kommissionens förslag att införa direktstöd i de nya medlemsstaterna innebar ett stort steg framåt i utvidgningsprocessen. Det beredde vägen för att förhandlingarna med de tio kandidatländerna i Köpenhamn i december 2002 blev en framgång. Genom denna överenskommelse fastställdes ett tak för marknadsutgifter och utgifter för direktstöd i ett utvidgat EU, som kommer att stiga långsammare än inflationen. I överenskommelsen underströks också de mindre gynnade regionernas betydelse och jordbrukets multifunktionella karaktär och detta bekräftade därigenom den andra pelarens betydelse.
 Utöver begäran från rådets möte i Berlin om en halvtidsöversyn av den gemensamma jordbrukspolitiken är det nödvändigt med ytterligare åtgärder för att ta itu med de nya uppgifter och utmaningar som fastställdes i Göteborg och i Bryssel. Genom den nya långsiktiga ramen för jordbruksutgifterna i form av ett tak krävs ett tydligt perspektiv för den framtida utvecklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Utan en sådan visshet kan sektorn inte planera för framtiden. Det krävs därför ytterligare reformåtgärder vilket framkom i meddelandet om halvtidsöversynen, nämligen följande:
 *Att göra EU:s jordbruk mer konkurrenskraftigt genom att interventionerna används som en genuin säkerhetsåtgärd, vilket gör det möjligt för EU:s producenter att anpassa sig till signalerna från marknaden samtidigt som de skyddas från dramatiska prisfluktuationer.
 *Att främja ett mer marknadsorienterat, hållbart jordbruk genom att stödet flyttas från produkten till producenten i och med införandet av ett system med ett frikopplat enhetligt jordbruksstöd, baserat på historiska referenser och som förutsätter att företagen uppfyller vissa villkor för miljö, livsmedelssäkerhet och djurskydd. Detta kommer att göra inkomststödet till jordbrukare mer effektivt.
 *Att ge bättre avvägt stöd och stärka landsbygdsutvecklingen genom en överföring av resurser från den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare till den andra pelaren genom att ett system för modulering införs i hela EU, och att räckvidden för de nuvarande instrumenten för landsbygdsutveckling utvidgas så att man kan främja livsmedelskvalitet, uppfylla högre krav och stimulera till god djurhållning.
 Den gemensamma jordbrukspolitiken i ett tydligt perspektiv
 Ytterligare reformbehov kommer sannolikt att leda till ytterligare utgifter eftersom jordbrukarnas inkomster måste stabiliseras på lämpligt sätt. Till följd av budgetbesluten vid toppmötet i Bryssel kan detta uppnås endast genom att öka de tillgängliga medlen genom besparingar på andra håll inom den första pelaren. För ytterligare reformer krävs det följaktligen att man gör besparingar när det gäller befintliga direktstöd och marknadsutgifter.
 Om budgetbesparingarna inte görs på ett rättvist, öppet och förutsägbart sätt finns det en verklig risk för att EU hamnar i ett dödläge när det gäller framtida beslut för jordbruket. Det skulle bli nödvändigt att samtidigt förhandla om sänkningar och omfördelning av utgifter i varje enskilt fall. Det skulle bli nästan omöjligt att garantera en balanserad och rättvis fördelning av bidragen till enskilda jordbrukare. Det skulle bli mycket svårt för jordbrukare att planera eftersom, utöver ytterligare reformarbete, de inte skulle kunna förutse hur reformarbetet skulle finansieras.
 Denna osäkerhet skulle inte bara vara till förfång för jordbrukarna utan också undergräva beslut för att få den gemensamma jordbrukspolitiken mer i linje med samhällets förväntningar. Ett splittrat förhållningssätt till reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken skulle kunna förvärra många befintliga problem och innebära ett verkligt hot för ett hållbart jordbruk. Kommissionen har därför föreslagit en mekanism som genererar besparingar genom vilket det säkerställs att nya ekonomiska behov kan täckas på ett balanserat sätt inom hela jordbrukssektorn.
 Stärkt konkurrenskraft för EU:s jordbruk
 Den konsekvensanalys som genomförts ger stöd för behovet av de anpassningar som kommissionen föreslog i juli 2002. Som ett resultat av den breda debatten om alternativen för systemet med mjölkkvoter anser kommissionen att Agenda 2000-reformen bör utvidgas så att den bättre avspeglar den verkliga prisbilden och behovet av att ytterligare differentiera stödnivån för smör och skummjölkspulver. Det finns också förslag på ändringar av kvalitetsbidraget för durumvete för att på ett enkelt sätt främja kvalitetsproduktion.
 Främjande av ett mer marknadsorienterat, hållbart jordbruk
 Under debatten kring införandet av ett frikopplat enhetligt jordbruksstöd kom det fram en del betänkligheter som kommissionen sedan har bemött i sina förslag.
 *För att undvika nedläggning av mark till följd av frikopplingen har kommissionen klargjort att jordbrukare måste uppfylla stränga krav när det gäller skötseln av marken som en del av tvärvillkoren (tidigare kallade ”ömsesidig överensstämmelse”). Genom att ge jordbruket större flexibilitet kommer frikopplingen att förbättra inkomsterna för många jordbrukare i randområden.
 *För att säkerställa att det tas lika stor hänsyn till jordbrukare som arrenderar som till markägare fastställs i förslagen ett system för överföring av stödrättigheter. Stöd kommer att ges endast till jordbrukare som aktivt producerar eller håller marken i god jordbrukshävd, och på så sätt har kvar sambandet med jorden. Särskilda bestämmelser inrättas för animalieproduktion som inte är knuten till motsvarande markareal.
 När det gäller WTO kommer det nya enhetliga jordbruksstödet att vara förenligt med Gröna boxen. Att frikoppla det gör att EU förbättrar sitt förhandlingsläge för att uppnå sina mål i icke handelsrelaterade frågor. Förslagen om frikoppling kan vara avgörande för att få den bästa överenskommelsen för den europeiska jordbruksmodellen.
 För att maximera fördelarna med systemet, särskilt när det gäller administrationen, kommer det enhetliga jordbruksstödet att täcka så många sektorer som möjligt, nämligen samtliga produkter som ingår i ordningen för spannmål, oljeväxter och proteingrödor, trindsäd, utsäde, stärkelsepotatis, nötkött och fårkött, de reviderade bidragen för ris, durumvete och torkat foder, och, när det gäller mjölksektorn, genomförandet av mjölkbidraget. Förslag för andra sektorer där det planeras reformer (socker, olivolja, tobak, bomull, eventuellt frukt och grönsaker, och vin) kommer under 2003.
 En stärkt landsbygdsutveckling
 Förslagen om att utvidga räckvidden för de befintliga tillgängliga instrumenten för landsbygdsutveckling i syfte att främja livsmedelskvalitet, uppfylla högre krav och stimulera till god djurhållning har överlag mottagits väl.
 Kommissionen har noggrant tagit fasta på de upprepade uppmaningarna från medlemsstater att förenkla gemenskapens politik för landsbygdsutvecklingen inom ramen för den andra pelaren. Kommissionen instämmer med medlemsstaterna om vikten av en effektiv administration av den andra pelaren. Kommissionen har redan visat att den är beredd att agera på ett aktivt och konstruktivt sätt tillsammans med medlemsstaterna för en sådan förenkling och är djupt engagerad för att uppnå konkreta resultat. I slutet av december 2002 presenterade kommissionen viktiga förslag för kommissionens tillämpningsföreskrifter för att underlätta administrationen av programplaneringen för landsbygdsutveckling. Förenkling blir ännu viktigare i samband med de nuvarande förslagen för att utöka landsbygdsutvecklingens räckvidd och omfattning.
 Ett bättre avvägt stöd
 Det faktum att man i Bryssel fastställde en maximal nivå för marknadsutgifter inom jordbruket innebär att mekanismen för överföring mellan olika budgetrubriker inte kan genomföras innan nästa budgetplan tar sin början. Kommissionen föreslår därför att det införs ett system med modulering från början av nästa budgetplan för att skapa bättre balans mellan stöd till marknadsutgifter och till landsbygdsutveckling.
 Kommissionen framhåller, särskilt mot bakgrund av slutsatserna vid rådets möte i Bryssel, nödvändigheten av att ytterligare stärka den andra pelaren. I detta avseende bör överföringen från den första till den andra pelaren ses som ett första steg i den nödvändiga förstärkningen av landsbygdsutvecklingen, utan att det påverkar framtida diskussioner.
 Överflyttningen till den andra pelaren liksom nya finansieringsbehov på grund av marknadsreformerna kommer att uppnås genom ett nytt system med gradvis sänkning. Genom det systemet införs principen om progressiva avgifter i förhållande till det totala belopp i form av direktstöd som mottagits av ett jordbruksföretag, för att säkerställa att sänkningarna av de direktstöden är väl avvägda och lätta att tillämpa.
 2.Effekterna av de föreslagna reformerna
 Genom de föreslagna ändringarna av åtgärderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken ges största möjliga utrymme för flexibilitet i beslut om produktion och förenklas avsevärt det sätt på vilket stödet beviljas till producenter samtidigt som dessa garanteras stabila inkomster. Om ändringarna genomförs skulle detta medföra att en stor del av den ur miljöhänseende negativa stimulans som finns i det nuvarande stödet togs bort, att lagstiftningen tillämpades bättre och att mer hållbara jordbruksmetoder uppmuntrades. De skulle också främja en avsevärd förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken, underlätta utvidgningsprocessen och förbättra möjligheterna att försvara den gemensamma jordbrukspolitiken i WTO.
 De ändringar som föreslagits kommer att utgöra ett komplement till EU:s internationella målsättning att utvecklingsländerna till fullo skall kunna dra nytta av en utvidgad världshandel samtidigt som livsmedelssäkerheten behålls. Som framgår av konsekvensanalysen förväntas förslagen, genom att inriktningen på stöden går mot mer extensiva jordbruksmetoder och mindre inhemskt stöd som snedvrider handeln, minska de kvantiteter som är tillgängliga för export, och därmed bidra till högre priser på världsmarknaden, vilket är till fördel för jordbruket i utvecklingsländerna.
 Ändringarna är nödvändiga för att EU ska kunna ge en hållbar och förutsägbar politisk ram för den europeiska jordbruksmodellen för kommande år. De nya budgetramarna gör sådana ändringar ännu mer angelägna. Detta kommer att göra det möjligt för EU att bevara en stabil jordbrukspolitik i framtiden, att säkerställa en öppen och mer rättvis fördelning av inkomststödet till jordbrukare och att bättre leva upp till konsumenters och skattebetalares önskemål.
 2.1.Ekonomiska konsekvenser
 De generella slutsatserna av analysen är att de förslag som lagts fram i samband med halvtidsöversynen
 2
 , trots de relativt små förändringarna av den totala stödnivån, kommer att bidra till en bättre fördelning av resurserna mellan produkter och till effektivare överföring av inkomster.
 Enligt alla analyser förväntas spannmålsproduktionen i EU minska något främst på grund av införandet av frikopplingen av direktstödet, förslaget om en kolkredit och nedskärningarna av prisstödet. Det är huvudsakligen minskade spannmålsarealer som ger upphov till denna utveckling eftersom den genomsnittliga avkastningen enligt flertalet analyser förväntas öka. Vete verkar påverkas mindre än foderspannmål eftersom vetepriserna på världsmarknaden är bättre än priserna på de flesta foderspannmål.
 Effekterna av förslagen i samband med halvtidsöversynen för produktionen av oljeväxter är mera blandade även om de flesta analyser visar på en liten minskning av produktionen av oljeväxter som skall användas som livsmedel. Enligt kommissionens analys kommer stöden inom ramen för kolkrediten att leda till en ökad produktion av energigrödor, särskilt oljeväxter, främst på bekostnad av spannmålsproduktionen.
 Att frikoppla direktstödet inom animalieproduktionen skulle resultera i viss minskning av produktionen av nöt- och fårkött eftersom detta skulle gynna extensifiering av produktionen och leda till ökade marknadspriser med positiv effekt för inkomsterna för de berörda anläggningarna för animalieproduktion.
 Effekterna av förslagen i samband med halvtidsöversynen för jordbruksinkomsterna anses allmänt bli ganska begränsade för gemenskapens jordbruk som helhet, dock kan effekterna variera mellan olika produkter och olika regioner.
 Även om införandet av frikopplade direktstöd skulle medföra en inkomstökning inom animalieproduktionen (genom högre marknadspriser) skulle detta, i stort sett, på sektorsnivå uppvägas av den negativa inverkan på inkomsterna av nedgången i marknadspriserna för foderspannmål på grund av att råginterventionerna avskaffas.
 2.2.Budgetkonsekvenser
 För de 15 medlemsstaterna medför de föreslagna åtgärderna en besparing som uppskattas till 337 miljoner euro för budgetåret 2006 och 186 miljoner euro per år från och med 2010. Detta beror på det faktum att besparingarna enligt förslagen för marknadsåtgärder är större än effekten av förslagen gällande direktstöd som uppskattas till +729 miljoner euro 2006 och till +1 610 miljoner euro från och med 2010.
 För de nya kandidatländerna kommer de ekonomiska konsekvenserna 2010 att innebära ytterligare en utgift i storleksordningen 88 miljoner euro som ökar varje år för att 2013 uppgå till 241 miljoner euro, till följd av att direktstöden kommer att stå för en allt större del av deras totala utgifter.
 För att de totala utgifterna skall kunna hållas inom de nya gränser som beslutats i Bryssel när det gäller finansieringen av marknadsåtgärder och direktstöd i en utvidgad union med 25 medlemsstater, föreslås att de direkta stöden för de nuvarande femton medlemsstaterna minskas från och med budgetåret 2007. Detta visas i nedanstående tabell.
 EU-25: Utgiftsprognoser för rubrik 1a - Reformförslag
 milj. euro
 Rubrik 1a
 2004
 2005
 2006
 2007
 2008
 2009
 2010
 2011
 2012
 2013
 EU-25 Maximalt belopp
 42 979
 44 474
 45 306
 45 759
 46 217
 46 679
 47 146
 47 617
 48 093
 48 574
 EU-25 Utgifter
 41 681
 43 642
 44 395
 45 156
 46 123
 47 568
 48 159
 48 805
 49 451
 50 099
 varav EU-15
 41 320
 41 339
 41 746
 42 183
 42 802
 43 569
 43 513
 43 513
 43 513
 43 513
 CC-10 (Kandidatländer)
 361
 2 303
 2 649
 2 973
 3 321
 3 999
 4 646
 5 292
 5 938
 6 586
 Skillnad
 1 298
 832
 911
 603
 94
 -889
 -1 013
 -1 188
 -1 358
 -1 525
 Gradvis sänkning
 Varav tillgängligt för landsbygdsutveckling
 228
 228
 751
 475
 2 030
 741
 2 420
 988
 2 810
 1 234
 3 200
 1 481
 3 343
 1 481
 3.Halvtidsöversynen och kandidatländerna
 I enlighet med interna ordningar för genomförande av informations- och överläggningsförfarandet för antagande av vissa beslut och andra åtgärder som måste vidtas under tiden före anslutningen kommer kommissionen att översända de bifogade förslagen för halvtidsöversynen till kandidatländerna när förslagen har överlämnats till rådet. Varje kandidatland kan begära överläggningar om dessa förslag i enlighet med villkoren i ovanstående ordningar.
 3
 4.Beskrivning av förslagen
 4.1.Stabilare marknader och förbättrade gemensamma organisationer av marknaderna
 Jordbruksgrödor
 Spannmål
 Det föreslås en slutlig sänkning med 5 % (av de 20 % som föreslogs i Agenda 2000) för att få ner interventionspriset för spannmål till 95,35 euro/ton från 2004/05 för att säkerställa att intervention verkligen fungerar som ett trygghetsnät. För att undvika ytterligare ackumulering av interventionslager skall råg undantas från interventionssystemet.
 I och med att interventionsåtgärdernas betydelse minskar är det inte längre motiverat med säsongskorrigering av interventionspriserna. Det föreslås därför att systemet med månatlig uppskrivning avskaffas. Produktionsstöd för stärkelse och vissa produkter som framställs av stärkelse kommer inte längre att tillämpas.
 Till följd av nedskärningen i interventionspriset för spannmål kommer arealersättningen för spannmål och andra relevanta jordbruksgrödor att ökas från 63 euro/ton till 66 euro/ton.
 Proteingrödor
 Det gällande tillägget för proteingrödor (9,5 euro/ton) kommer att behållas och omvandlas till en grödspecifik arealersättning på 55,57 euro/hektar. Det kommer att utbetalas inom ramen för den maximala garanterade arealen på 1,4 miljoner hektar.
 Durumvete
 Tillägget för durumvete inom de traditionella produktionsområdena kommer att ändras från 344,5 euro/hektar till 250 euro/hektar och ingå i det enhetliga jordbruksstödet. Det specifika stödet för övriga regioner där det beviljas stöd för durumvete, för närvarande 139,5 euro/hektar, kommer att fasas ut. Nedskärningarna kommer att genomföras under en treårsperiod med början 2004.
 Det kommer att införas ett nytt bidrag för att uppnå en kvalitetsförbättring av durumvete med tanke på dess användning till semolina- och pastaframställning. Bidraget kommer att utbetalas i traditionella produktionsområden till jordbrukare som använder en viss kvantitet certifierat utsäde av utvalda sorter. Sorterna kommer att väljas ut för att tillgodose kvalitetskrav för gryn- och pastaproduktion. Bidraget uppgår till 40 euro/hektar och betalas ut inom gränserna för de maximala garanterade arealerna som för närvarande tillämpas i traditionella produktionsområden.
 Stärkelsepotatis
 Enligt förordning (EEG) nr 1766/92 skall direktstöd beviljas producenter av stärkelsepotatis. Stödbeloppet fastställdes till 110,54 euro per ton stärkelse inom ramen för Agenda 2000. 50 % av detta stöd kommer att inbegripas i det enhetliga jordbruksstödet på grundval av de historiska leveranserna till industrin. Återstoden kommer att behållas som ett grödspecifikt stöd för stärkelsepotatis. Minimipriset avskaffas.
 Torkat foder
 Stödet för torkat foder kommer att omfördelas mellan odlare och bearbetningsindustri. Direktstöd till odlare kommer att integreras i det enhetliga jordbruksstödet och baseras på deras historiska leveranser till industrin. Nationella tak kommer att tillämpas för att ta hänsyn till de gällande nationella garanterade kvantiteterna.
 Under en övergångsperiod på fyra år kommer ett förenklat system med ett enda stöd till industrin för dehydratiserat och soltorkat foder att tillämpas med ett gradvis minskande stöd som startar på 33 euro/ton 2004/05. Respektive nationella garanterade kvantiteter kommer att slås samman.
 Utsäde
 I förordning (EEG) nr 2358/71 fastställs ett stöd för produktion av utvalda arter av utsäde. Stödet som för närvarande betalas per ton producerat utsäde, kommer att integreras i det enhetliga jordbruksstödet. Det kommer att beräknas genom att det antal ton som beviljats stöd multipliceras med det belopp som fastställs i artikel 3 i ovannämnda förordning.
 Ris
 För att stabilisera marknadsbalanserna, framför allt med hänsyn till initiativet ”Allt utom vapen”, föreslår kommissionen en minskning i ett steg av interventionspriset med 50 %, till ett faktiskt stödpris på 150 euro/ton i linje med priserna på världsmarknaden. För att ge stabilitet åt producenternas inkomster kommer det nuvarande direktstödet att ökas från 52 euro/ton till 177 euro/ton, en nivå som motsvarar den totala spannmålsersättningen enligt 1992 års reform och Agenda 2000-reformen. Av detta kommer 102 euro/ton att utgöra en del av det enhetliga jordbruksstödet och utbetalas på grundval av historiska rättigheter inom ramen för den aktuella maximala garantiarealen. De återstående 75 euro/ton multiplicerade med avkastningen enligt 1995 års reform kommer att utbetalas som ett grödspecifikt stöd. Den maximala garantiarealen kommer att fastställas till genomsnittet 1999–2001, eller till den aktuella maximala garantiarealen om denna är lägre. Det kommer att införas ett system för privat lagring som utlöses när marknadspriserna faller till en nivå under de faktiska stödpriserna. Dessutom kommer särskilda åtgärder att vidtas om marknadspriserna faller under 120 euro/ton.
 Nötter
 Det aktuella systemet kommer att ersättas med ett fast årligt bidrag på 100 euro/hektar för en maximal garantiareal på 800 000 hektar uppdelad på nationella garantiarealer. Medlemsstaterna kan komplettera detta med ett årligt belopp på maximalt 109 euro/hektar.
 Mjölk och mjölkprodukter
 Kommissionen föreslår att det omarbetade systemet med mjölkkvoter förlängs till regleringsåret 2014/15 i syfte att ge mjölkproducenterna ett stabilt framtidsperspektiv.
 I mars 1999 beslöt Europeiska rådet i Berlin att av budgethänsyn uppskjuta ikraftträdandet av reformen av mjölksektorn. Eftersom oförutsedda budgetresurser har blivit tillgängliga i den nuvarande budgetplanen är kommissionen av den bestämda åsikten att reformen av mjölksektorn borde tidigareläggas med ett år så att målsättningarna och fördelarna med reformen uppnås så snart som möjligt. Dessutom är det nödvändigt att ytterligare sänka stödpriset på mjölk med en motsvarande ökning av kvoterna med 1 % per år under 2007 och 2008, baserad på referenskvantiteterna när Agenda 2000 genomförts fullt ut.
 Dessutom bör den planerade enhetliga sänkningen med 5 % per år ersättas med asymmetrisk nedsättning av interventionspriserna med 3,5% per år för skummjölkspulver och med 7 % för smör under femårsperioden. Totalt sett motsvarar denna sänkning på 35 % av smörpriserna och på 17,5 % av priserna på skummjölkspulver en total minskning på 28% av mjölkpriserna i EU på fem år. Interventionsuppköp av smör utöver 30 000 ton per år kommer att upphöra. Över denna gräns föreslås det uppköp genom anbudsförfarande.
 Ytterligare kompensation under 2007 och 2008 kommer att ske genom direktstöd, med samma beräkningsmetoder som i Agenda 2000. Samtliga stöd till sektorn kommer att integreras i det enhetliga jordbruksstödet.
 4.2.Frikoppling av direktstöd - fastställande av ett enhetligt jordbruksstöd
 Ett enhetligt jordbruksstöd kommer att ersätta de flesta bidragen inom de olika gemensamma organisationerna av marknaden. Lantbrukarna kommer att få ett enhetligt jordbruksstöd som baseras på ett referensbelopp för jordbruksgrödor, nötkött (inbegripet Posei och Egeiska öarna), mjölk och mjölkprodukter, får och getter, stärkelsepotatis, trindsäd, ris, utsäde och torkat foder under en referensperiod som sträcker sig från 2000 till 2002.
 Det enhetliga jordbruksstödet kommer att delas upp i stödrättigheter för att underlätta överlåtelse av dem. Varje rättighet kommer att beräknas genom att referensbeloppet divideras med det antal hektar genom vilket man fick fram detta belopp (inbegripet grovfoderareal) under referensåren.
 I en stödansökan baserad på rättigheter måste antalet stödberättigande hektar anges, vilket definieras som företagets jordbruksareal. Stödberättigande hektar kommer inte att omfatta areal som används för fleråriga grödor, skog eller areal som användes för andra ändamål än jordbruk den 31 december 2002. När det gäller animalieproduktion utan anknytning till motsvarande mark eller om stödrättigheten ligger på över 10 000 euro kommer en särskild stödrättighet att tillämpas med motsvarande krav. Nationella tak för det enhetliga jordbruksstödet och det särskilda stödet kommer att fastställas. 1 % av detta belopp kommer att på medlemsstatsnivå avsättas för särskilda svårigheter.
 Rättigheter får överlåtas, med eller utan mark, mellan jordbrukare i samma medlemsstat. En medlemsstat får fastställa regioner inom vilka överlåtelser bara tillåts i begränsad omfattning. Dessutom blir det fritt fram för medlemsstaterna att anpassa rättigheterna med hänsyn till regionala genomsnitt.
 Jordbrukare får använda denna mark till all jordbruksverksamhet utom till fleråriga grödor. En rättighet som inte har utnyttjats under en period av maximalt fem år skall, utom i fall av force majeur och andra exceptionella omständigheter, tillfalla en nationell reserv.
 Förbättrade standarder för miljö, livsmedelssäkerhet, djurhälsa och djurskydd samt arbetarskydd
 Obligatoriska tvärvillkor kommer att tillämpas på föreskrivna europeiska normer på områden inom miljö, livsmedelssäkerhet, djurhälsa, djurskydd och arbetarskyddsfrågor som har samband med jordbruksföretag. Som ett nödvändigt komplement till frikopplingen från produktionen kommer mottagarna av direktstöd också att vara skyldiga att hålla marken i god jordbrukshävd, för att undvika att mark överges och därav följande miljöproblem.
 Detta kommer att tillämpas på jordbruksföretaget som helhet och påföljder kommer att tillämpas om det konstateras att en stödmottagares jordbruk inte uppfyller kraven. Det kommer att gälla samtliga sektorer och tillämpas på både brukad och icke brukad jordbruksmark.
 De jordbrukare som får enhetligt jordbruksstöd eller andra direktstöd enligt den gemensamma jordbrukspolitiken och som inte uppfyller dessa föreskrivna normer kommer att bli föremål för påföljder. Dessa kommer att få formen av helt eller delvis indraget stöd (beroende på hur allvarligt fallet är).
 Jordbruksrådgivning
 Jordbruksrådgivningen kommer att ingå som en obligatorisk del i tvärvillkoren. Den kommer till en början att begränsas till att omfatta producenter som får mer än 15 000 euro per år i direktstöd eller som har en omsättning på mer än 100 000 euro per år. Övriga jordbrukare kommer att kunna delta i systemet på frivillig basis. Genom denna tjänst kommer jordbrukare genom feedback att få råd om hur normer och god praxis tillämpas i produktionen. Jordbruksrevision kommer att omfatta strukturerad och regelbunden inventering och bokföring av materialflöde och andra processer på företagsnivå som bedöms som relevanta för ett särskilt målområde (miljö, livsmedelssäkerhet och djurskydd). Stöd för jordbruksrevision kommer att kunna ges inom ramen för landsbygdsutvecklingen.
 Långsiktiga arealuttag av miljöskäl
 Producenter som för närvarande omfattas av obligatoriskt arealuttag kommer att bli skyldiga att fortsätta med detta på en areal motsvarande 10 % av den areal som de för närvarande använder till spannmål, oljeväxter och proteingrödor, som ett villkor för att beviljas det enhetliga jordbruksstödet. Ekologiskt jordbruk kommer inte att omfattas av denna skyldighet för arealen i fråga. Arealuttaget kommer att vara icke-roterande och får inte användas för jordbruksändamål eller för att producera grödor för kommersiella ändamål. Medlemsstaterna kommer emellertid att kunna tillåta roterande arealuttag om detta är nödvändigt av miljöskäl. Vid överlåtelse av mark skall arealuttaget fortsätta.
 Stöd till energigrödor – kolkrediter
 Kommissionen föreslår ett stöd på 45 euro/hektar för energigrödor. Detta kommer att tillämpas på en maximal garantiareal inom EU på 1 500 000 hektar. Stödet kommer bara att beviljas för arealer vars produktion omfattas av ett avtal mellan jordbrukaren och ett bearbetningsföretag, utom i fall där jordbrukaren själv genomför bearbetningen på anläggningen. Senast fem år efter införandet av systemet med energigrödor skall kommissionen lämna in en rapport till rådet om genomförandet med eventuella förslag.
 Det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IAKS)
 Det integrerade administrations- och kontrollsystemet kommer att behöva anpassas efter de nya bestämmelserna för direktstöd. I synnerhet införandet av det enhetliga jordbruksstödet kommer att medföra en förenkling av en grundläggande del av det aktuella integrerade administrations- och kontrollsystemet, eftersom identifiering av spannmål, oljeväxter och proteingrödor och animalieproduktion inte är något krav för det nya enhetliga jordbruksstödet, utom för de produkter som också i fortsättningen kommer att omfattas av ett grödspecifikt stöd som exempelvis ris eller durumvete. Det nuvarande övervaknings- och kontrollsystemet för stöd kommer att användas för att underlätta dubbelkontroller av stödrättigheterna och de arealer som är en förutsättning för dessa. Systemet för identifiering av jordbruksskiften får därför fortsatt grundläggande betydelse i det nya integrerade administrations- och kontrollsystemet.
 Stödansökningar måste också i fortsättningen omfattas av administrativa kontroller av arealernas stödberättigande och av att det finns motsvarande stödrättigheter. De administrativa kontrollerna bör kompletteras med kontroller på plats på stickprovsbasis då till exempel fjärranalys kan användas för att kontrollera arealerna. Tillsammans kommer dessa kontroller, som bör samordnas av en därtill utsedd ansvarig myndighet, resultera i att stödet minskas eller stoppas då det konstateras att villkoren för stödberättigande inte är uppfyllda.
 Det bör framhållas att kontrollen av tvärvillkoren också kommer att täckas av det nya integrerade administrations- och kontrollsystemet som sålunda inte enbart kommer att syssla med villkor för stödberättigande. Förslaget innebär följaktligen ett fullständigt integrerat administrations- och kontrollsystem. I detta avseende förutses att de kontrollsystem som redan används i medlemsstaterna för att kontrollera att föreskrivna verksamhetskrav och bestämmelser om god jordbrukshävd uppfylls, får användas inom ramen för det integrerade administrations- och kontrollsystemet med vilket de måste vara kompatibla. Detta gäller bland annat systemet för identifiering och registrering av djur i enlighet med direktiv 92/102/EEG och förordning (EG) nr 1760/2000. Även det administrations- och kontrollsystem som tillämpas för de stödordningar som fastställs i bilaga IV till förslaget till den övergripande förordningen måste vara kompatibelt med IAKS.
 4.3.Gradvis sänkning
 I syfte att säkerställa ett mer balanserat stöd och skapa en förutsägbar och tydlig ram för framtida finansieringsbehov föreslås ett system med gradvis sänkning för perioden 2006–2012.
 De stöd som beviljas en jordbrukare ett givet år kommer att minskas på följande sätt:
 GRADVIS SÄNKNING och MODULERING
 Procentuell minskning av direktstöd
 A: Gradvis sänkning
 B–D: Per tranch av direktstöd
 E: Modulering – För landsbygdsutvecklingsbudgeten
 F: För finansiering av framtida marknadsbehov
 2006
 2007
 2008
 2009
 2010
 2011
 2012
 A
 Allmän minskning av direktstöd i %
 1
 4
 12
 14
 16
 18
 19
 Total minskning i % för olika trancher av direktstöd
 B
 Från 1 till 5 000 euro
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 C=(A+E)/2
 Från 5 001 till 50 000 euro
 1
 3
 7.5
 9
 10.5
 12
 12.5
 D = A
 Över 50 000 euro
 1
 4
 12
 14
 16
 18
 19
 E
 varav % av direktstöden avsedda för landsbygdsutvecklingsbudgeten
 Från 5 001 till 50 000 euro
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 6
 Över 50 000 euro
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 6
 F
 varav % av direktstöden avsedda för finansiering av framtida marknadsbehov
 Från 5 001 till 50 000 euro
 0
 1
 4.5
 5
 5.5
 6
 6.5
 Över 50 000 euro
 0
 2
 9
 10
 11
 12
 13
 Inom ovannämnda system skall den moduleringsandel som blir resultatet av den gradvisa minskningen, vilken börjar med 1 % 2006 och ökar till 6 % 2011, göras tillgänglig för medlemsstaterna som ett ytterligare gemenskapsstöd för åtgärder som skall ingå i deras programplanering för landsbygdsutveckling. Dessa belopp kommer att fördelas mellan medlemsstaterna på grundval av jordbruksareal, sysselsättning inom jordbruket och BNP per capita i köpkraft. De återstående beloppen kommer att vara tillgängliga för ytterligare finansieringsbehov vid nya marknadsreformer. Gradvis sänkning och modulering kommer inte att tillämpas i de nya medlemsstaterna förrän infasningen av direktstöd har lett till att dessa ligger på den normala nivån inom EU.
 4.4.Konsolidering och förstärkning av landsbygdsutvecklingen
 Kommissionen föreslår att gemenskapsstödet till landsbygdsutveckling breddas genom att nya åtgärder införs utan att detta påverkar den kommande debatten om en omarbetning av politiken för landsbygdsutveckling. Dessa kommer att läggas till ”åtgärdsmenyn” enligt den andra pelaren utan ändringar av den grundläggande ram enligt vilken stödet till landsbygdsutveckling genomförs, eftersom kommissionen anser att detta skulle vara kontraproduktivt vid denna tidpunkt halvvägs in på den pågående programperioden 2000–2006.
 De nya förslagna åtgärderna är samtliga kompletterande åtgärder och kommer att finansieras av garantisektionen vid EUGFJ inom hela EU. Åtgärderna är främst avsedda för stödmottagare bland jordbrukarna. Det blir medlemsstaterna och regionerna som bestämmer om de vill ta med dessa åtgärder i sina program för landsbygdsutveckling. De nya åtgärderna kommer att omfatta följande:
 För det första ett nytt kapitel i förordning (EG) nr 1257/1999 med rubriken ”Livsmedelskvalitet” i vilket det ingår två åtgärder:
 *Stimulansbidrag kommer att beviljas jordbrukare som på frivillig basis deltar i gemenskapsprogram eller i godkända nationella system vars syfte är att förbättra jordbruksprodukternas och framställningsmetodernas kvalitet, och att ge konsumenterna garantier på dessa områden. Detta stöd kommer att kunna betalas årligen i högst fem år och uppgå till högst 1 500 euro per företag ett givet år.
 *Stöd till producentgrupper för verksamheter som syftar till att informera konsumenter om och främja produkter som producerats enligt kvalitetssystem för livsmedel som får stöd inom ramen för ovannämnda åtgärd. Statligt stöd kommer att tillåtas upp till 70 % av de stödberättigande projektkostnaderna.
 För det andra ett nytt kapitel med rubriken ”Krav som skall uppfyllas” som omfattar följande två åtgärder:
 *Möjlighet för medlemsstaterna att erbjuda tillfälligt och gradvis minskande stöd för att hjälpa jordbrukare att anpassa sig till de krav som införs baserade på gemenskapslagstiftningen rörande miljö, folkhälsa, djurhälsa, växtskydd, djurskydd samt arbetarskydd. Stödnivån måste differentieras så att hänsyn tas till ytterligare skyldigheter och driftskostnader för jordbrukarna i samband med att en ny särskild norm införs. Ett fast stöd som gradvis minskar kommer att betalas ut under en period på högst fem år. Stöd kommer att maximeras till 10 000 euro per jordbruksföretag ett givet år. Stöd kommer inte under några omständigheter att betalas ut om normerna inte följs på grund av att en enskild jordbrukare inte iakttar de normer som redan ingår i den nationella lagstiftningen.
 *Stöd till jordbrukare för att hjälpa dem med kostnaderna när de anlitar jordbruksrådgivningen. Jordbrukare kan beviljas offentligt stöd för upp till 80 % av kostnaderna för rådgivningen första gången de anlitar denna, dock högst 1 500 euro.
 För det tredje införs i det nuvarande kapitlet om miljövänligt jordbruk i förordning (EG) nr 1257/1999 möjligheten att betala ut stöd till jordbrukare som förbinder sig att under minst fem år förbättra djurhållningen utöver normal god djurhållningspraxis. Stödet kommer att betalas ut årligen på grundval av de ytterligare kostnader och inkomstförluster som uppstår genom dessa åtaganden, dock högst 500 euro per djurenhet och år.
 Utöver en rad tekniska ändringar på grund av införandet av nya åtgärder föreslår kommissionen att man utnyttjar tillfället att ändra förordning (EG) nr 1257/1999 i samband med de aktuella förslagen för att förenkla och tydliggöra vissa bestämmelser i rådsförordningen. Dessa ändringar gäller tydliggörande av räckvidden för kapitlen om skogsbruk och kompetensutveckling, och en ny strecksats i kapitlet om anpassning och utveckling av landsbygden (de så kallade artikel 33-åtgärderna) för att täcka de administrativa kostnaderna i samband med de lokala partnerskapsgrupperna.
 2004 kommer kommissionen att undersöka i vilken utsträckning landsbygdsutvecklingen bidrar till målen för en hållbar utveckling, främst när det gäller den biologiska mångfalden och genomförandet av direktiv 92/43/EG (habitatdirektivet). Dessutom kommer man vid samma översyn att överväga möjligheten att utvidga det stöd som beviljas jordbrukare för att de skall kunna uppfylla nyligen antagna gemenskapsnormer om livsmedelskvalitet, till att även omfatta små, traditionella livsmedelsproducenter. Vid behov kommer kommissionen att lägga fram förslag för att stärka den gemensamma jordbrukspolitikens bidrag till att uppnå dessa mål.
 2003/0006 (CNS)
 Förslag till
 RÅDETS FÖRORDNING
 om upprättande av gemensamma bestämmelser för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av stödsystem för producenter av vissa grödor
 INNEHÅLL
 AVDELNING I
 TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER
 AVDELNING II
 ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
 Kapitel 1
 Tvärvillkor
 Kapitel 2
 Gradvis sänkning och modulering
 Kapitel 3
 Jordbruksrådgivning
 Kapitel 4
 Integrerat administrations- och kontrollsystem
 Kapitel 5
 Andra allmänna bestämmelser
 AVDELNING III
 ENHETSSTÖDSYSTEM
 Kapitel 1
 Allmänna bestämmelser
 Kapitel 2
 Fastställande av beloppet
 Kapitel 3
 Stödrättigheter
 Avsnitt 1
 Stödrättigheter grundade på areal
 Avsnitt 2
 Särskilda stödrättigheter
 Kapitel 4
 Markanvändning inom enhetsstödsystemet
 Avsnitt 1
 Markanvändning
 Avsnitt 2
 Arealuttag
 Kapitel 5
 Regionalt genomförande
 AVDELNING IV
 ANDRA STÖDSYSTEM
 Kapitel 1
 Särskilt kvalitetsbidrag för durumvete
 Kapitel 2
 Bidrag för proteingrödor
 Kapitel 3
 Grödspecifikt stöd för ris
 Kapitel 4
 Arealstöd för nötter
 Kapitel 5
 Stöd för energigrödor
 Kapitel 6
 Stöd för stärkelsepotatis
 AVDELNING V
 ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER
 BILAGA I
 Förteckning över stödsystem som uppfyller kriterierna i artikel 1
 BILAGA II
 Nationella tak som avses i artikel 11.2
 BILAGA III
 Föreskrivna verksamhetskrav som avses i artiklarna 3 och 4
 BILAGA IV
 God jordbrukshävd
 BILAGA V
 Stödsystem som är förenliga med det integrerade administrations- och kontrollsystemet
 BILAGA VI
 Förteckning över direktstöd som omfattas av det enhetsstöd som avses i artikel 36
 BILAGA VII
 Beräkning av det referensbelopp som avses i artikel 40
 BILAGA VIII
 Nationella tak som avses i artikel 44
 BILAGA IX
 Traditionella produktionszoner för durumvete som avses i artikel 61
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
 med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 36 och 37 i detta,
 med beaktande av kommissionens förslag
 4
 ,
 med beaktande av Europaparlamentets yttrande
 5
 ,
 med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande
 6
 ,
 med beaktande av Regionkommitténs yttrande
 7
 , och
 av följande skäl:
 (1)Gemensamma villkor bör fastställas för direktstöd enligt de olika systemen för inkomststöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken.
 (2)Full utbetalning av direktstöd bör kopplas till uppfyllelse av bestämmelser som gäller jordbruksmark, jordbruksproduktion och jordbruksverksamhet. Dessa bestämmelser bör bidra till att grundläggande normer för miljöskydd, livsmedelssäkerhet, djurhälsa och djurskydd, arbetarskydd för jordbrukare och god jordbrukshävd införlivas i de gemensamma organisationerna av marknaderna. Om dessa grundläggande normer inte uppfylls bör medlemsstaterna helt eller delvis dra in direktstöd på grundval av kriterier som är proportionerliga, objektiva och graderade. Sådana indragningar bör inte påverka tillämpningen av påföljder som har fastställts eller kommer att fastställas i enlighet med annan gemenskapslagstiftning eller nationell lagstiftning.
 (3)För att hålla mark i god jordbrukshävd bör normer fastställas på ett antal områden där det för närvarande inte finns några normer. Dessa normer bör grundas på god lantbrukspraxis som i vissa fall kan omfattas av bestämmelser i medlemsstaterna. Det bör därför upprättas en gemenskapsram inom vilken medlemsstaterna kan anta normer med hänsyn till särskilda förhållanden i de områden som berörs, däribland jordmån, klimatförhållanden och befintliga jordbrukssystem (markanvändning, växtföljd, jordbruksmetoder) och gårdsstrukturer.
 (4)Eftersom permanent betesmark har positiva miljöeffekter bör det antas bestämmelser för att främja bevarandet av befintlig permanent betesmark och undvika en storskalig omvandling till åkermark.
 (5)För att uppnå en bättre balans mellan de politiska verktyg som avser att främja ett hållbart jordbruk och de som avser att främja landsbygdsutveckling bör ett system för progressiv minskning av direktstöden införas obligatoriskt inom gemenskapen under perioden 2007‐2012. Alla direktstöd, utöver vissa belopp, bör varje år minskas med en viss procentsats. Besparingarna bör användas för att vid behov finansiera ytterligare reformer av sektorer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Kommissionen bör ges befogenhet att vid behov ändra de nämnda procentsatserna. Till och med 2007 får medlemsstaterna fortsätta att tillämpa den nuvarande frivilliga moduleringen i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1259/1999 av den 17 maj 1999 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken
 8
 .
 (6)För att hjälpa jordbrukare att uppfylla de normer som gäller för ett modernt, högkvalitativt jordbruk, är det nödvändigt att medlemsstaterna upprättar ett omfattande system för rådgivning till kommersiella jordbruksföretag. Systemet för jordbruksrådgivning bör hjälpa jordbrukare att bli mer medvetna om materialflöden och processer på gården som berör normer för miljö, livsmedelssäkerhet, djurhälsa, djurskydd och arbetarskydd utan att på något sätt påverka deras skyldighet och ansvar att följa dessa normer.
 (7)För att underlätta införandet av systemet för jordbruksrådgivning bör det, i ett första skede, ingå som en obligatorisk del av tvärvillkoren (tidigare kallat ”ömsesidig överensstämmelse”) för producenter som erhåller över ett visst belopp per år i direktstöd eller har en omsättning över ett visst belopp. Andra jordbrukare bör kunna delta i systemet på frivillig grund. Eftersom det handlar om att ge råd till jordbrukare, bör uppgifter som erhålls i samband med rådgivningen behandlas konfidentiellt, utom vid allvarliga överträdelser av gemenskapslagstiftningen eller nationell lagstiftning.
 (8)Medlemsstaterna måste, i enlighet med artikel 8 i rådets förordning (EG) nr 1258/1999 av den 17 maj 1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken
 9
 , vidta nödvändiga åtgärder för att försäkra sig om att de transaktioner som finansieras av garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) verkligen genomförs och att de genomförs på ett riktigt sätt, samt för att förhindra och beivra oegentligheter.
 (9)För att göra administrations- och kontrollmekanismerna mer effektiva och användbara är det nödvändigt att anpassa det integrerade administrations- och kontrollsystem som upprättas genom rådets förordning (EEG) nr 3508/92 av den 27 november om ett integrerat system för administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen
 10
 så att det omfattar enhetsstödsystemet, stödsystemen för durumvete, proteingrödor, energigrödor, ris, potatisstärkelse och nötter samt kontroller av tillämpningen av bestämmelserna om tvärvillkor, modulering och jordbruksrådgivning. Det bör finnas möjlighet att i ett senare skede inkludera andra stödsystem.
 (10)För att säkerställa en effektiv kontroll och för att förhindra att flera stödansökningar lämnas in till olika utbetalningsställen inom en och samma medlemsstat, bör varje medlemsstat se till att ha ett enda system för att registrera identiteten på de jordbrukare som lämnar in stödansökningar inom ramen för det integrerade systemet.
 (11)De olika delarna i det integrerade systemet syftar till att ge en mer effektiv administration och kontroll. Därför bör medlemsstaterna, när det gäller gemenskapssystem som inte omfattas av denna förordning, ha tillstånd att använda systemet under förutsättning att de inte på något sätt motverkar syftet med de bestämmelser som berörs.
 (12)Mot bakgrund av systemets komplexitet och det stora antalet stödansökningar som skall behandlas, är det av största vikt att lämpliga tekniska resurser och administrations- och kontrollmetoder används. Följaktligen bör det integrerade systemet i varje medlemsstat omfatta en databas, ett identifieringssystem för jordbruksskiften, stödansökningar från jordbrukare, ett samordnat kontrollsystem samt, inom enhetsstödsystemet, ett system för att identifiera och registrera stödrättigheter.
 (13)För att de uppgifter som samlas in skall kunna behandlas och användas för att kontrollera stödansökningar, är det nödvändigt att upprätta avancerade databaser som i synnerhet gör det möjligt att göra samkontroller.
 (14)Det är mycket viktigt att kunna identifiera jordbruksskiften för att få en riktig tillämpning av system som är kopplade till areal. Erfarenheten har visat att de befintliga metoderna har vissa brister. Det bör därför beslutas att införa ett identifieringssystem som vid behov kan stödjas genom fjärranalys.
 (15)För enkelhets skull bör medlemsstaterna kunna besluta att en ansökan får lämnas in avseende flera stödsystem och att den årliga ansökan ersätts med en stående ansökan som endast behöver en årlig bekräftelse.
 (16)Belopp som blir tillgängliga när stöd minskas genom modulering bör kunna användas av medlemsstaterna för vissa ytterligare åtgärder inom ramen för stödet till landsbygdsutveckling enligt rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar
 11
 .
 (17)Eftersom de belopp som kommer att bli tillgängliga till följd av tvärvillkoren inte kan förutses i tillräckligt god tid för att de skall kunna användas för ytterligare åtgärder inom ramen för stödet till landsbygdsutveckling, bör dessa belopp krediteras garantisektionen vid EUGFJ, utom en viss procentsats som bör behållas av medlemsstaten.
 (18)Utbetalningar enligt gemenskapens stödsystem bör göras i sin helhet av behöriga nationella myndigheter till stödmottagarna, efter eventuella minskningar som föreskrivs i denna förordning och inom föreskrivna perioder.
 (19)I stödsystemen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ingår ett direkt inkomststöd i första hand för att upprätthålla en rimlig levnadsstandard bland jordbruksbefolkningen. Detta mål är nära förknippat med målet att bibehålla landsbygdsområden. För att undvika felaktig användning av gemenskapens medel bör inga stödutbetalningar göras till jordbrukare som på ett konstlat sätt har skapat de förutsättningar som krävs för att få sådana utbetalningar.
 (20)Gemensamma stödsystem måste anpassas till förändringar, om nödvändigt inom korta tidsramar. Stödmottagare kan därför inte förlita sig på att stödvillkoren förblir oförändrade, och de bör vara förberedda på en eventuell översyn av systemen mot bakgrund av marknadsförändringar.
 (21)Mot bakgrund av direktstödens stora budgetmässiga konsekvenser och för att bättre kunna bedöma deras effekter bör gemenskapens system omfattas av en ordentlig utvärdering.
 (22)Ökad konkurrenskraft för gemenskapens jordbruk och bättre livsmedelskvalitet och miljöstandarder innebär med nödvändighet sänkta institutionella priser för jordbruksprodukter och ökade produktionskostnader för jordbruksföretagen i gemenskapen. För att nå dessa mål och främja ett mer marknadsinriktat och hållbart jordbruk, är det nödvändigt att övergången från produktionsstöd till producentstöd fullföljs genom införande av ett system för frikopplat inkomststöd till varje jordbruksföretag. Genom frikopplingen kommer de faktiska belopp som betalas ut till jordbrukare att förbli oförändrade, samtidigt som inkomststödets effektivitet ökar avsevärt. Därför bör enhetsstödet till jordbruket beviljas endast under förutsättning att tvärvillkoren om miljö, djurskydd och livsmedelskvalitet är uppfyllda.
 (23)I ett sådant system bör flera befintliga direktstöd som en producent får från olika system kombineras i ett enda stöd, som fastställs på grundval av tidigare stödrättigheter, under en referensperiod, justerade med hänsyn till det fullständiga genomförandet av åtgärder som infördes genom Agenda 2000 och de förändringar av stödbeloppen som görs genom denna förordning.
 (24)Eftersom fördelarna i form av förenklad administration ökar om många sektorer ingår, bör systemet i ett första skede omfatta alla produkter som ingår i systemet för jordbruksgrödor samt trindsädesslag, utsäde, nötkött och får. Eftersom nötkött och får inkluderas är det nödvändigt att utvidga systemet till några bidrag som betalas i de yttersta randområdena och på de Egeiska öarna som ett tillägg till direktstöden enligt de gemensamma organisationerna av marknaderna, för att därigenom åstadkomma ytterligare förenkling och för att undvika att en rättslig och administrativ ram inom sektorn för nötkreatur och får behålls för ett begränsat antal producenter i dessa områden. De reviderade stöden för ris och durumvete samt stöden inom mjölksektorn bör också integreras i systemet. Stöd för potatisstärkelse och torkat foder bör också införlivas i systemet, medan särskilda stöd för bearbetningsindustrin bör bibehållas.
 (25)Särskilda åtgärder bör fastställas för hampa, för att se till att illegala grödor inte kan gömmas bland grödor som berättigar till enhetsstöd och därigenom ge en negativ påverkan på den gemensamma organisationen av marknaden för hampa. Arealstöd bör därför kunna beviljas endast för arealer som har besåtts med hampsorter som ger vissa garantier med avseende på innehåll av psykotropa ämnen. Hänvisningarna till de särskilda åtgärder som anges i rådets förordning (EG) nr 1673/2000 av den 27 juli 2000 om den gemensamma organisationen av marknaderna för lin och hampa som odlas för fiberproduktion
 12
 bör ändras i enlighet med detta.
 (26)För att ge jordbrukarna frihet att välja vad som skall produceras på deras mark, inbegripet produkter som fortfarande omfattas av kopplat stöd, och därigenom öka marknadsinriktningen, bör enhetsstödet inte vara bundet till villkor om produktion av någon särskild produkt.
 (27)För att fastställa det belopp som jordbrukaren bör vara berättigad till i det nya systemet är det lämpligt att hänvisa till de belopp som jordbrukaren har beviljats under en referensperiod. För att kunna ta hänsyn till särskilda situationer bör det upprättas en nationell reserv. Denna reserv kan också användas för att underlätta för nya jordbrukare att delta i systemet. Enhetsstödet bör fastställas för varje enskild gård.
 (28)För att underlätta överföring av rätten till stöd bör det sammanlagda belopp som en gård är berättigad till delas upp i andelar (stödrättigheter) som står i samband med ett visst antal stödberättigande hektar som kommer att fastställas senare. För att undvika spekulativa överföringar som leder till en ackumulering av stödrättigheter utan grund i motsvarande jordbruksareal bör, vid beviljande av stöd, stödrättigheterna vara bundna till ett visst antal stödberättigande hektar samtidigt som det finns möjlighet att begränsa överföringen av stödrättigheter inom en region. Särskilda bestämmelser bör fastställas för stöd som inte har direkt samband med areal med hänsyn till den speciella situationen för uppfödning av får och getter.
 (29)För att de sammanlagda stöden och stödrättigheterna inte skall överskrida rådande budgetmässiga begränsningar på gemenskapsnivå, på nationell nivå eller i tillämpliga fall regional nivå, bör det fastställas nationella tak beräknade som summan av alla medel som beviljas i varje medlemsstat för utbetalning av stöd enligt de aktuella stödsystemen. Proportionella minskningar bör göras om taket överskrids.
 (30)För att bibehålla arealuttagets fördelar när det gäller att begränsa utbudet, samtidigt som dess miljömässiga fördelar förstärks inom det nya stödsystemet, bör villkoren för arealuttag av åkermark bibehållas.
 (31)För att kunna hantera särskilda situationer på ett flexibelt sätt, bör medlemsstaterna ha möjlighet att fastställa en viss balans mellan enskilda stödrättigheter och regionala eller nationella genomsnitt.
 (32)För att upprätthålla durumveteproduktionens roll i traditionella produktionsområden, samtidigt som man förstärker stödet till durumvete som uppfyller vissa lägsta kvalitetskrav, är det lämpligt att under en övergångsperiod minska det nuvarande särskilda tillägget för durumvete i traditionella områden och avskaffa det särskilda stödet i etablerade områden. Endast odling som ger ett durumvete lämpligt för användning vid framställning av semolina- och pastaprodukter bör vara stödberättigande.
 (33)För att stärka de proteinrika grödornas roll och ge ett incitament att öka produktionen av dessa grödor bör det införas ett kompletterande stöd för producenter av dessa grödor. För att få en riktig tillämpning av det nya systemet bör vissa villkor för rätten till stöd fastställas. En maximal garantiareal bör fastställas och proportionella minskningar bör göras om den maximala garantiarealen överskrids.
 (34)För att upprätthålla risproduktionens roll i traditionella produktionsområden bör det införas ett kompletterande stöd för risproducenter. För att få en riktig tillämpning av det nya systemet bör vissa villkor för rätten till stöd fastställas. Nationella basarealer bör fastställas och minskningar bör göras om dessa arealer överskrids.
 (35)Nya stödordningar för nötter bör inrättas för att undvika risken att nötproduktion upphör i traditionella områden, med efterföljande negativa följder för miljö och landsbygd samt negativa sociala och ekonomiska konsekvenser. För att få en riktig tillämpning av de nya ordningarna bör vissa villkor för rätten till stöd fastställas, däribland en lägsta trädtäthet och skiftesstorlek. För att kunna tillgodose särskilda behov bör medlemsstaterna ha rätt att ge kompletterande stöd.
 (36)För att undvika att budgeten överskrids bör en maximal garantiareal fastställas, och proportionella minskningar bör göras om den maximala garantiarealen överskrids, i första hand i de medlemsstater som överskrider sin areal. För att få en balanserad tillämpning inom gemenskapen bör denna areal fördelas i proportion till de nötproducerande arealerna i medlemsstaterna. Medlemsstaterna bör ha ansvaret för att fördela arealerna inom sitt territorium. Arealer som omfattas av förbättringsplaner bör inte vara berättigande till stöd enligt det nya systemet förrän planen har löpt ut.
 (37)För att dra nytta av de framgångar som förbättringsplaner innebär när det gäller att samordna utbudet får medlemsstaterna besluta att medlemskap i producentorganisationer är en förutsättning för rätt till gemenskapsstöd och nationellt stöd. För att undvika störningar måste en smidig övergång ske till det nya systemet.
 (38)För närvarande består stödet för energigrödor i möjligheten att odla industrigrödor på uttagen mark. Energigrödor utgör den största produktionen av icke-livsmedelsprodukter på uttagen mark. Det bör införas särskilt stöd för energigrödor i syfte att ersätta energikällor som bidrar till utsläpp av koldioxid. Vid fördelningen av arealer mellan medlemsstaterna bör tidigare produktion av energigrödor på uttagen areal beaktas, liksom arrangemang för att dela på åtagandet att minska CO2-utsläppen och huvudgrödornas nuvarande basarealer. Arrangemangen bör ses över efter en föreskriven period för att ta hänsyn till genomförandet av EU:s initiativ om biobränsle.
 (39)För att upprätthålla stärkelseproduktion i traditionella produktionsområden och ge erkännande åt potatisproduktionens roll i den agronomiska cykeln bör det införas ett kompletterande stöd för producenter av potatisstärkelse. Eftersom stödsystemet för producenter av potatisstärkelse delvis kommer att införlivas i enhetsstödsystemet och minimipriset för potatisstärkelse och bidraget för stärkelseproduktion kommer att avskaffas, bör dessutom rådets förordning (EG) nr 1868/94 av den 27 juli 1994 om upprättandet av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisstärkelse
 13
 ändras.
 (40)Som ett resultat av ovannämnda ändringar och nya bestämmelser bör rådets förordningar (EEG) nr 3508/92, (EG) nr 1577/96 av den 30 juli 1996 om en särskild åtgärd för vissa trindsädesslag
 14
 samt (EG) nr 1251/1999 av den 17 maj 1999 om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor
 15
 upphöra att gälla. Även rådets förordning (EG) nr 1259/1999 bör upphöra att gälla, utom artikel 2a och artiklarna 4, 5 och 11, där det anges särskilda tillfälliga och frivilliga system som kommer att löpa ut 2005 respektive 2006.
 (41)De särskilda bestämmelserna i förordning (EEG) nr 2019/93 av den 19 juli 1993 om införandet av särskilda bestämmelser för de mindre Egeiska öarna rörande vissa jordbruksprodukter
 16
 , (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris
 17
 , (EG) nr 1254/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött
 18
 , (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter
 19
 , (EG) nr 1452/2001 av den 28 juni 2001 om specifika åtgärder för vissa jordbruksprodukter till förmån för de franska utomeuropeiska departementen, ändring av direktiv 72/462/EEG samt upphävande av förordning (EEG) nr 525/77 och förordning (EEG) nr 3763/91 (Poseidom)
 20
 , (EG) nr 1453/2001 av den 28 juni 2001 om specifika åtgärder för vissa jordbruksprodukter till förmån för Azorerna och Madeira samt om upphävande av förordning (EEG) nr 1600/92 (Poseima)
 21
 , (EG) nr 1454/2001 av den 28 juni 2001 om specifika åtgärder för vissa jordbruksprodukter till förmån för Kanarieöarna och om upphävande av förordning (EEG) nr 1601/92 (Poseican)
 22
 och (EG) nr 2529/2001 av den 19 december 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för får- och getkött
 23
 har i praktiken förlorat sin innebörd och bör därför upphävas.
 (42)De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter
 24
 .
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 AVDELNING I
 TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER
 Artikel 1
 Tillämpningsområde
 I denna förordning fastställs
 *gemensamma bestämmelser för direktstöd enligt stödsystem inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, finansierade av garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ), med undantag av direktstöd enligt förordning (EG) nr 1257/1999,
 *ett inkomststöd för jordbrukare (nedan kallat ”enhetsstödsystemet”),
 *stödsystem för producenter av durumvete, proteingrödor, ris, nötter, energigrödor och potatisstärkelse.
 Artikel 2
 Definitioner
 I denna förordning gäller följande definitioner:
 a)jordbrukare: en fysisk eller juridisk person eller en grupp av fysiska eller juridiska personer, oavsett gruppens eller dess medlemmars juridiska ställning enligt nationell lagstiftning, vars jordbruksföretag ligger inom gemenskapens territorium, enligt artikel 299 i EG-fördraget, och som bedriver jordbruksverksamhet.
 b)jordbruksföretag: samtliga de produktionsenheter som drivs av en jordbrukare och som är belägna inom en och samma medlemsstats territorium.
 c)jordbruksverksamhet: produktion, uppfödning eller odling av jordbruksprodukter inbegripet skörd, mjölkning och animalieproduktion, eller verksamhet för att hålla marken i god jordbrukshävd i enlighet med artikel 5.
 d)direktstöd: ett stöd som beviljas direkt till jordbrukare enligt ett stödsystem förtecknat i bilaga I.
 e)stöd under ett visst kalenderår: stöd som har beviljats eller kommer att beviljas för det berörda året, inbegripet alla stöd avseende perioder som inleds under det kalenderåret.
 AVDELNING II
 ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
 Kapitel 1
 Tvärvillkor
 Artikel 3
 Grundläggande krav
 1.En jordbrukare som får direktstöd skall iaktta de föreskrivna verksamhetskrav som anges i bilaga III och god jordbrukshävd som fastställs i enlighet med artikel 5
 2.Den behöriga nationella myndigheten skall ge jordbrukaren en förteckning över föreskrivna verksamhetskrav och god jordbrukshävd som skall iakttas.
 Artikel 4
 Föreskrivna verksamhetskrav
 1.De föreskrivna verksamhetskrav som avses i bilaga III skall fastställas genom gemenskapslagstiftning inom
 *folkhälsa, djurhälsa och växtskydd,
 *arbetarskydd,
 *miljö,
 *djurskydd.
 2.De rättsakter som avses i bilaga III skall tillämpas inom ramen för denna förordning i deras ändrade lydelse vid motsvarande tidpunkt.
 Artikel 5
 God jordbrukshävd
 Medlemsstaterna skall definiera god jordbrukshävd med beaktande av den ram som anges i bilaga IV.
 Medlemsstaterna skall se till att mark som var permanent betesmark den 31 december 2002 bibehålls som permanent betesmark.
 Artikel 6
 Minskning av eller uteslutning från stöd
 1.Om föreskrivna verksamhetskrav eller god jordbrukshävd inte iakttas skall det sammanlagda beloppet av direktstöd för det år då överträdelsen inträffar, efter tillämpning av artikel 10, minskas eller i tillämpliga fall dras in i enlighet med de närmare bestämmelser som anges i artikel 7.
 2.Minskningar eller uteslutningar enligt punkt 1 skall tillämpas endast om överträdelsen avser
 a)en verksamhet som berör jordbruksprodukter, enligt förteckningen i bilaga I till EG-fördraget, inbegripet bomull men med undantag av fiskeriprodukter,
 b)någon del av jordbruksföretagets jordbruksmark, inbegripet skiften som ingår i långsiktigt arealuttag,
 c)arbetskraft, även tillfälligt anställd, som jordbruksföretaget använder för jordbruksverksamhet.
 Artikel 7
 Närmare bestämmelser om minskning eller uteslutning
 1.Närmare bestämmelser för minskningar och uteslutningar enligt artikel 6 skall fastställas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 82.2. I detta sammanhang skall hänsyn tas till den upptäckta överträdelsens allvar, omfattning, varaktighet och upprepning samt de kriterier som anges i punkterna 2, 3 och 4.
 2.Vid försummelse får procentsatsen för minskning inte vara högre än 10 % eller, vid upprepade överträdelser, 20 %.
 3.Vid avsiktliga överträdelser får procentsatsen för minskning inte vara lägre än 50 %, och kan gå ända till fullständig uteslutning från ett eller flera stödsystem och tillämpas under ett eller flera kalenderår.
 4.Det sammanlagda belopp som erhålls genom minskning eller uteslutning för ett kalenderår får inte i något fall överskrida det sammanlagda belopp som avses i artikel 6.1.
 Artikel 8
 Kompletterande föreskrivna verksamhetskrav
 Om en medlemsstat anser att ett kompletterande föreskrivet verksamhetskrav bör läggas till i förteckningen i bilaga III skall medlemsstaten lämna in en begäran om detta till kommissionen.
 Ett sådant kompletterande föreskrivet verksamhetskrav kan läggas till i förteckningen i bilaga III i enlighet med det förfarande som avses i artikel 82.2.
 Artikel 9
 Belopp som frigörs till följd av tvärvillkoren
 De belopp som frigörs genom tillämpningen av detta kapitel skall krediteras garantisektionen vid EUGFJ. Medlemsstaterna får behålla 20 % av dessa belopp.
 Kapitel 2
 Gradvis sänkning och modulering
 Artikel 10
 Gradvis sänkning
 1.Alla belopp i direktstöd som under ett visst kalenderår skall utbetalas till en jordbrukare enligt de stödsystem som förtecknas i bilaga I samt taket i bilaga VIII skall varje år fram till 2012 minskas med följande procentsatser:
 *2006: 1 %,
 *2007: 4 %,
 *2008: 12 %,
 *2009: 14 %,
 *2010: 16 %,
 *2011: 18 %,
 *2012: 19 %.
 2.De procentsatser som anges i punkt 1 kan ändras i enlighet med det förfarande som avses i artikel 82.2.
 Artikel 11
 Kompletterande stödbelopp
 1.Ett kompletterande stödbelopp skall beviljas jordbrukare som får direktstöd enligt denna förordning. Detta belopp skall beräknas på följande sätt:
 a)För de första 5 000 euro i direktstöd skall det kompletterande stödbeloppet vara lika med det belopp som blir resultatet av tillämpning av procentsatsen för minskning under det kalenderåret enligt artikel 10. Om jordbrukaren erhåller mindre än 5 000 euro skall det kompletterande stödbeloppet beräknas proportionellt.
 b)För belopp mellan 5 000 euro och 50 000 euro skall det kompletterande stödbeloppet vara lika med halva det belopp som uppstår genom tillämpning av procentsatsen för minskning under det kalenderåret enligt artikel 10 minskad med det antal procentenheter som anges i artikel 12. Om jordbrukaren erhåller mindre än 50 000 euro skall det kompletterande stödbeloppet beräknas proportionellt.
 2.De sammanlagda kompletterande belopp som kan beviljas i en medlemsstat under ett kalenderår får inte vara högre än de tak som anges i bilaga II. Vid behov skall medlemsstaterna göra en linjär procentuell justering av kompletterande stödbelopp så att de tak som anges i bilaga II inte överskrids.
 3.Det kompletterande stödbeloppet skall inte omfattas av de minskningar som avses i artikel 10.
 Artikel 12
 Modulering
 1.De belopp som motsvarar följande antal procentenheter av de minskningar som avses i artikel 10 skall användas för kompletterande gemenskapsstöd för åtgärder inom program för landsbygdsutveckling, finansierade genom garantisektionen vid EUGFJ i enlighet med förordning (EG) nr 1257/1999:
 *2006: 1 %,
 *2007: 2 %,
 *2008: 3 %,
 *2009: 4 %,
 *2010: 5 %,
 *2011: 6 %,
 *2012: 6 %.
 2.De belopp som avses i punkt 1 skall fördelas till de berörda medlemsstaterna enligt det förfarande som avses i artikel 82.2 på grundval av följande kriterier:
 *Jordbruksareal.
 *Sysselsättning inom jordbruket.
 *Bruttonationalprodukt (BNP) per capita i köpkraft.
 Kapitel 3
 Jordbruksrådgivning
 Artikel 13
 Jordbruksrådgivning
 1.Medlemsstaterna skall upprätta ett system för rådgivning till jordbrukare angående markskötsel och jordbruksdrift (nedan kallat jordbruksrådgivning) som sköts av en eller flera utvalda myndigheter eller av privata organ som är godkända i enlighet med artikel 16.
 2.Rådgivningen skall omfatta åtminstone föreskrivna verksamhetskrav och god jordbrukshävd enligt kapitel I.
 Artikel 14
 Villkor
 1.Medlemsstaterna skall se till att alla jordbrukare som får mer än 15 000 euro i direktstöd per år eller har en omsättning över 100 000 euro per år deltar i jordbruksrådgivning inom en period på fem år, med början den 1 januari 2005, med en deltagandegrad på minst 15 % per år.
 2.Andra jordbrukare än de som avses i punkt 1 får delta i jordbruksrådgivning på frivillig grund.
 Artikel 15
 Tillsynsmyndighet
 Om jordbruksrådgivningen sköts av privata organ skall medlemsstaterna utse en myndighet som är ansvarig för godkännande och tillsyn av sådana organ (nedan kallad ”tillsynsmyndigheten”).
 Artikel 16
 Godkännande av privata organ
 1.Ett privat organ får godkännas endast av tillsynsmyndigheten i den medlemsstat där det har sin huvudsakliga verksamhet och, i förekommande fall, sitt huvudkontor. När organet har godkänts får det verka inom hela gemenskapen.
 2.För att bli godkänt skall ett privat organ se till att det har tillgång till lämpliga resurser i form av kvalificerad personal, administrativa och tekniska hjälpmedel, erfarenhet av rådgivning och tillförlitlighet i rådgivningen när det gäller föreskrivna verksamhetskrav och god jordbrukshävd enligt kapitel I som organet avser att bedriva rådgivning om.
 Artikel 17
 Tillsyn av privata organ
 1.
 Efter det att ett privat organ har utsetts, skall tillsynsmyndigheten
 a)se till att organet bedriver sin verksamhet på ett objektivt sätt,
 b)kontrollera att organets verksamhet är effektiv,
 c)dra tillbaka godkännandet om organet inte uppfyller de krav och skyldigheter som anges i artiklarna 16 och 18.
 2.Godkända privata organ skall
 a)ge tillsynsmyndigheten tillträde till organets kontor och hjälpmedel i samband med inspektioner och lämna all information och hjälp som myndigheten anser vara nödvändig för att kunna uppfylla sina skyldigheter enligt denna förordning,
 b)senast den 31 januari varje år skicka en förteckning till tillsynsmyndigheten över jordbrukare som omfattats av verksamheten till och med den 31 december föregående år och lämna en kortfattad rapport till myndigheten om rådgivningen. I rapporten skall inte avslöjas personlig eller individuell information eller uppgifter om enskilda jordbruksföretag.
 Artikel 18
 Skyldigheter för godkända privata organ och utsedda myndigheter
 De utsedda myndigheter och de godkända privata organ som avses i artikel 13 skall
 a)se till att rådgivning om föreskrivna verksamhetskrav och god jordbrukshävd har genomförts på de jordbruksföretag som omfattas av verksamheten, och
 b)inte avslöja personliga eller individuella uppgifter som de tar del av i samband med rådgivningen för andra personer än den jordbrukare som driver det berörda jordbruksföretaget, med undantag av oegentligheter och överträdelser som upptäcks under verksamheten och som omfattas av en skyldighet i gemenskapslagstiftningen eller i nationell lagstiftning att informera en offentlig myndighet, särskilt när det gäller lagöverträdelser.
 Artikel 19
 Jordbrukarnas skyldigheter
 Om en jordbrukare vägrar delta i jordbruksrådgivning eller inte lämnar de uppgifter och den hjälp som de privata organen eller de utsedda myndigheterna anser nödvändiga för att kunna genomföra rådgivningen eller lämnar felaktiga uppgifter, skall han omfattas av minskningar och uteslutningar enligt artikel 6.
 Kapitel 4
 Integrerat administrations- och kontrollsystem
 Artikel 20
 Räckvidd
 Varje medlemsstat skall inrätta ett integrerat administrations- och kontrollsystem, nedan kallat det ”integrerade systemet”.
 Det integrerade systemet skall gälla för de stödsystem som upprättas genom avdelningarna III och IV i denna förordning och genom artikel 2a i förordning (EG) nr 1259/1999.
 I den utsträckning som krävs skall det även gälla administration och kontroll av de bestämmelser som fastställs i kapitlen 1, 2 och 3 i denna avdelning.
 Artikel 21
 Det integrerade systemets beståndsdelar
 Det integrerade systemet skall omfatta
 a)en databas,
 b)ett identifieringssystem för jordbruksskiften,
 c)ett system för identifiering och registrering av stödrättigheter i enlighet med artikel 24,
 d)stödansökningar,
 e)ett integrerat kontrollsystem,
 f)ett enda system för att registrera identiteten på varje jordbrukare som lämnar in en stödansökan.
 Artikel 22
 Databas
 1.I databasen skall för varje jordbruksföretag registreras de uppgifter som erhålls från stödansökningarna.
 Denna databas skall framför allt göra det möjligt att direkt och omedelbart, via medlemsstatens behöriga myndighet, få tillgång till uppgifter för åtminstone de tre närmast föregående kalenderåren och/eller regleringsåren.
 2.Medlemsstaterna får inrätta decentraliserade databaser under förutsättning att dessa, och de administrativa förfarandena för att registrera och få tillgång till uppgifter, utformas på ett enhetligt sätt inom medlemsstatens hela territorium och är kompatibla med varandra så att det går att göra samkontroller.
 Artikel 23
 Identifieringssystem för jordbruksskiften
 Identifieringssystemet för jordbruksskiften skall upprättas på grundval av kartor, dokument ur fastighetsregister eller andra kartografiska referenser. Datoriserade geografiska informationssystem skall användas, helst inbegripet ortofoto från flyg- eller satellitfoton, med en enhetlig standard som garanterar en noggrannhet åtminstone likvärdig med kartografi i skala 1:10 000.
 Artikel 24
 System för identifiering och registrering av stödrättigheter
 1.Systemet för identifiering och registrering av stödrättigheter skall utformas på ett sådant sätt att det är möjligt att kontrollera stödrättigheter och göra samkontroller med stödansökningar och identifieringssystemet för jordbruksskiften.
 2.Detta system skall göra det möjligt att direkt och omedelbart, via medlemsstatens behöriga myndighet, få tillgång till uppgifter för åtminstone de tre närmast föregående kalenderåren och/eller regleringsåren.
 Artikel 25
 Ansökan om stöd
 1.Varje år skall jordbrukaren lämna in en ansökan om direktstöd som omfattas av det integrerade systemet och, i tillämpliga fall, lämna uppgifter om
 *alla jordbruksskiften inom jordbruksföretaget,
 *stödrättigheternas antal och belopp,
 *all övrig information som fastställs genom denna förordning eller av den berörda medlemsstaten.
 2.En medlemsstat får besluta att stödansökan endast behöver innehålla ändringar i förhållande till den stödansökan som lämnades in föregående år. En medlemsstat får distribuera förtryckta formulär som grundas på de arealer som fastställts föregående år och tillhandahålla grafiskt material som anger läget för dessa arealer.
 3.En medlemsstat får besluta att en enda stödansökan skall omfatta flera av eller alla de stödsystem som förtecknas i bilaga I eller andra stödsystem.
 Artikel 26
 Kontroll av villkor för stödberättigande
 1.Medlemsstaterna skall utföra administrativa kontroller av stödansökningarna inbegripet en kontroll av stödberättigande areal och motsvarande stödrättigheter.
 2.De administrativa kontrollerna skall kompletteras med ett system för kontroller på plats för att kontrollera berättigande till stödet. För detta ändamål skall medlemsstaterna upprätta en plan för urval av jordbruksföretag.
 Medlemsstaterna får använda fjärranalys som ett hjälpmedel för kontroller på plats av jordbruksskiften.
 3.Varje medlemsstat skall utse en myndighet som ansvarar för samordningen av de kontroller som föreskrivs i detta kapitel.
 Om medlemsstaten delegerar vissa delar av det arbete som skall utföras enligt detta kapitel till specialiserade organ eller företag, skall den utsedda myndigheten behålla kontrollen över och ansvaret för detta arbete.
 Artikel 27
 Minskning och uteslutning
 1.Utan att det påverkar tillämpningen av minskningar och uteslutningar enligt artikel 6 i denna förordning, om det upptäcks att jordbrukaren inte uppfyller de stödvillkor som fastställs i denna förordning eller i artikel 2a i förordning (EG) nr 1259/1999, skall hela eller en del av det stöd som har beviljats eller kommer att beviljas, och för vilket stödvillkoren har uppfyllts, omfattas av minskningar och uteslutningar som fastställs enligt det förfarande som avses i artikel 82.2.
 2.Procentsatserna för minskning skall avpassas med hänsyn till den upptäckta överträdelsens allvar, omfattning, varaktighet och upprepning och kan gå ända till fullständig uteslutning från ett eller flera stödsystem under ett eller flera kalenderår.
 Artikel 28
 Kontroller av tvärvillkor
 1.Medlemsstaterna skall utföra administrativa kontroller kompletterade med kontroller på plats för att kontrollera om jordbrukare uppfyller de skyldigheter som anges i kapitel 1.
 2.Medlemsstaterna får använda sina befintliga administrations- och kontrollsystem för att se till att föreskrivna verksamhetskrav och god jordbrukshävd enligt kapitel I iakttas.
 Dessa system, särskilt det system för identifiering och registrering av djur som inrättats i enlighet med direktiv 92/102/EEG och förordning (EG) nr 1760/2000, skall vara förenliga, i enlighet med artikel 29, med det integrerade systemet.
 Artikel 29
 Förenlighet
 1.Vid tillämpning av de stödsystem som förtecknas i bilaga V skall medlemsstaterna se till att de administrations- och kontrollförfaranden som används för dessa system är förenliga med det integrerade systemet avseende
 a)databasen,
 b)systemen för identifiering av jordbruksskiften,
 c)administrativa kontroller.
 Därför skall dessa system utformas så att de fungerar tillsammans utan problem eller konflikter och så att uppgifter kan utbytas mellan dem.
 2.
 Medlemsstaterna får, för tillämpning av gemenskapens eller egna stödsystem utöver dem som förtecknas i bilaga VI, införliva en eller flera beståndsdelar av det integrerade systemet i sina administrations- och kontrollförfaranden.
 Artikel 30
 Information och kontroller
 1.Kommissionen skall regelbundet få information om tillämpningen av det integrerade systemet.
 Den skall organisera utbyte av synpunkter med medlemsstaterna med avseende på detta.
 2.Efter att ha informerat de behöriga myndigheterna i god tid får godkända företrädare utsedda av kommissionen utföra
 *undersökningar och kontroller av de åtgärder som har vidtagits för att upprätta och genomföra det integrerade systemet,
 *kontroller hos de specialiserade organ och företag som anges artikel 26.3.
 Tjänstemän från den berörda medlemsstaten får delta i sådana kontroller. De ovannämnda befogenheterna att utföra kontroller skall inte beröra tillämpningen av nationella rättsliga bestämmelser som innebär att vissa åtgärder endast får vidtas av tjänstemän som är särskilt utsedda med stöd av nationell lagstiftning. De godkända företrädare som kommissionen har utsett får i synnerhet inte delta i hembesök hos eller formella förhör av personer som är misstänkta enligt medlemsstatens nationella lagstiftning. De skall emellertid ha tillgång till de uppgifter som då framkommer.
 3.Utan att påverka medlemsstaternas ansvar för genomförandet och tillämpningen av det integrerade systemet, får kommissionen anlita specialiserade organ eller personer för att underlätta upprättandet, övervakningen och användningen av det integrerade systemet, särskilt för att kunna ge teknisk rådgivning till de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna om dessa begär det.
 Kapitel 5
 Andra allmänna bestämmelser
 Artikel 31
 Utbetalning
 1.Om inte annat föreskrivs i denna förordning skall utbetalningar från stödsystem som förtecknas i bilaga göras i sin helhet till stödmottagarna.
 2.Utbetalningar skall göras en gång per år under perioden 1 december–30 april påföljande kalenderår.
 3.Genom undantag från punkt 2 och i enlighet med det förfarande som avses i artikel 82.2, kan medlemsstaterna ges tillstånd, beroende på budgetläget, att före den 1 december betala ut förskott på upp till 50 % av stödet i regioner där jordbrukare, på grund av extrema väderförhållanden, står inför ekonomiska svårigheter.
 Artikel 32
 Begränsning av stöd
 Utan att det påverkar tillämpningen av särskilda bestämmelser i individuella stödsystem får inga utbetalningar göras till stödmottagare för vilka det har fastställts att de på ett konstlat sätt har skapat de förutsättningar som krävs för att få sådana utbetalningar i syfte att erhålla en förmån i strid med målen för stödsystemet.
 Artikel 33
 Översyn
 Stödsystem som förtecknas i bilaga I skall tillämpas utan att det påverkar en eventuell översyn som vid något tillfälle kan göras mot bakgrund av marknadsförändringar och budgetläget.
 Artikel 34
 Utvärdering
 För att bedöma stödens effektivitet skall stöd enligt de stödsystem som förtecknas i bilaga I utvärderas för att bedöma deras verkan när det gäller uppsatta mål och för att analysera deras effekter på relevanta marknader.
 Artikel 35
 Interventioner enligt förordning (EG) nr 1258/1999
 De stödsystem som förtecknas i bilaga I skall betraktas som interventioner i enlighet med artikel 1.2 b och artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1258/1999.
 AVDELNING III
 ENHETSSTÖDSYSTEM
 Kapitel 1
 Allmänna bestämmelser
 Artikel 36
 Stödberättigande
 Jordbrukare skall ha tillträde till enhetsstödsystemet om de har fått direktstöd under den referensperiod som avses i artikel 41 enligt minst ett av de stödsystem som anges i bilaga VI.
 Artikel 37
 Tillämpning
 Den behöriga myndigheten i medlemsstaten skall skicka ett ansökningsformulär till jordbrukaren med uppgifter om
 a)det belopp som avses i kapitel 2 (nedan kallat ”referensbeloppet”),
 b)det antal hektar som avses i artikel 46,
 c)antalet stödrättigheter per hektar enligt definitionen i kapitel 3.
 Artikel 38
 Dubbla ansökningar
 Areal motsvarande antalet stödberättigande hektar, enligt definitionen i artikel 47.2, för vilken en ansökan om enhetsstöd lämnas in, får omfattas av en ansökan om alla andra direktstöd som förtecknas i bilaga I, utom de direktstöd som anges i avdelning IV kapitel 4 i denna förordning, artikel 5.1 i förordning 136/66/EEG, artikel 12 i förordning (EEG) nr 404/93, artikel 7.1 i förordning (EG) nr 2201/96 och artikel 2a i förordning (EG) nr 1259/1999.
 Areal motsvarande antalet stödberättigande hektar, enligt definitionen i artikel 47.2, för vilken en ansökan om enhetsstöd lämnas in och som tas ur produktion i enlighet med artikel 55 kan inte omfattas av en ansökan om direktstöd för energigrödor enligt avdelning IV kapitel 5.
 Artikel 39
 Utbetalningar
 1.Stöd enligt enhetsstödsystemet skall betalas ut för stödrättigheter enligt definitionen i kapitel 3, åtföljda av ett lika stort antal stödberättigande hektar enligt definitionen i artikel 47.2.
 2.För de medlemsstater som inte har infört euron skall stödet omräknas till den nationella valutan med hjälp av den växelkurs som gällde den 1 januari det kalenderår för vilket enhetsstödet beviljas.
 3.Medlemsstaterna får besluta att kombinera utbetalningar enligt enhetsstödsystemet med utbetalningar enligt andra stödsystem.
 Kapitel 2
 Fastställande av beloppet
 Artikel 40
 Beräkning av beloppet
 Referensbeloppet skall vara det årliga genomsnittet av det sammanlagda belopp som en jordbrukare har beviljats, på grundval av antalet hektar och antalet djur, enligt de stödsystem som anges i bilaga VI, beräknat och justerat i enlighet med bilaga VII, för varje kalenderår av den referensperiod som anges i artikel 41.
 Artikel 41
 Referensperiod
 Referensperioden skall omfatta kalenderåren 2000, 2001 och 2002.
 Artikel 42
 Tillämpning av modulering och tvärvillkor enligt förordning (EG) nr 1259/1999
 Om artiklarna 3 och 4 i förordning (EG) nr 1259/1999 har tillämpats under referensperioden, skall de belopp som avses i bilaga VII vara de som skulle ha beviljats före tillämpning av nämnda artiklar.
 Artikel 43
 Särskilda svårigheter
 1.Genom undantag från artikel 40 skall en jordbrukare vars produktion under referensperioden påverkades negativt genom force majeure eller exceptionella omständigheter som inträffade före eller under referensperioden ha rätt att begära att referensbeloppet beräknas på grundval av det eller de kalenderår under referensperioden som inte påverkades av force majeure eller exceptionella omständigheter.
 2.Om hela referensperioden påverkades av force majeure eller exceptionella omständigheter skall medlemsstaten beräkna referensbeloppet på grundval av perioden 1997–1999. I detta fall skall punkt 1 gälla på motsvarande sätt.
 3.Fall av force majeure eller exceptionella omständigheter skall av den berörda jordbrukaren anmälas skriftligt till den behöriga myndigheten, tillsammans med för myndigheten tillfredsställande bevis, inom den tid som fastställs av varje medlemsstat.
 4.Som fall av force majeure eller exceptionella omständigheter kan den behöriga myndigheten t.ex. godkänna att
 a)jordbrukaren avlider,
 b)jordbrukaren under en längre tid inte är arbetsför,
 c)en allvarlig naturkatastrof inträffar som i väsentlig grad påverkar jordbruksföretagets jordbruksareal.
 d)jordbruksföretagets djurstallar förstörs genom olyckshändelse,
 e)en epizooti berör hela jordbrukarens djurbesättning eller en del av denna.
 Artikel 44
 Tak
 1.För varje medlemsstat får summan av referensbeloppen inte vara högre än det nationella tak som anges i bilaga VIII.
 2.Vid behov skall medlemsstaten göra en linjär procentuell minskning av referensbeloppen så att dess tak inte överskrids.
 Artikel 45
 Nationell reserv
 1.Medlemsstaterna skall, efter en eventuell minskning enligt artikel 44.2, göra en linjär procentuell minskning av referensbeloppen för att upprätta en nationell reserv. Denna minskning får inte vara större än 1 %.
 2.Den nationella reserven skall omfatta skillnaden mellan det tak som anges i bilaga VIII och summan av de referensbelopp som beviljas jordbrukare enligt enhetsstödsystemet, efter den minskning som avses i punkt 1.
 3.Medlemsstaterna skall använda den nationella reserven för att fastställa referensbelopp för de jordbrukare som avses i artikel 43.
 4.Medlemsstaterna får använda den nationella reserven till att bevilja referensbelopp till nya jordbrukare som inleder sin jordbruksverksamhet efter den 31 december 2000, i enlighet med objektiva kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukare kan garanteras och snedvridning av marknaden och konkurrensen undviks.
 Kapitel 3
 Stödrättigheter
 Avsnitt 1
 Stödrättigheter grundade på areal
 Artikel 46
 Fastställande av stödrättigheter
 1.Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 51 skall en jordbrukare erhålla en stödrättighet per hektar, som beräknas genom att referensbeloppet divideras med det genomsnittliga antalet hektar som under referensperioden gav rätt till de direktstöd som förtecknas i bilaga VI.
 2.I det antal hektar som avses i punkt 1 skall dessutom följande ingå:
 a)När det gäller de stöd för potatisstärkelse, torkat foder och utsäde som förtecknas i bilaga VII: det antal hektar där stöd har beviljats för produktionen under referensperioden enligt beräkning i punkterna B, D och G i bilaga VII.
 b)All foderareal under referensperioden.
 3.I punkt 2 skall ”foderareal” avse den areal på jordbruksföretaget som under hela kalenderåret var tillgänglig för uppfödning av nötkreatur och får och/eller getter, inbegripet arealer med dubbel användning och arealer med blandad odling. Foderarealen får inte omfatta
 *byggnader, skog, dammar, vägar,
 *arealer som används för andra grödor som berättigar till gemenskapsstöd eller för fleråriga grödor eller trädgårdsgrödor.
 *arealer som omfattas av stödsystemet för producenter av vissa jordbruksgrödor, används inom stödsystemet för torkat foder eller omfattas av ett nationellt system eller ett gemenskapssystem för arealuttag.
 4.Stödrättigheterna per hektar får inte ändras, utom om en jordbrukare har fått tillägg för durumvete eller särskilt stöd för durumvete under referensperioden eller, med början 2004, är berättigad till mjölkbidrag i enlighet med punkt F i bilaga VII.
 Artikel 47
 Användning av stödrättigheter
 1.En stödrättighet som åtföljs av ett stödberättigande hektar skall ge rätt till utbetalning av det belopp som fastställs av stödrättigheten.
 2.Med ”stödberättigande hektar” skall avses alla jordbruksarealer inom jordbruksföretaget som upptas av åkermark och permanent betesmark, utom arealer som den 31 december 2002 var beväxta med fleråriga grödor, skogar eller användes för annat än jordbruksverksamhet.
 Artikel 48
 Outnyttjade stödrättigheter
 Stödrättigheter som inte har utnyttjats under en period på fem år skall återgå till den nationella reserven.
 Outnyttjade stödrättigheter skall dock inte återgå till den nationella reserven vid fall av force majeure och exceptionella omständigheter i enlighet med artikel 43.4.
 Artikel 49
 Överföring av stödrättigheter
 1.Med undantag för överföring genom faktiskt eller förtida arv får stödrättigheter överföras endast till en annan jordbrukare som är etablerad i samma medlemsstat.
 En medlemsstat kan besluta att stödrättigheter endast får överföras mellan jordbrukare i en och samma region.
 2.Stödrättigheter kan överföras genom försäljning med eller utan mark. Däremot får arrende eller liknande typer av transaktioner tillåtas endast om de överförda stödrättigheterna åtföljs av en överföring av ett lika stort antal stödberättigande hektar.
 3.Vid överföring av stödrättigheter som avses i artikel 46.4 skall stödrättigheterna per hektar beräknas med hänsyn till tillämpningen av punkterna A.2 och F i bilaga VII.
 Avsnitt 2
 Särskilda stödrättigheter
 Artikel 50
 De särskilda stödrättigheternas omfattning
 1.Genom undantag från artiklarna 46 och 47 skall följande belopp som är resultatet av stöd som beviljats under referensperioden inkluderas i referensbeloppet på de villkor som anges i artikel 51 och punkt C i bilaga VII:
 a)Säsongsutjämningsbidrag enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 1254/1999.
 b)Slaktbidrag enligt artikel 11 i förordning (EG) nr 1254/1999.
 c)Det särskilda bidraget för nötkreatur av hankön och am- och dikobidraget, om jordbrukaren undantogs från djurtäthetskravet enligt artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1254/1999, och förutsatt att jordbrukaren inte ansökte om extensifieringsersättning enligt artikel 13 i den förordningen.
 d)Ytterligare ersättningar enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 1254/1999 som har utbetalats utöver de stöd som avses i a, b och c i denna artikel.
 e)Bidrag som fastställs inom ramen för stödsystemet för får och getter
 *för kalenderåren 2000 och 2001, i artikel 5 i förordning (EG) nr 2467/98,
 *för kalenderåret 2002, i artiklarna 4, 5 och 11.1 samt i artikel 11.2 första, andra och fjärde strecksatsen i förordning (EG) nr 2529/2001.
 2.Med början 2004, och genom undantag från artiklarna 36, 46 och 47, skall belopp som är summan av mjölkbidrag och ytterligare ersättningar som fastställs i punkt F i bilaga VII, inkluderas i referensbeloppet på de villkor som anges i artikel 51.
 Artikel 51
 Fastställande av de särskilda stödrättigheterna
 Om en jordbrukare beviljades stöd som nämns i artikel 50 men inte hade några hektar i enlighet med artikel 46 under referensperioden, eller stödrättigheten per hektar ger ett belopp över 10 000 euro, skall jordbrukaren ha rätt till en särskild stödrättighet motsvarande de belopp som avses i artikel 50.
 Artikel 52
 Villkor för de särskilda stödrättigheterna
 1.Antalet särskilda stödrättigheter får inte ändras, utom om en jordbrukare är berättigad till mjölkbidrag. I detta fall skall stödrättigheterna beräknas med hänsyn till tillämpningen av punkt F i bilaga VII.
 2.Särskilda stödrättigheter får inte överföras på annat sätt än genom faktiskt eller förtida arv.
 När det gäller särskilda stödrättigheter som uteslutande är en följd av de stöd som fastställs i stödordningen för får och getter, skall dock överföring av stödrättigheter tillåtas mellan jordbrukare som har beviljats får- och getbidrag under referensperioden.
 3.Avsnitt 1 skall gälla på motsvarande sätt om inte annat föreskrivs i detta avsnitt.
 Kapitel 4
 Markanvändning inom enhetsstödsystemet
 Avsnitt 1
 Markanvändning
 Artikel 53
 Användning av mark för jordbruksändamål
 Jordbrukarna får använda sin mark för all jordbruksverksamhet utom för fleråriga grödor.
 Artikel 54
 Produktion av hampa
 1.När det gäller produktion av hampa med KN-nummer 5302 10 00, skall de sorter som används ha en halt av tetrahydrokannabinol som inte överstiger 0,2 % och produktionen skall omfattas av ett avtal eller ett åtagande i enlighet med artikel 2.1 i förordning (EG) nr 1673/2000. Medlemsstaterna skall inrätta ett system för att kontrollera halten av tetrahydrokannabinol i grödan på minst 30 % av de arealer med hampa för fiberproduktion för vilka avtal har slutits eller åtagande har gjorts. Om en medlemsstat inför ett system med förhandsgodkännande av sådan odling skall dock den minsta kontrollerade arealen uppgå till 20 %.
 2.I enlighet med det förfarande som avses i artikel 82.2, skall stöd beviljas på villkor att certifierat utsäde av vissa sorter används och att det görs en deklaration av de arealer där hampa odlas för fiberproduktion.
 Avsnitt 2
 Arealuttag
 Artikel 55
 Krav på arealuttag
 1.Om en jordbrukare har omfattats av kravet på arealuttag av en del av marken på sitt jordbruksföretag för regleringsåret 2003/04 enligt artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1251/1999, skall han göra arealuttag från produktionen av en del av jordbruksföretagets mark för vilken en ansökan har gjorts till enhetsstödsystemet, i antal hektar motsvarande 10 % av den areal som används för att beräkna det krav på arealuttag som avses ovan.
 2.Jordbruksskiften som användes som permanent betesmark, för fleråriga grödor eller träd eller för andra ändamål än jordbruk den 31 december 1991 får inte användas för att uppfylla kravet på arealuttag enligt punkt 1. En deklaration om arealuttag får emellertid lämnas in för mark för vilken stöd har beviljats enligt rådets förordning (EEG) nr 1308/70 under minst ett av regleringsåren 1998/1999–2000/01.
 Medlemsstaterna får på villkor som skall fastställas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 82.2 göra undantag från dessa bestämmelser, under förutsättning att de vidtar åtgärder för att förhindra varje betydande ökning av den totala stödberättigande jordbruksarealen.
 3.Det krav på arealuttag som avses i punkt 1 skall gälla för en tioårsperiod med början den 1 januari 2004.
 Som resultat av en ansökan som gjorts efter den 28 juni 1995 kan följande arealer anses ha tagits ut i samband med det krav på arealuttag som avses i punkt 1:
 *Arealer som tagits ut enligt artiklarna 22–24 i förordning (EG) nr 1257/1999 och som används varken för jordbruksändamål eller annan vinstgivande verksamhet än de som godtas för annan mark som blir föremål för arealuttag enligt den här förordningen.
 *Arealer som har beskogats i enlighet med artikel 31 i förordning (EG) nr 1257/1999.
 Artikel 56
 Undantag från arealuttag
 En jordbrukare skall inte omfattas av kravet på arealuttag enligt artikel 55 om
 *han lämnar in en ansökan till enhetsstödsystemet som avser en areal på högst 20 hektar eller
 *hela hans jordbruksföretag och hela dess produktion uppfyller kraven i förordning (EEG) nr 2092/91.
 Artikel 57
 Användning av uttagen mark
 1.Den uttagna marken skall bibehållas i god jordbrukshävd som fastställts i enlighet med artikel 5.
 Den får inte användas för jordbruksändamål och inte för att producera grödor för kommersiella ändamål.
 2.Den får inte ingå i växtföljden. Medlemsstaterna får emellertid i välgrundade fall och i synnerhet av särskilda miljöskäl ge jordbrukaren tillstånd att byta ut de jordbruksskiften som ingår i kravet på arealuttag på villkor att han uppfyller kraven på antalet hektar och villkoren för den berörda markens stödberättigande enligt artikel 55.1.
 3.Kravet på arealuttag skall fortsätta att gälla om marken överförs.
 Kapitel 5
 Regionalt genomförande
 Artikel 58
 Regionalt genomförande
 1.En medlemsstat får senast den 1 mars 2004 besluta att tillämpa enhetsstödsystemet enligt kapitlen 1–4 på regional nivå enligt villkoren i detta kapitel.
 2.I så fall skall medlemsstaten dela upp det tak som anges i artikel 44 mellan de berörda regionerna enligt objektiva kriterier.
 3.Medlemsstaten skall tillämpa enhetsstödsystemet i regionerna inom de regionala tak som anges i punkt 2.
 4.Vidare får medlemsstaten i välgrundade fall, till exempel för att undvika snedvridning av konkurrensen, genom undantag från artikel 46, beräkna antalet hektar på regional nivå, som avses i artikel 46, på sådant sätt att det inbegriper alla stödberättigande hektar i den mening som avses i artikel 47.2 vid alla jordbruksföretag som finns i den berörda regionen. I så fall skall genom undantag från artikel 36 en jordbrukare vars företag är beläget i den berörda regionen få en stödrättighet per hektar som beräknas genom att det regionala tak som har fastställts i enlighet med punkt 2 divideras med det antal hektar som har fastställts för regionen.
 5.Stödrättigheter enligt den här artikeln får överföras endast inom samma region eller mellan regioner där stödrättigheterna per hektar är lika stora.
 AVDELNING IV
 ANDRA STÖDSYSTEM
 Kapitel 1
 Särskilt kvalitetsbidrag för durumvete
 Artikel 59
 Räckvidd
 Stöd skall beviljas producenter av durumvete med KN-nummer 1001 10 00 enligt de villkor som anges i det här kapitlet.
 Artikel 60
 Belopp och stödberättigande
 1.Stödet skall vara 40 euro per hektar.
 2.Stöd skall beviljas på villkor att det används vissa kvantiteter av certifierat utsäde av sorter som i regionen erkänns vara av hög kvalitet för semolina- eller pastaproduktion.
 Artikel 61
 Arealer
 1.Stödet skall beviljas för nationella basarealer i de traditionella produktionszoner som förtecknas i bilaga IX.
 Basarealerna skall vara följande:
 Grekland
 617 000 ha
 Spanien
 594 000 ha
 Frankrike
 208 000 ha
 Italien
 1 646 000 ha
 Österrike
 7 000 ha
 Portugal
 118 000 ha
 2.En medlemsstat får dela upp sin basareal i delarealer enligt objektiva kriterier.
 Artikel 62
 Överskridande av arealen
 Om den areal för vilken det begärs stöd överskrider basarealen skall arealen per jordbrukare för vilken stöd begärs minskas proportionellt det aktuella året.
 Kapitel 2
 Bidrag för proteingrödor
 Artikel 63
 Räckvidd
 Stöd skall beviljas producenter av proteingrödor enligt villkoren i det här kapitlet.
 Proteingrödor skall inbegripa
 *ärter med KN-nummer 0713 10,
 *bondbönor och hästbönor med KN-nummer 0713 50,
 *lupinfrön med KN-nummer 1209 29 50.
 Artikel 64
 Belopp och stödberättigande
 Stödet skall uppgå till 55,57 euro per hektar proteingrödor som skördas efter mjölkmognadsstadiet.
 Odling av grödor på arealer som är helt besådda och som brukas helt i överensstämmelse med lokala normer men som inte uppnår mjölkmognadsstadiet beroende på exceptionella väderförhållanden som erkänns av den berörda medlemsstaten, skall förbli stödberättigande förutsatt att arealerna i fråga inte har använts för andra ändamål fram till detta odlingsstadium.
 Artikel 65
 Areal
 1.Den maximala garantiareal för vilken stöd får beviljas skall vara 1 400 000 ha.
 2.Om den areal för vilken det begärs stöd överskrider den maximala garantiarealen, skall arealen per jordbrukare för vilken stöd begärs minskas proportionellt det aktuella året enligt det förfarande som avses i artikel 82.2.
 Kapitel 3
 Grödspecifikt stöd för ris
 Artikel 66
 Räckvidd
 Stöd skall beviljas risproducenter enligt artikel 1.3 i förordning (EEG) nr 3072/95 på de villkor som anges i det här kapitlet.
 Artikel 67
 Belopp och stödberättigande
 1.Stöd skall beviljas per hektar mark besådd med ris i de fall där grödan bibehålls fram till åtminstone blomningens början under normala odlingsbetingelser.
 Odling av grödor på arealer som är helt besådda och som brukas i överensstämmelse med lokala normer men som inte uppnår blomningsstadiet beroende på exceptionella väderförhållanden som erkänns av den berörda medlemsstaten, skall förbli stödberättigande, förutsatt att arealerna i fråga inte har använts för andra ändamål fram till detta odlingsstadium.
 2.Stödet skall uppgå till följande belopp enligt skördarna i de berörda medlemsstaterna:
 (euro/ha)
 Spanien
 476,25
 Frankrike:
 ‐ moderlandets territorium
 ‐ Franska Guyana
 411,75
 563,25
 Grekland
 561,00
 Italien
 453,00
 Portugal
 453,75
 Artikel 68
 Arealer
 Den nationella basarealen för varje producentmedlemsstat skall vara följande:
 Spanien
 104 973 ha
 Frankrike:
 ‐ moderlandets territorium
 ‐ Franska Guyana
 19 050 ha
 4 190 ha
 Grekland
 20 333 ha
 Italien
 219 588 ha
 Portugal
 24 667 ha
 En medlemsstat får dela upp sin basareal i delarealer enligt objektiva kriterier.
 Artikel 69
 Överskridande av arealen
 1.Om de arealer som har avsatts för ris under ett år överskrider någon av de basarealer som anges i punkt 68 skall stödbeloppet för alla producenter inom den berörda basarealen för samma produktionsår minskas med
 *tre gånger graden av överskridande om denna är lägre än 1 %,
 *fyra gånger graden av överskridande om denna är minst 1 % men lägre än 3 %,
 *fem gånger graden av överskridande om denna är minst 3 % men lägre än 5 %,
 *sex gånger graden av överskridande om denna är minst 5 %.
 2.Om punkt 1 tillämpas skall den berörda medlemsstaten, före ett datum som skall fastställas enligt det förfarande som avses i artikel 82.2, fastställa storleken av de minskningar som skall tillämpas på stödet. Medlemsstaten skall dessförinnan informera kommissionen om detta.
 Kapitel 4
 Arealstöd för nötter
 Artikel 70
 Gemenskapsstöd
 Ett gemenskapsstöd av 100 euro per hektar och år skall beviljas för nötter på de villkor som anges i det här kapitlet.
 Nötter skall inbegripa
 *mandlar med KN-numren 0802 11 och 0802 12,
 *hasselnötter med KN-numren 0802 21 och 0802 22,
 *valnötter med KN-numren 0802 31 och 0802 32,
 *pistaschmandlar med KN-nummer 0802 50,
 *johannesbröd med KN-nummer 1212 10 10.
 Artikel 71
 Arealer
 1.Den maximala garantiareal för vilken stöd får beviljas skall vara 800 000 ha.
 2.Den maximala garantiareal som anges i punkt 1 skall delas upp i följande nationella garantiarealer (nedan kallade ”NGA”):
 Nationella garantiarealer (NGA)
 Belgien
 100 ha
 Tyskland
 1 500 ha
 Frankrike
 17 300 ha
 Grekland
 41 100 ha
 Italien
 130 100 ha
 Luxemburg
 100 ha
 Nederländerna
 100 ha
 Österrike
 100 ha
 Portugal
 41 300 ha
 Spanien
 568 200 ha
 Förenade kungariket
 100 ha
 3.En medlemsstat får dela upp sin NGA i delarealer enligt objektiva kriterier, särskilt på regional nivå eller i förhållande till produktionen.
 Artikel 72
 Överskridande av den nationella garantiarealen
 Om den areal för vilken gemenskapsstöd begärs är mindre än den berörda medlemsstatens NGA, skall kommissionen omfördela det oanvända överskottet till de medlemsstater vars NGA överskrids, proportionellt mot deras NGA.
 Om den areal för vilken det begärs gemenskapsstöd, efter varje eventuell tillämpning av första stycket, överskrider den berörda medlemsstatens NGA skall arealen per jordbrukare för vilken gemenskapsstöd begärs minskas proportionellt det aktuella året enligt det förfarande som avses i artikel 82.2.
 Artikel 73
 Villkor för stödberättigande
 1.Gemenskapsstödet skall särskilt vara beroende av minsta storlek på jordlott och minsta trädtäthet.
 2.Arealer som omfattas av förbättringsplaner i den mening som avses i artikel 14b i förordning (EEG) nr 1035/72 blir stödberättigande i det här systemet den 1 januari året efter det år då förbättringsplanen löper ut.
 3.Medlemsstaterna får ställa som villkor för att bevilja gemenskapsstöd att producenterna är medlemmar i sådana producentorganisationer som erkänns enligt artiklarna 11 eller 14 i förordning (EG) nr 2200/96.
 Artikel 74
 Nationellt stöd
 1.Medlemsstaterna får bevilja nationellt stöd utöver gemenskapsstödet upp till ett tak på 109 euro per hektar och år.
 2.Det nationella stödet får betalas ut endast för arealer för vilka gemenskapsstöd beviljas.
 3.Medlemsstaterna får ställa som villkor för att bevilja nationellt stöd att producenterna är medlemmar i sådana producentorganisationer som erkänns enligt artiklarna 11 eller 14 i förordning (EG) nr 2200/96.
 Kapitel 5
 Stöd för energigrödor
 Artikel 75
 Stöd
 Ett stöd på 45 euro per hektar och år skall beviljas för arealer där det odlas energigrödor på de villkor som anges i det här kapitlet.
 Med energigrödor avses grödor som tillhandahålls huvudsakligen för att producera följande energiprodukter:
 *bioetanol: etanol som produceras från biomassa och/eller den biologiskt nedbrytbara delen av avfall för att användas som biobränsle,
 *biodiesel: ett bränsle av dieselkvalitet som produceras från biomassa eller använda stekoljor för att användas som biobränsle,
 *biogas: ett gasbränsle som framställs genom anaerobisk fermentering av biomassa och/eller den biologiskt nedbrytbara delen av avfall som kan renas till naturgaskvalitet för att användas som biobränsle,
 *biometanol: metanol som produceras från biomassa och/eller den biologiskt nedbrytbara delen av avfall för att användas som biobränsle,
 *biodimetyleter: dimetyleter som produceras från biomassa och/eller den biologiskt nedbrytbara delen av avfall för att användas som biobränsle,
 *bioolja: ett pyrolysoljebränsle framställt från biomassa för att användas som biobränsle,
 *bioETBE (etyl-tertio-butyl-eter): ETBE som framställs från bioetanol; volymprocenten av ETBE som beräknas vara biobränsle är 45 %,
 *elektrisk energi och värmeenergi som produceras från biomassa.
 Artikel 76
 Arealer
 1.Den maximala garantiareal för vilken stöd får beviljas skall vara 1 500 000 ha.
 2.Om den areal för vilken det begärs stöd överskrider den maximala garantiarealen, skall arealen per jordbrukare för vilken stöd begärs minskas proportionellt det aktuella året enligt det förfarande som avses i artikel 82.2.
 Artikel 77
 Villkor för stödberättigande
 Stödet får beviljas endast för arealer vars produktion omfattas av ett avtal mellan jordbrukaren och ett bearbetningsföretag utom i det fall där bearbetningen görs av jordbrukaren själv på jordbruksföretaget.
 Artikel 78
 Översyn av förteckningen över energigrödor
 Nya produkter får läggas till i artikel 75 enligt det förfarande som avses i artikel 82.2.
 Artikel 79
 Översyn av stödsystemet för energigrödor
 Senast den 31 december 2006 skall kommissionen överlämna en rapport till rådet om genomförandet av systemet, vid behov åtföljd av förslag som tar hänsyn till genomförandet av EU:s biobränsleinitiativ.
 Kapitel 6
 Stöd för stärkelsepotatis
 Artikel 80
 Stöd
 Stöd skall införas för producenter av potatis avsedd för framställning av potatisstärkelse. Stödbeloppet skall gälla för den kvantitet potatis som behövs för att tillverka ett ton stärkelse. Det skall uppgå till 55,27 euro.
 Det skall justeras efter stärkelseinnehållet i potatisen.
 Artikel 81
 Villkor
 Stödet skall betalas ut endast för de kvantiteter potatis som omfattas av ett odlingsavtal mellan potatisproducenten och tillverkaren av potatisstärkelse inom den kvot som har tilldelats sådana företag enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1868/94.
 AVDELNING V
 ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER
 Artikel 82
 Förvaltningskommitté för direktstöd
 1.Kommissionen skall biträdas av Förvaltningskommittén för direktstöd, som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha en företrädare för kommissionen som ordförande.
 2.När det hänvisas till den här punkten skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.
 Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara en månad.
 Artikel 83
 Tillämpningsföreskrifter
 Tillämpningsföreskrifter för den här förordningen skall utformas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 82.2. Dessa skall särskilt inbegripa
 a)föreskrifter för inrättandet av ett system för jordbruksrådgivning och kriterier för fördelning av belopp som blir tillgängliga genom att modulering tillämpas,
 b)föreskrifter för hur stöd skall beviljas enligt den här förordningen, inbegripet villkor för berättigande, datum för ansökningar, bestämmelser för utbetalning och kontroll, kontroll och fastställande av stödrättigheter inklusive varje nödvändig utväxling av uppgifter med medlemsstaterna och fastställande av överskridanden av basarealer eller maximal garantiareal,
 c)när det gäller enhetsstödet, föreskrifter särskilt om inrättande av en nationell reserv, överföring av rättigheter, definition av fleråriga grödor och permanent betesmark och en förteckning över grödor som är tillåtna på uttagen mark,
 d)när det gäller durumvete, föreskrifter för normer för lägsta kvalitet,
 e)när det gäller energigrödor, föreskrifter om definition av grödor som omfattas av systemet, minimikrav för avtal, kontroller i fråga om bearbetad kvantitet och bearbetning på jordbruksföretaget,
 f)när det gäller hampa som odlas för framställning av fibrer, föreskrifter om särskilda kontroller och metoder för att fastställa nivåerna av tetrahydrokannabinol inklusive hur de avtal skall slutas och de åtaganden göras som avses i artikel 54,
 g)sådana ändringar i bilaga I som kan bli nödvändiga med hänsyn till de kriterier som anges i artikel 1,
 h)sådana ändringar i bilagorna III, IV, VI och VII som kan bli nödvändiga med hänsyn särskilt till ny gemenskapslagstiftning,
 i)de grundläggande funktionerna i identifieringssystemet för jordbruksskiften och hur dessa skall utformas,
 j)alla de ändringar som får göras i stödansökningarna och undantag från kravet att lämna in en stödansökan,
 k)bestämmelser om vilka uppgifter stödansökningarna åtminstone skall innehålla,
 l)bestämmelser om administrativa kontroller, kontroller på plats och kontroller genom fjärranalys,
 m)bestämmelser om hur minskning och uteslutning skall tillämpas i de fall där de skyldigheter som avses i artiklarna 3, 14.1 och 27, inte fullgörs, inklusive fall där minskning och uteslutning inte skall tillämpas,
 n)sådana ändringar i bilaga V som kan bli nödvändiga med hänsyn till de kriterier som anges i artikel 29,
 o)meddelanden mellan kommissionen och medlemsstaterna,
 p)de åtgärder som behövs för att lösa specifika praktiska problem, särskilt sådana som hör samman med genomförandet av avdelning II kapitel 4. Dessa åtgärder får i motiverade fall utgöra undantag från vissa delar av den här förordningen.
 Artikel 84
 Överföring av information till kommissionen
 Medlemsstaterna skall i detalj informera kommissionen om de åtgärder som de vidtar för att genomföra den här förordningen och särskilt sådana åtgärder som hör samman med artiklarna 5, 8, 13, 30, 45 och 58.
 Artikel 85
 Ändringar av förordning (EG) nr 1868/94
 Förordning (EG) nr 1868/94 ändras på följande sätt:
 1.Artikel 5 skall ersättas med följande:
 ”Artikel 5
 Ett bidrag på 22,25 euro per ton producerad stärkelse skall utgå till stärkelseproducerande företag för en kvantitet potatisstärkelse inom den kvot som avses i artikel 2.2.”
 2.
 Artikel 7 skall ersättas med följande:
 ”Artikel 7
 Bestämmelserna i den här förordningen skall inte gälla för framställning av potatisstärkelse som inte omfattas av stöd enligt artikel 80 i förordning (EG) nr ....* [den här förordningen].
 * EGT L ........”
 Artikel 86
 Ändringar av förordning (EG) nr 1673/2000
 Förordning (EG) nr 1673/2000 ändras på följande sätt:
 1.Artikel 1 skall ändras på följande sätt:
 a)Punkt 2 a skall ersättas med följande:
 ”a)jordbrukare: jordbrukare enligt definitionen i artikel 2 a i förordning (EG) nr ......*
 *EGT L ........”
 b)I punkt 3 skall ”förordning (EG) nr 1251/1999” ersättas med ”artikel 54 i förordning (EG) nr ......”
 2.I första och andra strecksatserna i artikel 5.2 skall ”artikel 5a i förordning (EG) nr 1251/1999” ersättas med ”artikel 54 i förordning (EG) nr ......”.
 Artikel 87
 Ändringar av andra förordningar
 Följande bestämmelser skall utgå:
 *Artikel 6 i förordning (EEG) nr 2019/93,
 *Artikel 6 i förordning (EG) nr 3072/95,
 *Artiklarna 3–25 i förordning (EG) nr 1254/1999,
 *Artikel 9 i förordning (EG) nr 1452/2001,
 *Artiklarna 13 och 22.2‐22.6 i förordning (EG) nr 1453/2001,
 *Artiklarna 5 och 6 i förordning (EG) nr 1454/2001,
 *Artiklarna 3–11 i förordning (EG) nr 2529/2001.
 Artikel 88
 Upphävanden
 Förordningarna (EG) nr 3508/92, (EG) nr 1577/96, (EG) nr 1251/1999 och (EG) nr 1259/1999 skall upphöra att gälla.
 Artikel 2a i förordning (EG) nr 1259/1999 skall emellertid fortsätta att gälla fram till och med den 31 december 2005 och artiklarna 4, 5 och 11 i den förordningen skall fortsätta att gälla fram till och med den 31 december 2006.
 Artikel 89
 Övergångsbestämmelser för det förenklade systemet
 Om en medlemsstat tillämpar det förenklade system som avses i artikel 2a i förordning (EG) nr 1259/1999 skall följande bestämmelser gälla:
 a)2003 skall vara det sista året under vilket deltagare får lämna in nya ansökningar.
 b)Deltagarna skall fortsätta att erhålla det belopp som fastställts i det förenklade systemet fram till och med 2005.
 c)Kapitlen 1 och 2 i avdelning II i den här förordningen skall inte tillämpas på de belopp som beviljas inom det förenklade systemet vid deltagande i systemet.
 d)Jordbrukare som deltar i det förenklade systemet skall inte ha rätt att ansöka om enhetsstöd så länge de deltar i det förenklade systemet. Vid ansökan till det förenklade systemet skall det belopp som beviljas inom det förenklade systemet inbegripas i det referensbelopp som avses i artikel 40 i den här förordningen och beräknas och justeras enligt avdelning III kapitel 2 i den här förordningen.
 Artikel 90
 Andra övergångsbestämmelser
 Ytterligare åtgärder för att underlätta övergången från de system som föreskrivs i de förordningar som anges i artiklarna 87 och 88 till det system som upprättas genom den här förordningen, särskilt sådana som berör tillämpningen av artiklarna 4 och 5 i förordning (EG) nr 1259/1999 och artikel 6 i förordning (EG) nr 1251/1999 och sådana som berör de förbättringsplaner som avses i artikel 73, får antas enligt det förfarande som avses i artikel 82.2.
 Artikel 91
 Ikraftträdande
 Den här förordningen träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.
 Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2004.
 Det integrerade systemet skall tillämpas senast från och med den 1 januari 2005 vad beträffar den geografiska delen av det identifieringssystem för jordbruksskiften som avses i artikel 23. Om en eller flera delar av det integrerade systemet är färdiga att tas i bruk före detta datum skall medlemsstaterna dock använda sig av dessa delar vid administration och kontroll.
 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 Utfärdad i Bryssel den
 På rådets vägnar
 Ordförande
 BILAGA I
 Förteckning över stödsystem som uppfyller kriterierna i artikel 1
 Sektor
 Rättslig grund
 Anmärkningar
 Enhetsstöd
 Durumvete
 Proteingrödor
 Ris
 Nötter
 Energigrödor
 Stärkelsepotatis
 Stödsystemet för småjordbruk
 Olivolja
 Silkesmaskar
 Bananer
 Torkade druvor
 Tobak
 Humle
 POSEIDOM
 POSEIMA
 POSEICAN
 Egeiska öarna
 Avdelning III i denna förordning
 Avdelning IV kapitel 1 i denna förordning
 Avdelning IV kapitel 2 i denna förordning
 Avdelning IV kapitel 3 i denna förordning
 Avdelning IV kapitel 4 i denna förordning
 Avdelning IV kapitel 5 i denna förordning
 Avdelning IV kapitel 6 i denna förordning
 Artikel 2a
 Förordning (EG) nr 1259/1999
 Artikel 5.1
 Förordning nr 136/66/EEG
 Artikel 1
 Förordning (EEG) nr 845/72
 Artikel 12
 Förordning (EEG) nr 404/93
 Artikel 7.1
 Förordning (EG) nr 2201/96
 Artikel 3
 Förordning (EEG) No 2075/92
 Artikel 12
 Förordning (EEG) nr 1696/71
 Förordning (EG) nr 1098/98
 Artiklarna 10, 12.1 och 16
 Förordning (EG) nr 1452/2001
 Artiklarna 5.1, 9, 16 & 30, 17 & 28.1, 21, 22.7, 27 och 29
 Förordning (EG) nr 1453/2001
 Artiklarna 9, 13 och 14
 Förordning (EG) nr 1454/2001
 Artiklarna 7, 8, 9, 11 och 12
 Förordning (EEG) nr 2019/93
 Frikopplat stöd (se bilaga VI)
 Arealstöd (kvalitetsbidrag)
 Arealstöd
 Arealstöd
 Arealstöd
 Arealstöd
 Produktionsstöd
 Övergångsarealstöd till jordbrukare som får mindre än 1 250 euro
 Produktionsstöd
 Stöd för att främja silkesodling
 Produktionsstöd
 Arealstöd
 Produktionsstöd
 Arealstöd
 Endast ersättning för tillfällig träda
 Sektorer: utveckling av frukt, grönsaker, växter och blommor; socker; mjölk
 Sektorer: utveckling av frukt, grönsaker, växter och blommor; mjölk; potatis och endiver; socker; vin; korgvide; ananas, tobak
 Sektorer: utveckling av frukt, grönsaker, växter och blommor; vin; potatis; honung
 Sektorer: utveckling av frukt, grönsaker, växter och blommor; potatis; vin; oliver; honung
 BILAGA II
 Nationella tak som avses i artikel 11.2
 miljoner euro
 Medlemsstat
 2006
 2007
 2008
 2009
 2010
 2011
 2012
 Belgien
 1,4
 9,5
 35,2
 40,0
 44,9
 49,8
 53,2
 Danmark
 2,6
 17,3
 63,4
 72,2
 80,9
 89,7
 95,9
 Tyskland
 13,3
 84,1
 306,5
 349,6
 329,6
 435,7
 465,3
 Grekland
 13,6
 60,3
 189,8
 220,0
 250,2
 280,3
 296,9
 Spanien
 18,7
 101,2
 345,2
 396,2
 447,2
 498,2
 530,2
 Frankrike
 17,6
 131,0
 491,8
 558,2
 624,6
 691,0
 739,7
 Irland
 5,0
 27,9
 97,3
 111,5
 125,7
 139,8
 149,0
 Italien
 20,4
 98,2
 322,3
 371,8
 421,4
 471,0
 499,9
 Luxemburg
 0,1
 0,5
 2,0
 2,3
 2,5
 2,8
 3,0
 Nederländerna
 2,3
 14,6
 55,5
 63,2
 70,9
 78,6
 84,0
 Österrike
 4,0
 19,3
 64,0
 73,9
 83,7
 93,6
 99,3
 Portugal
 3,6
 16,7
 54,3
 62,8
 71,3
 79,8
 84,5
 Finland
 2,7
 13,6
 46,0
 52,9
 59,9
 66,8
 71,0
 Sverige
 2,2
 13,5
 48,6
 55,5
 62,4
 69,2
 73,9
 Förenade kungariket
 5,8
 47,7
 183,2
 207,4
 231,7
 255,9
 274,3
 BILAGA III
 Föreskrivna verksamhetskrav som avses i artiklarna 3 och 4
 Folkhälsa, djurhälsa och växtskydd
 Artiklar
 a)
 Folkhälsa
 1.
 Rådets direktiv 70/524/EEG om fodertillsatser
 Artikel 9k
 2.
 Rådets direktiv 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden
 Artikel 3
 3.
 Rådets direktiv 92/46/EEG om fastställande av hygienregler för produktion och utsläppande på marknaden av rå mjölk, värmebehandlad mjölk och mjölkbaserade produkter
 Artiklarna 3,
 4 och 5
 4.
 Rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari 1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande ämnen i livsmedel
 Artikel 2
 5.
 Rådets beslut 94/371/EG om särskilda hygienvillkor för utsläppande på marknaden av vissa typer av ägg
 Artikel 2
 6.
 Rådets direktiv 95/69/EG om villkor och föreskrifter för godkännande och registrering av vissa anläggningar och mellanhänder inom fodersektorn
 Artikel 2
 7.
 Rådets direktiv 96/22/EG om förbud mot användning av vissa ämnen med hormonell och tyreostatisk verkan samt av ß-agonister vid animalieproduktion
 Artiklarna 3,
 4, 5 och 7
 8.
 Rådets direktiv 96/23/EG om införande av kontrollåtgärder för vissa ämnen och restsubstanser av dessa i levande djur och i produkter framställda därav
 Artiklarna 9
 och 10
 9.
 Rådets direktiv 96/25/EG av den 29 april 1996 om avyttring av foderråvaror, med ändring av direktiven 70/524/EEG, 74/63/EEG, 82/471/EEG och 93/74/EEG, och med upphävande av direktiv 77/101/EEG
 Artikel 3
 10.
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG om främmande ämnen och produkter i djurfoder
 Artiklarna 3 och 5
 11.
 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning
 Artiklarna 14, 15, 18, 19
 och 20
 12.
 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel
 Artiklarna 9
 och 22
 b)
 Djurhälsa
 13.
 Rådets direktiv 82/894/EEG av den 21 december 1982 om anmälan av djursjukdomar inom gemenskapen
 14.
 Rådets direktiv 85/511/EEG om införande av gemenskapsåtgärder för bekämpning av mul- och klövsjuka
 Artikel 3
 15.
 Rådets direktiv 92/119/EEG om införande av allmänna gemenskapsåtgärder för bekämpning av vissa djursjukdomar och särskilda åtgärder mot vesikulär svinsjuka
 Artikel 3
 16.
 Rådets direktiv 2000/75/EG om fastställande av särskilda bestämmelser om åtgärder för bekämpning och utrotning av bluetongue
 Artikel 3
 17.
 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati
 Artiklarna 7, 11, 12, 13 och 15
 c)
 Identifiering och registrering av djur
 18.
 Rådets direktiv 92/102/EEG om identifikation och registrering av djur
 Artiklarna 3,
 4 och 5
 19.
 Kommissionens förordning (EG) nr 2629/97 om närmare föreskrifter för tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 820/97 avseende öronmärken, register på anläggningarna samt pass, inom ramen för systemet för identifiering och registrering av nötkreatur
 Artiklarna 2,
 6 och 8
 20.
 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter
 Artikel 4
 och 7
 d)
 Växtskydd
 21.
 Rådets direktiv 2000/29/EG om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen
 Artikel 10
 Arbetarskydd
 22.
 Rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (EGT L 183, 29.6.1989, s. 1.)
 Artikel 6
 23.
 Rådets direktiv 90/394/EEG av den 28 juni 1990 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (EGT L 196, 26.7.1990, s. 1)
 Artikel 3
 24.
 Artiklarna
 4–12
 25.
 Rådets direktiv 94/33/EG av den 22 juni 1994 om skydd av minderåriga i arbetslivet
 (EGT L 216, 20.8.1994, s. 12)
 26.
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/54/EG av den 18 september 2000 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för biologiska agens i arbetet (sjunde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG)
 (EGT L 262, 17.10.2000, s. 21)
 Artiklarna 3,
 6, 8 och 9
 Miljö
 27.
 Rådets direktiv 75/442/EEG om avfall (EGT L 194, 25.7.1975, s. 39)
 Artiklarna 8,
 9 och 14
 28.
 Rådets direktiv 76/464/EEG om förorening genom utsläpp av vissa farliga ämnen i gemenskapens vattenmiljö (EGT L 129, 18.5.1976, s. 23)
 Artikel 3
 29.
 Rådets direktiv 79/409/EEG om bevarande av vilda fåglar (EGT L 103, 25.4.1979, s. 1)
 Artiklarna 3,
 4, 5 och 9
 30.
 Rådets direktiv 80/68/EEG om skydd för grundvatten mot förorening genom vissa farliga ämnen (EGT L 20, 26.1.1980, s. 43)
 Artiklarna 4 och 5
 31.
 Rådets direktiv 86/278/EEG om skyddet för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket (EGT L 181, 4.7.1986, s. 6)
 Artikel 3
 32.
 Rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EGT L 375, 31.12.1991, s. 1)
 Artiklarna 4 och 5
 33.
 Rådets direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter
 (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7)
 Artiklarna 6, 12 och 16
 Djurskydd
 34.
 Rådets direktiv 91/628/EEG om skydd av djur vid transport
 Artikel 5
 35.
 Rådets direktiv 91/629/EEG om fastställande av lägsta djurskyddskrav för kalvar
 Artikel 3
 Artikel 4
 36.
 Rådets direktiv 93/119/EG om skydd av djur vid tidpunkten för slakt eller avlivning
 Artikel 7
 37.
 Rådets direktiv 91/630/EEG om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning
 Artikel 3
 38.
 Rådets direktiv 98/58/EG om skydd av animalieproduktionens djur
 Artikel 4
 39.
 Rådets direktiv 1999/74/EG om att fastställa miniminormer för skyddet av värphöns
 Artikel 7
 BILAGA IV
 God jordbrukshävd som avses i artikel 5
 Problem
 Krav
 Normer
 Markerosion
 Skydda mark genom lämpliga åtgärder
 *Minimikrav för marktäckning vintertid på gårdsnivå och för sluttande områden samt minimikrav för marktäckning under hela året
 *Odlingsmetoder (sluttningars lutningsvinkel och längd, närhet till vattendrag, riktning och tidpunkt för plöjning osv.)
 *Odlingsrestriktioner när det gäller markanvändning i tillämpliga fall
 *Brukningsmetoder för särskilda grödor (vin, olivträd, majs m.fl.)
 *Bibehållande av terrasser
 *Högsta värden för kvarvarande jord på särskilda grödor (potatis, sockerbetor m.fl.)
 Organiskt material i mark
 Upprätthålla markens innehåll av organiskt material genom lämpliga växtföljds- och odlingsmetoder
 *Principer och normer för växtföljder, i relevanta fall inbegripet nedbrukning av skörderester
 *Skötsel av stubbåkrar, särskilt beträffande bränning
 *Bestämmelser för förnyelse av permanent betesmark
 Markstruktur
 Bibehålla markstrukturen genom lämplig maskinanvändning och djurtäthet
 *Lämplig maskinanvändning (hjultryck, användning av räls, typ och tidpunkt för olika arbetsmoment osv.)
 *Högsta värden för djurtäthet för att undvika skador på markstrukturen
 Försaltning av mark
 Använda metoder för bevattning och hantering av näringsämnen som förhindrar att salter anrikas i marken
 *Säkerställa balans mellan bevattning, dränering och grundvattennivå
 *I kustområden, bevattning som inte leder till att havsvatten tränger in i grundvattnet
 Lägsta hävdnivå
 Säkerställa en lägsta hävdnivå och undvika försämring av livsmiljöer
 *Minsta täthet för betesdjur och/eller lämpliga betessystem
 *Skydda permanent betesmark med hjälp av principer och normer som begränsar förändrad användning
 *Bibehållande av åkergränser och landskapselement
 *Motverka igenväxning av odlingsmark
 BILAGA V
 Förenliga stödsystem som avses i artikel 29
 Sektor
 Rättslig grund
 Anmärkningar
 Torkade druvor
 Artikel 7.1
 Förordning (EG) nr 2201/96
 Arealrelaterat stöd
 Tobak
 Artikel 3
 Förordning (EEG) nr 2075/92
 Produktionsstöd
 Humle
 Artikel 12
 Förordning (EEG) nr 1696/71
 Förordning (EG) nr 1098/98
 Arealrelaterat stöd
 Stöd för tillfällig träda och röjning
 Miljöåtgärder inom jordbruket
 Avdelning II kapitel VI (artiklarna 22–24) och artikel 55.3
 Förordning (EG) nr 1257/1999
 Arealrelaterat stöd
 Beskogning av jordbruksmark
 Artikel 31 och artikel 55.3
 Förordning (EG) nr 1257/1999
 Arealrelaterat stöd
 Mindre gynnade områden och områden med miljöbetingade begränsningar
 Avdelning II kapitel V (artiklarna 13–21) och artikel 55.3
 Förordning (EG) nr 1257/1999
 Arealrelaterat stöd
 Olivolja
 Artikel 5.1
 Förordning nr 136/66/EEG
 Produktionsstöd
 Bomull
 Artikel 8
 Förordning (EG) nr 1554/95
 Produktionsstöd
 Torkat foder
 Artiklarna 10 och 11
 Förordning (EG) nr 603/95
 Produktionsstöd
 Citrusfrukter för bearbetning
 Artikel 1
 Förordning (EG) nr 2202/96
 Produktionsstöd
 Tomater för bearbetning
 Artikel 2
 Förordning (EG) nr 2201/96
 Produktionsstöd
 Vin
 Artiklarna 11–15
 Förordning (EG) nr 1493/1999
 Omstruktureringsstöd
 BILAGA VI
 Förteckning över direktstöd som omfattas av det enhetsstöd som avses i artikel 36
 Sektor
 Rättslig grund
 Anmärkningar
 Jordbruksgrödor
 Potatisstärkelse
 Trindsädesslag
 Ris
 Utsäde
 Nötkött
 Mjölk och mjölkprodukter
 Får och getter
 POSEIDOM
 POSEIMA
 POSEICAN
 Egeiska öarna
 Torkat foder
 Artiklarna 2, 4 och 5
 Förordning (EG) nr 1251/1999
 Artikel 8.2
 Förordning (EEG) nr 1766/92
 Artikel 1
 Förordning (EG) nr 1577/96
 Artikel 6
 Förordning (EG) nr 3072/95
 Artikel 3
 Förordning (EEG) nr 2358/71
 Artiklarna 4, 5, 6, 10, 11, 13 och 14
 Förordning (EG) nr 1254/1999
 Punkt F i bilaga VII till denna förordning
 Artikel 5
 Förordning (EG) nr 2467/98
 Artiklarna 4, 5, 11.1 och 11.2 första, andra och fjärde strecksatsen
 Förordning (EG) nr 2529/2001
 Artikel 9.1 a och b
 Förordning (EG) nr 1452/2001
 Artiklarna 13.2, 13.3, 22.2 och 22.3
 Förordning (EG) nr 1453/2001
 Artiklarna 5.2, 5.3, 6.1 och 6.2
 Förordning (EG) nr 1454/2001
 Artikel 6.2 och 6.3
 Förordning (EEG) nr 2019/93
 Artikel 3
 Förordning (EG) nr 603/95
 Arealstöd, inbegripet stöd för arealuttag, ersättning för gräsensilage, tilläggsbelopp, tillägg för durumvete och särskilt stöd
 Ersättning till producenter av potatis avsedd för framställning av potatisstärkelse
 Arealstöd
 Arealstöd
 Produktionsstöd
 Särskilt bidrag, säsongsutjämningsbidrag, am- och dikobidrag (inklusive ersättning för kvigor och det nationella tillägget för am- och dikor när detta samfinansieras), slaktbidrag, extensifieringsersättning, ytterligare ersättningar
 Mjölkbidrag och ytterligare ersättningar
 Tack- och getbidrag, tilläggsbidrag och vissa ytterligare ersättningar
 Sektorer: nötkött
 Sektorer: nötkött
 Sektorer: nötkött; får och getter
 Sektorer: nötkött
 Ersättning för bearbetade produkter (i enlighet med punkt D i bilaga VII till den här förordningen)
 BILAGA VII
 Beräkning av det referensbelopp som avses i artikel 40
 A.Arealstöd
 1.För jordbrukare som har fått arealstöd skall antalet hektar, med två decimalers noggrannhet, för vilka stöd har beviljats för respektive år av referensperioden, multipliceras med följande belopp:
 1.1.För spannmål, inbegripet durumvete, oljeväxter, proteingrödor, linfrö, lin och hampa som odlas för fiberproduktion, gräsensilage och arealuttag:
 *66 euro/ton multiplicerat med den avkastning enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1251/1999 som fastställs i den regionaliseringsplan för den berörda regionen som gällde kalenderåret 2002.
 Om villkoren för att tillämpa artikel 3.7 i förordning (EG) nr 1251/1999 uppfylls under referensperioden skall, genom undantag från artikel 3.7 i samma förordning, avkastningarna för de berörda åren vara lika med de avkastningar som skulle ha gällt om nämnda artikel 3.7 hade tillämpats för det påföljande regleringsåret.
 Denna punkt skall tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av de bestämmelser som fastställts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 6.6 i förordning (EG) nr 1251/1999.
 Genom undantag från artikel 41 skall genomsnittet för lin och hampa beräknas på grundval av de belopp som beviljades för kalenderåren 2001 och 2002.
 1.2.För ris:
 *102 euro/ton multiplicerat med följande genomsnittliga avkastningar:
 Medlemsstater
 Avkastning i ton/ha
 Spanien
 6,35
 Frankrike
 -Moderlandets territorium
 -Franska Guyana
 5,49
 7,51
 Grekland
 7,48
 Italien
 6,04
 Portugal
 6,05
 1.3.För trindsädesslag:
 *för linser och kikärter, 181 euro/ha,
 *för vicker, 175,02 euro/ha 2000, 176,60 euro/ha 2001 och 150,52 euro/ha för år 2002.
 2.För jordbrukare som har fått tillägg för durumvete eller särskilt stöd för durumvete skall antalet hektar, med två decimalers noggrannhet, för vilka stöd har beviljats för respektive år av referensperioden, multipliceras med följande belopp:
 I de områden som förtecknas i bilaga II till förordning (EG) nr 1251/1999 och bilaga IV till förordning (EG) nr 2316/1999:
 *313 euro/ha för enhetsstöd som skall beviljas för kalenderåret 2004,
 *281 euro/ha för enhetsstöd som skall beviljas för kalenderåret 2005,
 *250 euro/ha för enhetsstöd som skall beviljas för kalenderåret 2006 och de följande kalenderåren.
 I de områden som förtecknas i bilaga V till förordning (EG) nr 2316/1999:
 *93 euro/ha för enhetsstöd som skall beviljas för kalenderåret 2004,
 *46 euro/ha för enhetsstöd som skall beviljas för kalenderåret 2005.
 3.Vid tillämpning av föregående punkter skall ”antal hektar” avse antalet hektar som motsvarar de olika typer av arealstöd som förtecknas i bilaga VI till denna förordning, med beaktande av tillämpningen av artiklarna 2.4 och 5 i förordning (EG) nr 1251/1999 och artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1577/96. För ris skall, genom undantag från artikel 6.5 i rådets förordning (EG) nr 3072/95, om de arealer som avsatts för ris i en medlemsstat under referensperioden överskred den maximala garantiarealen för denna period, beloppet per hektar minskas proportionellt.
 B.Stöd för potatisstärkelse
 För jordbrukare som har fått stöd för potatisstärkelse, skall beloppet beräknas genom att antalet ton för vilka stödet har beviljats för respektive år av referensperioden multipliceras med 55,27 euro per ton potatisstärkelse. Medlemsstaterna skall beräkna antalet hektar som skall ingå vid beräkningen av enhetsstödet proportionellt mot det antal ton producerad potatisstärkelse för vilken stöd enligt artikel 8.2 i förordning (EEG) nr 1766/92 har beviljats för respektive år av referensperioden, och inom en basareal som skall fastställas av kommissionen på grundval av det antal hektar som medlemsstaterna meddelar och som omfattades av ett odlingsavtal under referensperioden.
 C.Djurbidrag och tillägg
 För jordbrukare som har fått djurbidrag och/eller tillägg skall beloppet beräknas genom att det antal djur för vilka ett sådant stöd har beviljats för respektive år av referensperioden multipliceras med det belopp per djur som fastställs för kalenderåret 2002 genom de motsvarande artiklar som anges i bilaga VI, med beaktande av tillämpningen av artikel 4.4, artikel 7.2 och artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1254/1999 eller artikel 8.3 i förordning (EG) nr 2529/2001. Stöd enligt följande bestämmelser skall dock inte beaktas:
 *Artikel 4.2 andra stycket i förordning (EG) 1254/1999.
 *Artikel 32.11 och 32.12 i kommissionens förordning (EG) nr 2342/1999.
 *Artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 1458/2001.
 D.Torkat foder
 För jordbrukare som har levererat foder inom ett avtal i enlighet med artikel 9 c i förordning (EG) nr 603/95, skall medlemsstaterna beräkna det belopp som skall inkluderas i referensbeloppet proportionellt mot det antal producerat torkat foder för vilket det stöd som fastställs i artikel 3 i den förordningen har beviljats för respektive år av referensperioden och inom följande tak uttryckta i miljoner euro:
 Medlemsstat
 Tak för foder som bearbetats till de produkter som avses i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 603/95, (dehydratiserat foder)
 Tak för foder som bearbetats till de produkter som avses i artikel 3.3 i förordning (EG) nr 603/95, (soltorkat foder)
 Totalt tak
 Belgiens och Luxemburgs ekonomiska union (BLEU)
 0,049
 0,049
 Danmark
 5,424
 5,424
 Tyskland
 11,888
 11,888
 Grekland
 1,101
 1,101
 Spanien
 42,124
 1,951
 44,075
 Frankrike
 41,155
 0,069
 41,224
 Irland
 0,166
 0,166
 Italien
 17,999
 1,586
 19,585
 Nederländerna
 6,804
 6,804
 Österrike
 0,070
 0,070
 Portugal
 0,102
 0,020
 0,122
 Finland
 0,019
 0,019
 Sverige
 0,232
 0,232
 Förenade kungariket
 1,950
 1,950
 Medlemsstaterna skall beräkna antalet hektar som skall ingå vid beräkningen av referensbeloppet proportionellt mot det antal ton producerat torkat foder för vilket stöd enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 603/95 har beviljats för respektive år av referensperioden, och inom en basareal som skall fastställas av kommissionen på grundval av det antal hektar som medlemsstaterna meddelar och som omfattades av ett odlingsavtal under referensperioden.
 E.Regionala stöd
 I de berörda regionerna skall följande belopp inkluderas vid beräkningen av referensbeloppet:
 *19 euro/ton multiplicerat med de avkastningar som använts för arealstöd för spannmål, oljeväxter, linfrö samt lin och hampa som odlas för fiberproduktion i de regioner som avses i artikel 4.4 i förordning (EG) nr 1251/1999.
 *Det belopp per djur som anges i artikel 9.1 a och b i förordning (EG) nr 1452/2001, artikel 13.2 och 13.3 samt artikel 22.2 och 22.3 i förordning (EG) nr 1453/2001, artikel 5.2 och 5.3 samt artikel 6.1 och 6.2 i förordning (EG) nr 1454/2001, multiplicerat med det antal djur för vilka ett sådant stöd har beviljats 2002.
 *Det belopp per djur som anges i artikel 6.2 och 6.3 i förordning (EEG) nr 2019/93 multiplicerat med det antal djur för vilka ett sådant stöd har beviljats 2002.
 F.Mjölkbidrag och tillägg
 1.För jordbrukare som har en individuell referenskvantitet för mjölk enligt artikel 5 i förordning (EG) nr ...*[Ny förordning om införande av en avgift inom mjölksektorn], skall från och med 2004 de belopp som avses i punkterna F.2 och F.5 inkluderas vid beräkningen av referensbeloppet.
 2.Utan att det påverkar tillämpningen av punkt F.3 och minskningar som görs i enlighet med punkt F.4, skall den individuella referenskvantitet för mjölk som var tillgänglig inom jordbruksföretaget den 31 mars 2004 multipliceras med
 *5,75 euro/ton för enhetsstöd som skall beviljas för kalenderåret 2004,
 *11,49 euro/ton för enhetsstöd som skall beviljas för kalenderåret 2005,
 *17,24 euro/ton för enhetsstöd som skall beviljas för kalenderåret 2006.
 *22,99 euro/ton för enhetsstöd som skall beviljas för kalenderåret 2007,
 *28,74 euro/ton för enhetsstöd som skall beviljas för kalenderåret 2008 och de följande kalenderåren.
 3.De individuella referenskvantiteter som tillfälligt har upplåtits enligt artikel 6 i förordning (EEG) nr 3950/92 under perioden 1 april 2003–31 mars 2004 skall anses finnas tillgängliga den 31 mars 2004 på det jordbruksföretag till vilket upplåtelsen har gjorts.
 4.Vid tillämpning av punkt F.2, om summan av alla individuella referenskvantiteter i en medlemsstat den 31 mars 2004 överstiger summan av motsvarande totala kvantiteter som har fastställts för medlemsstaten i bilaga I till förordning (EEG) nr 3950/92, ändrad genom förordning (EG) nr 1256/1999 [**], för tolvmånadersperioden 1999/2000, skall den berörda medlemsstaten på grundval av objektiva kriterier vidta nödvändiga åtgärder för att i enlighet därmed minska det totala antalet individuella referenskvantiteter på sitt territorium.
 5.Medlemsstaterna skall, på årsbasis, till de producenter som finns på deras territorium betala ytterligare ersättningar som uppgår till de totala belopp som anges i punkt F.6. Sådana ersättningar skall lämnas i enlighet med objektiva kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukarna kan garanteras och snedvridning av marknaden och konkurrensen undviks. Sådana ersättningar får inte heller kopplas till fluktuationer i marknadspriserna.
 Tilläggsbidrag skall endast beviljas som ett tilläggsbelopp per bidragsbelopp i enlighet med punkt F.2.
 6.Ytterligare ersättningar, totala belopp uttryckta i miljoner euro:
 2004
 2005
 2006
 2007
 2008 och därpå följande kalenderår
 Belgien
 8,6
 17,1
 25,7
 34,3
 42,8
 Danmark
 11,5
 23,0
 34,5
 46,0
 57,5
 Tyskland
 72,0
 144,0
 216,0
 288,0
 360,0
 Grekland
 1,6
 3,3
 4,9
 6,5
 8,2
 Spanien
 14,4
 28,7
 43,1
 57,5
 71,8
 Frankrike
 62,6
 125,3
 187,9
 250,5
 313,2
 Irland
 13,6
 27,1
 40,7
 54,3
 67,8
 Italien
 25,7
 51,3
 77,0
 102,7
 128,3
 Luxemburg
 0,7
 1,4
 2,1
 2,8
 3,5
 Nederländerna
 28,6
 57,2
 85,8
 114,4
 143,0
 Österrike
 7,1
 14,2
 21,3
 28,4
 35,5
 Portugal
 4,8
 9,7
 14,5
 19,3
 24,2
 Finland
 6,2
 12,4
 18,6
 24,8
 31,0
 Sverige
 8,5
 17,1
 25,6
 34,1
 42,7
 Förenade kungariket
 37,7
 75,4
 113,1
 150,8
 188,5
 7.I denna punkt skall de definitioner för beteckningarna producent och företag som anges i artikel 4 i förordning (EG) nr ...[Ny förordning om införande av en avgift inom mjölksektorn] gälla.
 G.Stöd för utsäde
 För jordbrukare som har fått stöd för produktion av utsäde, skall beloppet beräknas genom att antalet ton för vilka stödet har beviljats för respektive år av referensperioden multipliceras med det belopp som har fastställts i enlighet med artikel 3 i förordning (EEG) nr 2358/71. Medlemsstaterna skall beräkna antalet hektar som skall ingå vid beräkningen av enhetsstödet proportionellt mot det antal ton producerat utsäde för vilket stöd enligt artikel 3 i förordning (EEG) nr 2358/71 har beviljats för respektive år av referensperioden, och inom en basareal som skall fastställas av kommissionen på grundval av det antal hektar som medlemsstaterna meddelar och som omfattades av ett odlingsavtal under referensperioden.
 * EGT L ......
 ** EGT L 160, 26.6.1999, s. 73.
 BILAGA VIII
 Nationella tak som avses i artikel 44
 miljoner euro
 Medlemsstat
 2004
 2005
 2006
 2007
 2008
 och påföljande år
 Belgien
 443
 471
 498
 526
 553
 Danmark
 908
 945
 983
 1020
 1057
 Tyskland
 4805
 5037
 5269
 5501
 5733
 Grekland
 865
 851
 837
 843
 848
 Spanien
 3338
 3365
 3394
 3440
 3486
 Frankrike
 7651
 7844
 8037
 8239
 8441
 Irland
 1168
 1211
 1255
 1299
 1343
 Italien
 2626
 2658
 2691
 2774
 2857
 Luxemburg
 25
 27
 29
 32
 34
 Nederländerna
 492
 584
 676
 768
 861
 Österrike
 643
 665
 688
 711
 734
 Portugal
 433
 445
 457
 472
 488
 Finland
 484
 504
 524
 544
 564
 Sverige
 656
 684
 711
 739
 766
 Förenade kungariket
 3489
 3610
 3732
 3853
 3975
 BILAGA IX
 Traditionella produktionszoner för durumvete som avses i artikel 61
 GREKLAND
 Nomoi (län) i följande regioner
 Centrala Grekland
 Peloponnesos
 Joniska öarna
 Thessalien
 Makedonien
 Egeiska öarna
 Trakien
 SPANIEN
 Provinser
 Almería
 Badajoz
 Burgos
 Cádiz
 Córdoba
 Granada
 Huelva
 Jaén
 Málaga
 Navarra
 Salamanca
 Sevilla
 Toledo
 Zamora
 Zaragoza
 ÖSTERRIKE
 Pannonien:
 1.
 Gebiete der Bezirksbauernkammern
 2046
 Atzenbrugg
 2054
 Baden
 2062
 Bruck/Leitha
 2089
 Ebreichsdorf
 2101
 Gänserndorf
 2241
 Hollabrunn
 2275
 Kirchberg/Wagram
 2305
 Korneuburg
 2321
 Laa/Thaya
 2330
 Langenlois
 2364
 Marchfeld
 2399
 Mistelbach
 2402
 Mödling
 2470
 Poysdorf
 2500
 Ravelsbach
 2518
 Retz
 2551
 Schwechat
 2585
 Tulln
 2623
 Wr. Neustadt
 2631
 Wolkersdorf
 2658
 Zistersdorf
 2.
 Gebiete der Bezirksreferate
 3018
 Neusiedl/See
 3026
 Eisenstadt
 3034
 Mattersburg
 3042
 Oberpullendorf
 3.
 Gebiete der Landwirtschaftskammer
 1007
 Wien
 FRANKRIKE
 Regioner
 Midi-Pyrénées
 Provence-Alpes-Côte d'Azur
 Languedoc-Roussillon
 Departement
 25(*)
 Ardèche
 Drôme
 ITALIEN
 Regioner
 Abruzzerna
 Basilicata
 Kalabrien
 Kampanien
 Latium
 Marche
 Molise
 Umbrien
 Apulien
 Sardinien
 Sicilien
 Toskana
 PORTUGAL
 Distrikt
 Santarém
 Lissabon
 Setúbal
 Portalegre
 Évora
 Beja
 Faro.
 2003/0007 (CNS)
 Förslag till
 RÅDETS FÖRORDNING
 om ändring av förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden,
 och om upphävande av förordning (EG) nr 2826/2000
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
 med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 36 och 37 i detta,
 med beaktande av kommissionens förslag
 26
 ,
 med beaktande av Europaparlamentets yttrande
 27
 ,
 med beaktande av Europeiska Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande
 28
 ,
 med beaktande av Regionkommitténs yttrande
 29
 , och
 av följande skäl:
 (1)För att uppnå målen för den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med artikel 33 i fördraget är det lämpligt att stärka landsbygdsutvecklingspolitiken genom att utvidga de kompletterande åtgärder som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1257/1999
 30
 .
 (2)Inom jordbrukssektorn bör sådana höga krav som grundar sig på gemenskapens lagstiftning i fråga om miljö, folkhälsa, djurhälsa och djurskydd, växtskydd samt arbetarskydd införas snabbare. Dessa krav kan innebära nya skyldigheter för jordbrukarna och leda till inkomstbortfall eller extra kostnader. Jordbrukarna bör få ett tillfälligt och gradvis minskande stöd så att de delvis kan täcka de kostnader som uppstår genom att dessa nya krav införs.
 (3)I samband med att det nu införs nya "krav som skall uppfyllas" bör de stöd som jordbrukarna för närvarande beviljas i enlighet med förordning (EG) nr 1257/1999, i fråga om begränsningar av jordbruket i områden med miljömässiga restriktioner, hädanefter även täcka de begränsningar som följer av genomförandet av rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar
 31
 och rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter
 32
 .
 (4)Syftet med jordbruksrådgivningen enligt rådets förordning (EG) nr .../...[om upprättande av gemensamma bestämmelser för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av stödsystem för producenter av vissa grödor]
 33
 är att kartlägga och föreslå förbättringar i fråga om hur de nya kraven på områdena miljö, folkhälsa, djurhälsa och djurskydd, växtskydd samt arbetarskydd skall kunna uppfyllas. Jordbrukarna bör få stöd för att täcka kostnaderna för denna rådgivning.
 (5)Jordbrukarna bör uppmuntras att uppfylla höga krav på djurskydd. Räckvidden för det nuvarande kapitlet om miljövänligt jordbruk i förordning (EG) nr 1257/1999 bör utvidgas till att även omfatta stöd till jordbrukare som åtar sig att uppfylla sådana krav på djurhållning som är strängare än minimikraven.
 (6)Erfarenheterna visar att det behövs bättre instrument i landsbygdsutvecklingspolitiken för att livsmedelskvaliteten skall kunna främjas.
 (7)Jordbrukarna bör uppmuntras att ansluta sig till gemenskapens och medlemsstaternas olika kvalitetssystem för livsmedel. Detta kan leda till extra kostnader och skyldigheter som marknaden inte till fullo är beredd att betala för. De jordbrukare som ansluter sig till sådana system bör få ett tillfälligt stöd.
 (8)Konsumenterna bör i högre grad bli medvetna dels om att det finns produkter som framställs i enlighet med kvalitetssystem för livsmedel på gemenskapsnivå eller nationell nivå, dels om de särskilda krav som gäller för sådana produkter. Producentgrupper bör få stöd för att informera konsumenterna och för att marknadsföra produkter som omfattas av kvalitetssystem inom ramen för medlemsstaternas landsbygdsutvecklingsplaner. För att se till att stöden för att marknadsföra jordbruksprodukter på den inre marknaden inte dubbleras bör gemenskapens stöd i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2826/2000 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden
 34
 avskaffas från och med 2005.
 (9)När nya kompletterande åtgärder införs måste vissa nu gällande bestämmelser förtydligas. Dessa förtydliganden avser i första hand investeringarna i jordbruksföretag och de finansiella bestämmelserna.
 (10)Erfarenheterna hittills från genomförandet av programplaneringen för landsbygdsutveckling under perioden 2000-2006 visar att vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 1257/1999 måste förtydligas och förenklas. Dessa förtydliganden avser i första hand räckvidden och det närmare innehållet i stöden för kompetensutveckling, skogsbruk och för att främja anpassning och utveckling i landsbygdsområden.
 (11)Förordning (EG) nr 1257/1999 bör således ändras.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Förordning (EG) nr 1257/1999 ändras på följande sätt:
 1.I artikel 5 skall följande stycken läggas till:
 "De villkor för investeringsstöd som anges i första stycket måste vara uppfyllda när ett beslut om att bevilja stöd fattas i det enskilda fallet.
 Stöd får beviljas om investeringarna görs för att uppfylla nyligen införda minimikrav i fråga om miljö, hygieniska förhållanden och djurskydd. Om jordbrukarna behöver en viss tid för att lösa särskilda problem i samband med detta kan ett uppskov med att uppfylla de nya kraven beviljas."
 2.I artikel 9 andra stycket skall första strecksatsen ersättas med följande:
 "-att förbereda jordbrukare och andra personer inom jordbruket för en kvalitativ omställning av produktionen och för produktionsmetoder som är förenliga såväl med att landskapet bevaras och förbättras som med miljöskyddet och med normer för hygien och djurskydd, samt till att ge dem den kompetens som krävs för att driva ett ekonomiskt livskraftigt jordbruk, och".
 3.Artikel 16.1 skall ersättas med följande:
 "1.Jordbrukare kan få kompensationsbidrag för kostnader och inkomstbortfall som orsakas av begränsningar i jordbruket i områden där det införs miljöbetingade restriktioner till följd av genomförandet av direktiven 79/409/EEG* och 92/43/EEG**, under förutsättning att dessa bidrag behövs för att lösa särskilda problem som uppstår i genomförandet av dessa direktiv.
 *EGT L 103, 25.4.1979, s. 1.
 **EGT L 206, 22.7.1992, s. 7."
 4.Följande kapitel skall föras in efter kapitel V i avdelning II:
 "KAPITEL Va
 KRAV SOM SKALL UPPFYLLAS
 Artikel 21a
 De stöd som jordbrukarna beviljas för att uppfylla höga krav som grundas på gemenskapens lagstiftning i fråga om miljö, folkhälsa, djurhälsa och djurskydd, växtskydd samt arbetarskydd skall bidra till att följande mål uppnås:
 a)Att medlemsstaterna snabbt inför de höga krav som fastställts på gemenskapsnivå.
 b)Att jordbrukarna uppfyller dessa krav.
 c)Att jordbrukarna använder sig av den jordbruksrådgivning som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr .../...[om upprättande av gemensamma bestämmelser för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av stödsystem för producenter av vissa grödor***] när det gäller att bedöma hur jordbruksföretagen drivs och kartlägga de förbättringar som behövs för att uppfylla kraven i den förordningen.
 *** EGT L ..........
 Artikel 21b
 1.Jordbrukare som måste uppfylla krav som bygger på gemenskapslagstiftning som nyligen införlivats med den nationella lagstiftningen kan beviljas ett tillfälligt stöd för att delvis täcka extra kostnader eller inkomstbortfall.
 2.Ett sådant stöd får beviljas under högst fem år från och med den dag då kraven skulle uppfyllas enligt gemenskapens lagstiftning.
 Stöden får beviljas under förutsättning att kraven innebär nya skyldigheter eller restriktioner i jordbruket som i hög grad påverkar de normala driftskostnaderna och som berör ett stort antal jordbrukare i det område som omfattas av en landsbygdsutvecklingsplan.
 I fråga om direktiv för vilka tidsfristen för genomförandet har löpt ut och som trots detta ännu inte genomförts på ett korrekt sätt i medlemsstaten i fråga får stöd beviljas under högst fem år från och med den dag då den här förordningen trädde i kraft.
 3.Stöd får inte betalas ut om de krav som inte uppfylls av den sökande är sådana krav som redan finns med i den nationella lagstiftningen.
 Artikel 21c
 1.Stödet skall beviljas årligen i form av ett gradvis minskande schablonstöd som betalas ut i lika stora delbetalningar. Medlemsstaterna skall differentiera beloppen med hänsyn till omfattningen av de skyldigheter som olika krav medför. Beloppen skall ligga på en nivå som utesluter överkompensation. Investeringskostnader får inte beaktas när det årliga stödet fastställs.
 2.De högsta beloppen per jordbruksföretag framgår av bilagan.
 Artikel 21d
 1.Jordbrukarna får beviljas stöd som bidrar till att täcka kostnaderna för att anlita jordbruksrådgivningen för att denna skall kartlägga och vid behov föreslå förbättringar i fråga om hur jordbrukarna uppfyller kraven när det gäller miljö, folkhälsa, djurhälsa och djurskydd, växtskydd samt arbetarskydd.
 2.Den jordbruksrådgivning för vilken stöd kan beviljas skall uppfylla kraven i kapitel III i avdelning II i förordning (EG) nr .../... [om upprättande av gemensamma bestämmelser för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av stödsystem för producenter av vissa grödor].
 3.Det sammanlagda stödet för att för första gången anlita den jordbruksrådgivning som avses i punkt 1 får uppgå till högst 80 % av de stödberättigande kostnaderna, och det får inte vara högre än det högsta belopp som anges i bilagan."
 5.I artikel 22 andra stycket skall följande strecksats läggas till:
 "-ett bättre djurskydd."
 6.I artikel 23.2 skall första stycket ersättas med följande:
 "Ett åtagande att bedriva miljövänligt jordbruk skall omfatta mer än att tillämpa sedvanligt god lantbrukspraxis, och det skall också inbegripa god djurhållning."
 7.Artikel 24 skall ändras på följande sätt:
 a)I punkt 1 skall sista stycket ersättas med följande:
 "Investeringskostnader får inte beaktas när det årliga stödet fastställs. Däremot får kostnader för investeringar som inte genererar intäkter, och som är nödvändiga för att fullgöra ett åtagande, beaktas."
 b)I punkt 2 skall den andra meningen ersättas med följande:
 "När stöden beräknas på grundval av areal skall beloppen grunda sig på den areal på jordbruksföretaget som åtagandet om miljövänligt jordbruk omfattar."
 8.Följande kapitel skall föras in efter kapitel VI i avdelning II:
 "KAPITEL VIa
 LIVSMEDELSKVALITET
 Artikel 24a
 Stöden för såväl produktionsmetoder inom jordbruket för att förbättra produktkvaliteten som för marknadsföring skall bidra till att följande mål uppnås:
 a)Att konsumenterna får garantier för hög kvalitet på produkterna och i framställningsprocessen, vilket uppnås genom att jordbrukarna ansluter sig till kvalitetssystem för livsmedel enligt artikel 24b.
 b)Att det skapas ett mervärde för basprodukterna inom jordbruket, och att möjligheterna på marknaden blir bättre.
 c)Att ge konsumenterna bättre information om var dessa produkter finns att köpa och om vilka krav som gäller för dem.
 Artikel 24b
 1.Stöd skall beviljas jordbrukare som frivilligt ansluter sig till kvalitetssystem för livsmedel på gemenskapsnivå eller nationell nivå i enlighet med punkt 2 eller punkt 3, i vilka det ställs särskilda produktionskrav i fråga om de jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till fördraget, med undantag för fiskeriprodukter.
 Stödet får endast avse produkter som är avsedda att säljas och konsumeras som livsmedel.
 2.Stöd får beviljas för kvalitetssystem för livsmedel med följande rättsliga grund:
 a)Rådets förordning (EEG) nr 2081/92 om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel ****,
 b)Rådets förordning (EEG) nr 2082/92 om särartsskydd för jordbruksprodukter och livsmedel *****,
 c)Rådets förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel ******,
 d)Avdelning VI om kvalitetsviner fso i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin *******.
 **** EGT L 208, 24.7.1992, s. 1.
 ***** EGT L 208, 27.7.1992, s. 9.
 ****** EGT L 198, 22.7.1991, s. 1.
 ******* EGT L 179, 14.7.1999, s. 1.
 3.För att stöd skall kunna beviljas skall de kvalitetssystem för livsmedel som godkänns av medlemsstaterna uppfylla de krav som anges i leden a till och med e nedan:
 a)Kraven för de slutprodukter som omfattas av ett system skall grundas på noggrant angivna skyldigheter i fråga om jordbruksmetoder som ger garantier för
 i)en egen särart, eller
 ii)en kvalitet på slutprodukten som är väsentligt högre än vad som krävs i normala handelsnormer beträffande folkhälsa, djurhälsa och djurskydd, växtskydd eller miljöskydd.
 b)Systemen skall inbegripa noggranna produktspecifikationer, och ett oberoende inspektionsorgan skall kontrollera att dessa iakttas.
 c)Systemen skall vara öppna för alla producenter.
 d)Systemen skall ge garantier för öppenhet och insyn och för att produkterna kan spåras.
 e)I systemen skall nuvarande och förutsägbara möjligheter på marknaden tas till vara.
 4.Stöd får inte beviljas om det enda syftet med ett system är att skärpa kontrollerna av att kraven i gemenskapslagstiftningen eller den nationella lagstiftningen uppfylls.
 Artikel 24c
 1.Stödet skall betalas ut som ett årligt stimulansbidrag, upp till de högsta belopp per jordbruksföretag som anges i bilagan. De belopp som betalas ut skall fastställas på grundval av de fasta kostnader som uppstår genom att jordbrukaren använder sig av stödsystemen, varvid överkompensation skall undvikas.
 2.Stödet får betalas ut under högst fem år.
 Artikel 24d
 1.Producentgrupper skall beviljas stöd för konsumentinformation och marknadsföring av jordbruksprodukter och livsmedel som omfattas av kvalitetssystem för livsmedel på gemenskapsnivå eller nationell nivå i enlighet med artikel 24b, och som medlemsstaterna valt ut i enlighet med artiklarna 24a, 24b och 24c.
 2.Stödet skall avse information, marknadsföring och reklam.
 3.Stödet får sammanlagt uppgå till högst 70 % av de stödberättigande kostnaderna."
 9.Artikel 29.3 skall ersättas med följande:
 "3.Detta stöd skall i enlighet med artiklarna 30 och 32 beviljas endast för skogar och arealer som ägs av privatpersoner, sammanslutningar av privatpersoner, eller av kommuner eller sammanslutningar av kommuner. Denna inskränkning skall inte gälla för investeringar skogar i enlighet med artikel 30.1 andra strecksatsen som syftar till att i väsentlig grad höja deras ekologiska eller sociala värde, och inte heller för åtgärder i enlighet med artikel 30.1 sjätte strecksatsen."
 10.Artikel 29.5 skall ersättas med följande:
 "5.De åtgärder som föreslås i enlighet med det här kapitlet i områden som inom ramen för gemenskapens åtgärder för skydd mot skogsbränder klassas som högriskområden eller områden med medelstor risk skall vara förenliga med de skyddsplaner för skogarna som medlemsstaterna fastställt."
 11.I artikel 30.1 skall sista strecksatsen ersättas med följande:
 "-Återställande av produktionspotentialen i skogar som skadats av naturkatastrofer eller bränder, samt införande av lämpliga förebyggande åtgärder."
 12.Artikel 31 skall ändras på följande sätt:
 a)I punkt 1 skall andra stycket ersättas med följande:
 "Stödet får utöver etableringskostnader omfatta
 *ett årligt bidrag per beskogad hektar för att täcka underhållskostnader under en period på högst fem år,
 *ett årligt bidrag per hektar för att under en period på högst 20 år täcka inkomstbortfall som på grund av beskogning drabbar jordbrukare, sammanslutningar av jordbrukare eller andra privaträttsliga subjekt som brukade marken innan den beskogades."
 b)Punkt 2 skall ersättas med följande:
 "2.Om stöd beviljas för beskogning av offentligägd jordbruksmark får det endast täcka etableringskostnaderna."
 c)I punkt 3 skall andra stycket ersättas med följande:
 "I fråga om snabbväxande arter som odlas på kort sikt får stöd för beskogning endast beviljas för etableringskostnaderna."
 13.I artikel 33 skall andra stycket ändras på följande sätt:
 a)Tredje och fjärde strecksatsen skall ersättas med följande:
 "-införande av jordbruksrådgivning, avbytartjänster och företagsledningstjänster,
 -saluföring av jordbruksprodukter av hög kvalitet, inklusive inrättande av program för kvalitetsprodukter,"
 b)Följande strecksats skall läggas till:
 "-lokala partnerskaps genomförande av integrerade utvecklingsstrategier för landsbygden."
 14.I artikel 34 andra stycket skall följande två strecksatser läggas till:
 "-villkoren för hur gällande krav skall kunna uppfyllas (kapitel Va).
 -villkoren för åtgärder i fråga om livsmedelskvalitet (kapitel VIa)."
 15.Artikel 35.1 skall ersättas med följande:
 "1.Gemenskapens stöd för förtidspension (artiklarna 10-12), mindre gynnade områden och områden med miljöbetingade restriktioner (artiklarna 13-21), för att gällande krav skall kunna uppfyllas (artiklarna 21a-21d), miljövänligt jordbruk (artiklarna 22-24), livsmedelskvalitet (artiklarna 24a-24d, och beskogning (artikel 31) skall i hela gemenskapen finansieras av garantisektionen vid EUGFJ."
 16.I artikel 37.3 andra stycket skall andra strecksatsen ersättas med följande:
 "-åtgärder för att stödja forskningsprojekt eller stödberättigande åtgärder i enlighet med rådets beslut 90/424/EEG ********.
 ******** EGT L 224, 18.8.1990, s. 19."
 17.I artikel 51 skall följande punkt läggas till:
 "5.Statliga stöd för att hjälpa jordbrukarna att anpassa sig till höga krav som grundas på gemenskapens lagstiftning i fråga om miljö, folkhälsa, djurhälsa och djurskydd, växtskydd samt arbetarskydd får endast beviljas om de uppfyller kraven i artiklarna 21a, 21b och 21c. Ytterligare stöd utöver de högsta belopp som fastställs i enlighet med artikel 21c får emellertid beviljas för att hjälpa jordbrukarna att uppfylla sådana krav i den nationella lagstiftningen som är strängare än gemenskapens normer.
 Om inget annat sägs i gemenskapens lagstiftning får statliga stöd för att hjälpa jordbrukarna att anpassa sig till höga krav som grundas på gemenskapens lagstiftning i fråga om miljö, folkhälsa, djurhälsa och djurskydd, växtskydd samt arbetarskydd endast beviljas om de uppfyller de relevanta kraven i artiklarna 21a, 21b och 21c. Ytterligare stöd utöver de högsta belopp som fastställs i enlighet med artikel 21c får beviljas om det är motiverat enligt punkt 1 i den artikeln."
 18.Bilagan skall ersättas med bilagan till den här förordningen.
 Artikel 2
 Förordning (EG) nr 2826/2000 skall upphöra att gälla från och med den 1 januari 2005.
 Artikel 3
 Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.
 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 Utfärdad i Bryssel den
 På rådets vägnar
 Ordförande
 BILAGA
 "BILAGA
 TABELL ÖVER BELOPP
 Artikel
 Syfte
 euro
 8.2
 Startstöd
 25 000
 12.1
 Förtidspension
 15 000 (*)
 150 000
 3 500
 35 000
 per överlåtare och år
 totalt belopp per överlåtare
 per anställd och år
 totalt belopp per anställd
 15.3
 Lägsta kompensationsbidrag
 Högsta kompensationsbidrag
 25 (**)
 200 (***)
 per hektar som används för jordbruk
 per hektar som används för jordbruk
 16
 Högsta bidrag
 200
 per hektar
 21c
 Högsta bidrag
 10 000
 per jordbruksföretag
 21d
 Jordbruksrådgivning
 1 500
 per typ av rådgivning
 24.2
 Ettåriga grödor
 Specialiserade fleråriga grödor
 Övrig markanvändning
 Lokala raser som riskerar att försvinna från djurhållningen
 Djurskydd
 600
 900
 450
 200 (****)
 500
 per hektar
 per hektar
 per hektar
 per djurenhet
 per djurenhet
 24c
 Högsta bidrag
 1 500
 per jordbruksföretag
 31.4
 Högsta årliga bidrag för att täcka inkomstbortfall på grund av beskogning
 - till jordbrukare eller deras sammanslutningar
 - till övriga civilrättsliga personer
 725
 185
 per hektar
 per hektar
 32.2
 Lägsta belopp
 Högsta belopp
 40
 120
 per hektar
 per hektar
 (*)Inom gränsen för det sammanlagda högsta beloppet per överlåtande part får de högsta årliga beloppen höjas till det dubbla, med beaktande av dels jordbruksföretagens ekonomiska struktur i respektive område, dels målet att påskynda anpassningen av jordbruksstrukturerna.
 (**)Detta belopp kan sänkas för att beakta jordbruksföretagens särskilda geografiska läge eller ekonomiska struktur i vissa områden och för att undvika överkompensation enligt artikel 15.1 andra strecksatsen.
 (***)I motiverade fall kan detta belopp höjas med beaktande av särskilda problem i vissa regioner.
 (****)I undantagsfall kan detta belopp höjas med beaktande av särskilda krav för vissa raser, vilket skall motiveras i landsbygdsutvecklingsplanerna."
 2003/0008 (CNS)
 Förslag till
 RÅDETS FÖRORDNING
 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
 med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 36 och tredje stycket i artikel 37.2 i detta,
 med beaktande av kommissionens förslag
 35
 ,
 med beaktande av Europaparlamentets yttrande
 36
 ,
 med beaktande av Europeiska Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande
 37
 ,
 med beaktande av Regionkommitténs yttrande
 38
 , och
 av följande skäl:
 (1)Parallellt med den gemensamma marknadens funktion och utveckling bör en gemensam jordbrukspolitik utformas för jordbruksprodukter, en politik som särskilt bör omfatta en gemensam organisation av marknaderna för jordbruksprodukter, som kan ta olika former beroende på produkten.
 (2)Den gemensamma jordbrukspolitiken strävar efter målen i artikel 33 i fördraget. För att stabilisera marknaderna och säkerställa en skälig levnadsstandard för jordbrukarna i spannmålssektorn är det nödvändigt att vidta åtgärder inom ramen för den inre marknaden, särskilt ett stödsystem och ett gemensamt system för import och export.
 (3)Rådets förordning (EG) nr 1766/92 av 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål
 39
 har genomgått omfattande förändringar vid ett flertal tillfällen. Eftersom ytterligare ändringar kommer att göras bör den förordningen för klarhetens skull ersättas. Förordning (EEG) nr 1766/92 bör följaktligen upphöra att gälla.
 (4)I förordning (EEG) nr 1766/92 föreskrivs, mot bakgrund av marknadsutvecklingen, att en slutlig minskning av interventionspriset för spannmål skall tillämpas från och med regleringsåret 2002/03 och framåt. Det är viktigt att priserna på den inre marknaden i mesta möjliga mån överensstämmer med priserna på världsmarknaderna. Följaktligen bör stödet från marknadsorganisationerna minskas så att de garanterade priserna inte blir lika betydelsefulla. Interventionen bör fungera som ett skyddsnät. I rådets förordning (EG) nr 1251/1999 av den 17 maj 1999 om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor
 40
 föreskrivs kompensation till följd av den slutliga minskningen av interventionspriset för spannmål. Sådan kompensation föreskrivs nu i rådets förordning (EG) nr .../... av den... [om upprättande av gemensamma bestämmelser för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av stödsystem för producenter av vissa grödor]
 41
 .
 (5)Förutom de slutliga stegen när det gäller sänkning av stödpriserna föreslås att den månatliga höjningen avskaffas så att flödet på marknaden förbättras och marknadsförvaltningen förenklas.
 (6)Införandet av ett enda interventionspris för spannmål har lett till att stora interventionslager med råg har uppstått på grund av bristen på avsättningsmöjligheter på inre och yttre marknader. Denna spannmål bör därför uteslutas från interventionssystemet.
 (7)Interventionsorganen bör under särskilda omständigheter kunna vidta de interventionsåtgärder som situationen kräver. Interventionssystemen måste vara enhetliga, varför dessa särskilda omständigheter bör bedömas och lämpliga åtgärder fastställas på gemenskapsnivå.
 (8)Att interventionspriset används som ett faktiskt skyddsnät innebär att produktionsbidraget för spannmålsstärkelse upphör.
 (9)Produktionen av stärkelse som inte kommer från spannmål har alltid reglerats genom den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål. Att den särskilda ordningen för spannmålsstärkelse upphör innebär att även ordningen för annan stärkelse avskaffas inom ramen för den här förordningen.
 (10)Förverkligandet av en inre marknad för spannmål inom gemenskapen förutsätter att ett enhetligt system upprättas för handeln vid gemenskapens yttre gränser. Ett handelssystem som kompletterar interventionssystemet och innefattar importtullar och exportbidrag fungerar på ett sätt som bör stabilisera gemenskapsmarknaden. Handelssystemet bör bygga på de åtaganden som godtagits inom Uruguayrundan för multilaterala handelsförhandlingar. Exportbidragssystemet skall tillämpas för bearbetade produkter med spannmål så att de kan säljas på världsmarknaden.
 (11)För att spannmålshandeln med tredjeland skall kunna kontrolleras bör det föreskrivas att import- och exportlicenser utfärdas samtidigt som en säkerhet ställs som garanterar att de transaktioner licensansökningarna avser verkligen genomförs.
 (12)Tullarna för jordbruksprodukter enligt Världshandelsorganisationens (WTO) avtal fastställs till största delen i Gemensamma tulltaxan. För viss spannmål behövs undantag på grund av att ytterligare aspekter har tillkommit.
 (13)För att förebygga eller motverka negativa effekter på gemenskapsmarknaden som skulle kunna bli följden av att vissa jordbruksprodukter importeras, bör en tilläggsimporttull betalas för import av en eller flera sådana produkter, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda.
 (14)Kommissionen bör, på vissa villkor, ges befogenhet att öppna och förvalta tullkvoter som är resultatet av internationella avtal som slutits i enlighet med fördraget eller andra av rådets rättsakter.
 (15)Möjlighet att vid export till tredjeland bevilja ett bidrag motsvarande skillnaden mellan priserna inom gemenskapen och på världsmarknaden, inom de gränser som föreskrivs i WTO-avtalet om jordbruk
 42
 skulle utgöra ett skydd för gemenskapens deltagande i den internationella spannmålshandeln. Dessa bidrag bör begränsas med avseende på kvantiteter och värde.
 (16)Efterlevnaden av begränsningarna med avseende på värde kan säkras när exportbidragen fastställs genom att utbetalningarna övervakas enligt de regler som gäller för Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket. Kontrollen kan förenklas genom att exportbidragen obligatoriskt fastställs på förhand, medan det för differentierade bidrag finns möjlighet att ändra den bestämmelseort som fastställts på förhand inom ett geografiskt område där en enda exportbidragsnivå gäller. Om bestämmelseorten ändras bör det exportbidrag som gäller den faktiska bestämmelseorten utbetalas, dock med tillämpning av det maxbelopp som gäller för den ursprungliga bestämmelseorten.
 (17)Ett tillförlitligt och effektivt övervakningssystem bör införas för kontroll av att kvantitetsbegränsningarna efterlevs. I detta syfte bör beviljandet av exportbidrag kopplas till en exportlicens. Exportbidrag bör beviljas inom de gällande begränsningarna beroende på de särskilda omständigheter som gäller för varje berörd produkt. Undantag från denna regel bör tillåtas endast för sådana bearbetade produkter som inte omfattas av bilaga I till fördraget och för vilka volymbegränsningarna inte är tillämpliga samt för verksamhet i form av livsmedelsstöd, eftersom sådan verksamhet är undantagen från alla begränsningar. För produkter vilkas export med exportbidrag troligen inte kommer att överstiga volymbegränsningarna bör det finnas möjlighet att avvika från de regler som endast avser förvaltningen.
 (18)För att systemet skall fungera tillfredsställande bör det finnas möjlighet att reglera användningen av systemen för aktiv och passiv förädling eller, om marknadsläget så kräver, förbjuda dem.
 (19)Systemet med tullar gör alla andra skyddsåtgärder vid gemenskapens yttre gränser överflödiga. Den mekanism som utgörs av den inre marknaden och tullarna kan i undantagsfall visa sig vara otillräcklig. För att i sådana fall kunna skydda gemenskapsmarknaden mot de störningar som kan uppkomma som ett resultat av att de tidigare importhindren avskaffats bör gemenskapen därför ha möjlighet att utan dröjsmål vidta alla nödvändiga åtgärder. Dessa åtgärder bör vara förenliga med de åtaganden som följer av WTO-avtalen.
 (20)Med hänsyn till den inverkan som världsmarknadspriset har på det inhemska priset bör det finnas bestämmelser om lämpliga åtgärder som kan vidtas för att stabilisera den inre marknaden.
 (21)En väl fungerande inre marknad på grundval av gemensamma priser skulle äventyras om nationella stöd beviljades. Därför bör fördragets bestämmelser om statligt stöd gälla för produkter som omfattas av den här gemensamma organisationen av marknaden.
 (22)Eftersom den gemensamma marknaden för spannmål fortgående förändras bör medlemsstaterna och kommissionen utbyta information som har betydelse för utvecklingen.
 (23)De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter
 43
 .
 (24)Med tanke på att praktiska och specifika problem måste lösas bör kommissionen ha befogenhet att vidta nödvändiga åtgärder i akuta fall.
 (25)De utgifter som medlemsstaterna ådrar sig genom åtagandena som följer av denna förordning bör finansieras av gemenskapen i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1258/1999 av den 17 maj 1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken
 44
 .
 (26)Den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål bör samtidigt, och på ett lämpligt sätt, innebära att målen i artiklarna 33 och 131 i fördraget beaktas.
 (27)Övergången från systemet i förordning (EEG) nr 1766/92 till det i denna förordning kan orsaka problem som inte tas upp i denna förordning. För att kunna hantera sådana svårigheter bör kommissionen få möjlighet att vidta övergångsåtgärder.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Kapitel I
 Inledande bestämmelser
 Artikel 1
 Den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål skall utgöras av ett system för den inre marknaden och för handel med tredjeland och omfatta följande produkter:
 KN-nr
 Varuslag
 a)
 0709 90 60
 Sockermajs, färsk eller kyld
 0712 90 19
 Torkad sockermajs, hel, i bitar, skivad, krossad eller pulvriserad, men inte vidare beredd, utom hybrider för utsäde
 100190 91
 Vanligt vete och blandsäd av vete och råg, för utsäde
 100190 99
 Spält, vanligt vete och blandsäd av vete och råg, utom för utsäde
 1002 00 00
 Råg
 1003 00
 Korn
 1004 00
 Havre
 1005 10 90
 Annan majs (sockermajs) än utsädesmajs
 1005 90 00
 Annan majs än utsädesmajs
 1007 00 90
 Sorghum, utom hybrider, för utsäde
 1008
 Bovete, hirs och kanariefrö; andra spannmål
 b)
 1001 10
 Durumvete
 c)
 1101 00 00
 Finmalet mjöl av vete eller av blandsäd av vete och råg:
 1102 10 00
 Finmalet mjöl av råg
 1103 11
 Krossgryn samt grovt mjöl (inbegriper fingryn) av vete
 1107
 Malt, även rostat
 d)
 De produkter som förtecknas i bilaga I
 Artikel 2
 Regleringsåret för de produkter som anges i artikel 1 skall börja löpa den 1 juli och sluta den 30 juni följande år.
 Artikel 3
 Denna förordning skall tillämpas utan att det påverkar bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr .../...2003 av den ... 2003 [om upprättande av gemensamma bestämmelser för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av stödsystem för producenter av vissa grödor].
 Kapitel II
 Den inre marknaden
 Artikel 4
 1.Ett interventionspris för spannmål som är föremål för intervention skall fastställas till 95,35 euro/ton.
 2.Interventionspriset skall avse grossistledet för varor som levereras till lagret, före lossning. Det skall gälla för alla interventionslager i gemenskapen som är avsedda för de olika spannmålen.
 3.Med hänsyn till utvecklingen av produktionen och marknaden får de priser som fastställs i den här förordningen ändras i enlighet med förfarandet i artikel 37.2 i fördraget.
 Artikel 5
 1.De interventionsorgan som utses av medlemsstaterna skall köpa in vanligt vete, durumvete, korn, majs och sorghum som erbjuds dem och har skördats i gemenskapen, förutsatt att erbjudandena uppfyller de fastställda villkoren, särskilt när det gäller kvalitet och kvantitet.
 2.Inköp får endast ske under följande interventionsperioder:
 a)1 augusti–30 april för Grekland, Spanien, Italien och Portugal.
 b)1 december–30 juni för Sverige.
 c)1 november–31 maj för övriga medlemsstater.
 Om interventionsperioden i Sverige leder till att de produkter som förtecknas i punkt 1 skickas från andra medlemsstater till intervention i Sverige skall närmare bestämmelser antas för att åtgärda situationen i enlighet med förfarandet i artikel 24.2.
 3.Inköp skall göras på grundval av interventionspriset, om så krävs efter en prisökning eller -minskning av kvalitetsskäl.
 Artikel 6
 Tillämpningsföreskrifter för artiklarna 4 och 5 skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2 särskilt när det gäller följande:
 a)Fastställande av interventionslagren.
 b)Minimivillkor, särskilt när det gäller vilken kvalitet och kvantitet som krävs för varje spannmål för att den skall kunna omfattas av intervention.
 c)De skalor för prisökning och -minskning som tillämpas för intervention.
 d)Förfarandena vid och villkoren för interventionsorganens övertagande.
 e)Förfarandena vid och villkoren för interventionsorganens avsättning.
 Artikel 7
 1.Om marknadssituationen så kräver får beslut fattas om särskilda interventionsåtgärder.
 Sådana interventionsåtgärder får särskilt vidtas om marknadspriserna i en eller flera regioner i gemenskapen faller eller sannolikt kommer att falla i jämförelse med interventionspriset.
 2.Beslut om de särskilda interventionsåtgärdernas särdrag och tillämpning samt villkor och förfaranden för försäljning eller för annan avsättning av produkter inom ramen för dessa åtgärder skall fattas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2.
 Kapitel III
 Handel med tredjeland
 Artikel 8
 1.Vid import till och export från gemenskapen av någon av de produkter som avses i artikel 1 skall en importlicens respektive en exportlicens skall läggas fram.
 Licenser skall utfärdas av medlemsstaterna till varje sökande, oavsett dennes etableringsort i gemenskapen och utan att detta påverkar åtgärder som vidtas för att tillämpa artiklarna 11‐16.
 Import- och exportlicenser skall gälla inom hela gemenskapen. Licenserna skall utfärdas mot att en säkerhet ställs som garanti för att produkterna importeras eller exporteras under licensens giltighetstid. Utom i händelse av force majeure skall säkerheten vara helt eller delvis förverkad om import eller export inte genomförs eller endast genomförs delvis under licensens giltighetstid.
 2.Giltighetstiden för licenserna och andra tillämpningsföreskrifter för denna artikel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2.
 Avsnitt I
 Importbestämmelser
 Artikel 9
 1Om inte annat föreskrivs i denna förordning, skall importtullsatserna i Gemensamma tulltaxan tillämpas på de produkter som anges i artikel 1.
 2.Importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 90 91, ex 1001 90 99, 1002, ex 1005 utom utsäde av hybrider samt ex 1007 00 90 skall, i enlighet med artikel 4, motsvara det interventionspris som gäller för sådana produkter vid import och ökas med 55 % minus det cif-importpris som gäller för sändningen i fråga, men inte överstiga tullen i Gemensamma tulltaxan.
 3För beräkning av den importtull som avses i punkt 2 skall representativa cif-importpriser upprättas förde produkter som avses där. Sådana representativa cif-importpriser skall upprättas regelbundet.
 4.Tillämpningsföreskrifter för denna artikel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2.
 Dessa tillämpningsföreskrifter skall särskilt avse
 a)minimikraven för vanligt vete av hög kvalitet,
 b)de prisnoteringar som skall beaktas,
 c)möjligheten, om möjligt i specifika fall, att meddela aktörerna gällande avgifter innan de berörda sändningarna anländer.
 Artikel 10
 1.Utan att det påverkar artikel 9.2 skall, för att förhindra eller motverka de negativa effekter på gemenskapsmarknaden som kan bli följden av import av vissa produkter enligt artikel 1, en tilläggstull tas ut vid import av en eller flera sådana produkter till den tullsats som fastställs i artikel 9, om de villkor uppfylls som kommissionen fastställer i enlighet med punkt 4, dock inte om det är osannolikt att importen kommer att störa gemenskapsmarknaden, eller om effekterna skulle bli oproportionerliga i förhållande till det avsedda syftet.
 2.En tilläggsimporttull får tas ut, om import sker till ett pris som understiger det som gemenskapen anmält till Världshandelsorganisationen ("utlösande pris").
 Under ett år då de negativa effekter som avses i punkt 1 uppstår eller sannolikt kommer att uppstå får en tilläggsimporttull tas ut, om importvolymen överskrider marknadstillträdesnivån, definierad som importens andel i procent av de föregående tre årens motsvarande inhemska konsumtion ("utlösande volym").
 3.De importpriser som skall beaktas vid uttag av en tilläggsimporttull enligt punkt 2 första stycket skall bestämmas på grundval av cif-importpriserna för det aktuella partiet.
 Cif-importpriserna skall för detta ändamål kontrolleras mot de representativa priserna för produkten på världsmarknaden eller på gemenskapens importmarknad för den produkten.
 4.Tillämpningsföreskrifter för denna artikel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2. I sådana tillämpningsföreskrifter skall särskilt anges de produkter för vilka tilläggsimporttullar får tas ut.
 Artikel 11
 1.Kommissionen skall i enlighet med de föreskrifter som antagits enligt förfarandet i artikel 24.2 öppna och förvalta de tullkvoter för import av produkter som anges i artikel 1 som följer av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 300 i fördraget eller av någon annan av rådets akter.
 2.Tullkvoter skall förvaltas med en av följande metoder eller en kombination av dessa metoder:
 a)En metod som är grundad på i vilken ordningsföljd ansökningarna inkommer (metoden "först till kvarn").
 b)En metod enligt vilken kvoter fördelas i proportion till de begärda kvantiteterna enligt inkomna ansökningar (metoden "samtidig behandling").
 c)En metod grundad på traditionella handelsflöden (metoden traditionella/nya mönster).
 Beslut får fattas om andra lämpliga metoder. De får inte medföra omotiverad diskriminering mellan de berörda aktörerna.
 3.I förekommande fall skall de antagna förvaltningsmetoderna lägga vederbörlig vikt vid försörjningsbehoven på gemenskapsmarknaden och behovet av att säkra nämnda marknads jämvikt.
 4.De föreskrifter som avses i punkt 1 skall innehålla bestämmelser om öppnandet av årliga tullkvoter, vilka vid behov fördelas på lämpligt sätt över året, om den förvaltningsmetod som skall användas, och i förekommande fall innehålla bestämmelser
 a)som garanterar produktens art, härkomst och ursprung,
 b)om erkännande av de dokument som används för att kontrollera de garantier som avses i punkt a, och
 c)om villkoren för utfärdande av importlicenser samt licensernas giltighetstid.
 När det gäller tullkvoter för import till Spanien av 2 000 000 ton majs och 300 000 ton sorghum samt tullkvoterna för import till Portugal av 500 000 ton majs skall de närmare bestämmelserna omfatta regler för att genomföra tullkvotimporten och, där så är lämpligt, offentlig lagring av de kvantiteter som de berörda medlemsstaternas interventionsorgan importerat och deras avsättning på de medlemsstaternas marknader.
 Avsnitt II
 Exportbestämmelser
 Artikel 12
 1.I den mån som krävs för att det skall vara möjligt att exportera nedan angivna produkter på grundval av prisnoteringar för dessa produkter på världsmarknaden och inom de gränser som följer av de avtal som ingåtts i enlighet med artikel 300 i fördraget, får skillnaden mellan dessa prisnoteringar och priserna inom gemenskapen utjämnas genom exportbidrag:
 a)Produkter i artikel 1 som skall exporteras utan att bearbetas ytterligare.
 b)Produkter i artikel 1 som exporteras i form av varorna i bilaga II.
 För produkter som anges i punkt b får exportbidraget inte vara högre än det som tillämpas för produkterna när de exporteras i obearbetad form.
 2.Den metod som antas för fördelning av kvantiteter som berättigar till exportbidrag skall vara den metod
 a)som är bäst lämpad med hänsyn till produktens art och situationen på den aktuella marknaden och som gör det möjligt att utnyttja de disponibla resurserna på effektivaste sätt, med beaktande av gemenskapsexportens effektivitet och struktur, utan att detta medför diskriminerande behandling mellan små och stora aktörer,
 b)ur administrativ synpunkt är minst besvärlig för aktörerna med hänsyn till förvaltningskraven,
 c)förhindrar diskriminering mellan de berörda aktörerna.
 3.Exportbidragen skall vara desamma för hela gemenskapen. Om det är nödvändigt på grund av situationen på världsmarknaden eller de särskilda behoven på vissa marknader får exportbidragen variera mellan olika bestämmelseorter. Bidragen skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2. Exportbidrag får fastställas
 a)med regelbundna intervall, och
 b)genom anbudsinfordran för de produkter för vilka detta förfarande tidigare har föreskrivits.
 Vid behov får kommissionen under den mellanliggande perioden, antingen på begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ, ändra de exportbidrag som fastställs med regelbundna intervall.
 Artikel 13
 1.För produkter i artikel 1 som exporteras i obearbetad form skall exportbidrag beviljas endast på begäran och mot uppvisande av exportlicensen för produkterna.
 2.För produkter i artikel 1 skall exportbidraget vara det bidrag som gäller den dag då licensansökan inkommer och, när det gäller differentierade bidrag, det bidrag som gäller samma dag
 a)för den destination som anges i licensen
 eller, i förekommande fall
 b)för den verkliga destinationen om den inte är samma destination som den som anges i licensen. I så fall skall gällande belopp inte överstiga det belopp som gäller för den destination som anges i licensen.
 Lämpliga åtgärder får vidtas för att förhindra missbruk av den flexibilitet som medges enligt denna punkt.
 3.Enligt förfarandet i artikel 16 i förordning (EG) nr 3448/93
 45
 får tillämpningsområdet för punkterna 1 och 2 utvidgas till att omfatta de produkter som anges i artikel 1 och som exporteras i form av de varor som förtecknas i bilaga II. Närmare tillämpningsföreskrifter skall antas i enlighet med det förfarandet.
 4.När det gäller produkter enligt artikel 1 för vilka exportbidrag utbetalas inom ramen för livsmedelsbistånd får det göras undantag från punkterna 1 och 2 enligt förfarandet i artikel 24.2.
 Artikel 14
 Ett anpassat belopp för exportbidragen får fastställas enligt förfarandet i artikel 24.2. Vid behov får kommissionen ändra de anpassade beloppen.
 Den första punkten får tillämpas för produkter enligt artikel 1 som exporteras i form av varor enligt bilaga II.
 Artikel 15
 Om det är nödvändigt att ta hänsyn till särdrag i produktionen av vissa spritdrycker som framställs av spannmål får kriterierna för exportbidrag enligt artikel 12.1 och förfarandet för kontroll anpassas till den särskilda situationen.
 Artikel 16
 Efterlevandet av de volymgränser som följer av avtal som slutits i enlighet med artikel 300 i fördraget skall kontrolleras med hjälp av de exportlicenser som utfärdas för referensperioderna i avtalet för de aktuella produkterna. När det gäller åtaganden enligt avtal slutna inom ramen för WTO:s jordbruksavtal skall licensernas giltighetstid inte påverkas av att en referensperiod tar slut.
 Artikel 17
 Tillämpningsföreskrifter för detta avsnitt, inbegripet bestämmelser om omfördelning av exporterbara kvantiteter som inte fördelats eller utnyttjats, särskilt de som gäller den anpassning som avses i artikel 15, skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2.
 Bilaga II skall ändras enligt samma förfarande.
 Avsnitt III
 Gemensamma bestämmelser
 Artikel 18
 1.I den mån som krävs för att den gemensamma organisationen av marknaderna för spannmål skall fungera korrekt får rådet, efter förslag från kommissionen i enlighet med det röstningsförfarande som fastställs i artikel 37.2 i fördraget, på kommissionens förslag, helt eller delvis förbjuda tillämpningen av bestämmelser om aktiv eller passiv förädling
 a)för produkter i artikel 1 som är avsedda att användas vid framställning av produkterna i punkterna c och d i den artikeln och
 b)i särskilda fall, för produkter i artikel 1 som är avsedda att användas vid framställning av varorna i bilaga II.
 2.Om den situation som avses i punkt 1 uppstår utomordentligt akut och gemenskapsmarknaden störs eller sannolikt kommer att störas genom aktiv eller passiv förädling, skall kommissionen genom undantag från punkt 1 besluta om de nödvändiga åtgärderna, antingen på begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ, i enlighet med förfarandet i artikel 24.2. Rådet och medlemsstaterna skall underrättas om sådana åtgärder, vilka skall träda i kraft med omedelbar verkan och gälla i högst sex månader. Om kommissionen mottar en begäran från en medlemsstat, skall den fatta beslut därom inom en vecka från det att begäran mottagits.
 3.En medlemsstat får inom en vecka från och med underrättelsen hänskjuta kommissionens beslut om sådana åtgärder till rådet. Rådet får med kvalificerad majoritet bekräfta, ändra eller upphäva kommissionens beslut.
 Om rådet inte har agerat inom tre månader skall kommissionens beslut anses vara upphävt.
 Artikel 19
 1.De allmänna reglerna för tolkning av Kombinerade nomenklaturen och de särskilda reglerna för tillämpning av denna gäller för klassificeringen av de produkter som omfattas av den här förordningen. Den tullnomenklatur som följer av tillämpningen av denna förordning skall införlivas i Gemensamma tulltaxan.
 2.Om inte annat föreskrivs i denna förordning eller enligt bestämmelser som antas i enlighet härmed, skall följande vara förbjudet i handeln med tredjeland:
 a)Uttag av en avgift som har samma verkan som tull.
 b)Tillämpning av någon form av kvantitativa begränsningar eller åtgärder med motsvarande verkan.
 Artikel 20
 1.När prisnoteringarna eller priserna på världsmarknaden för en eller flera produkter i artikel 1 når en nivå som stör eller hotar att störa tillgången på gemenskapsmarknaden och där läget sannolikt kommer att bestå och försämras, får lämpliga åtgärder vidtas. Sådana åtgärder får vidtas som en skyddsåtgärd i yttersta nödfall.
 2.Tillämpningsföreskrifter för denna artikel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2.
 Artikel 21
 1.Om gemenskapsmarknaden för en eller flera av de produkter som anges i artikel 1 på grund av import eller export påverkas eller hotas av allvarliga störningar som sannolikt kommer att äventyra uppnåendet av de mål som anges i artikel 33 i fördraget, får lämpliga åtgärder vidtas i samband med handeln med tredjeland till dess att sådan störning eller hot om störning har upphört.
 2.Om situationen enligt punkt 1 uppstår skall kommissionen, på begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ, besluta om nödvändiga åtgärder. Medlemsstaterna skall underrättas om sådana åtgärder, vilka skall träda i kraft omedelbart. Om kommissionen mottar en begäran från en medlemsstat, skall den fatta beslut därom inom tre arbetsdagar från det att begäran tagits emot.
 3.En medlemsstat får inom tre arbetsdagar från och med underrättelsen hänskjuta kommissionens beslut om sådana åtgärder till rådet. Rådet skall sammanträffa utan dröjsmål. Det får med kvalificerad majoritet ändra eller upphäva beslutet ifråga inom en månad efter den dag då det hänskjutits till rådet.
 4.Bestämmelserna i denna artikel skall tillämpas med beaktande av de skyldigheter som följer av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 300.2 i fördraget.
 Kapitel IV
 Allmänna bestämmelser
 Artikel 22
 Om inte annat följer av denna förordning skall artiklarna 87, 88 och 89 i fördraget gälla för produktion av och handel med de produkter som förtecknas i artikel 1 i den här förordningen.
 Artikel 23
 Medlemsstaterna och kommissionen skall meddela varandra de uppgifter som behövs för att tillämpa denna förordning och för att uppfylla internationella krav om spannmål.
 För fastställande av vilka uppgifter som krävs och hur de skall överföras och spridas skall bestämmelser antas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2.
 Artikel 24
 1.Kommissionen skall biträdas av Förvaltningskommittén för spannmål (nedan kallad "kommittén").
 2.När det hänvisas till den här punkten skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.
 Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara en månad.
 3.Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.
 Artikel 25
 Kommittén får behandla alla andra frågor som tas upp av ordföranden, antingen på dennes eget initiativ eller på begäran av en företrädare för en medlemsstat.
 Artikel 26
 De nödvändiga och motiverade åtgärder som behövs för att i brådskande fall lösa praktiska och specifika problem skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2.
 Sådana åtgärder kan avvika från vissa delar av denna förordning, men endast i den utsträckning och under den period som det är absolut nödvändigt.
 Artikel 27
 Förordning (EG) nr 1258/1999 och genomförandebestämmelser för denna skall gälla för de utgifter som medlemsstaterna ådragit sig i samband med att de uppfyllt sina förpliktelser enligt den här förordningen.
 Artikel 28
 Vid tillämpningen av denna förordning skall hänsyn samtidigt och på lämpligt sätt tas till de mål som anges i artiklarna 33 och 131 i fördraget.
 Kapitel V
 Övergångsbestämmelser och slutbestämmelser
 Artikel 29
 1.Förordning (EEG) nr 1766/92 upphör att gälla.
 Hänvisningar till den upphävda förordningen skall anses vara hänvisningar till den här förordningen enligt jämförelsetabellen i bilaga III.
 2.Övergångsbestämmelser får fastställas enligt förfarandet i artikel 24.2.
 Artikel 30
 Den här förordningen träder i kraft den sjunde dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.
 Den skall tillämpas från och med regleringsåret 2004/05.
 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 Utfärdad i Bryssel den,
 På rådets vägnar
 Ordförande
 BILAGA I i enlighet med artikel 1 d
 KN-nr
 Varuslag
 0714
 Maniok-, arrow- och salepsrot, jordärtskockor, batater (sötpotatis) och liknande rötter, stam- eller rotknölar med hög halt av stärkelse eller inulin, färska, kylda, frysta eller torkade, hela eller i bitar och även i form av pelletar; märg av sagopalm :
 ex
 1102
 Finmalet mjöl av spannmål, annat än av vete eller av blandsäd av vete och råg:
 1102 20
 — Finmalet mjöl av majs
 1102 90
 — Andra slag
 1102 90 10
 — — Finmalet mjöl av korn
 1102 90 30
 — — Finmalet mjöl av havre
 1102 90 90
 — — Annat
 ex
 1103
 Krossgryn, grovt mjöl (inbegripet fingryn) och pelletar av spannmål, utom krossgryn och grovt mjöl av vete (underrubrik 1103 11), krossgryn och grovt mjöl av ris (underrubrik 1103 19 50) och pelletar av ris (underrubrik 1103 20 50)
 ex
 1104
 Spannmål, bearbetad på annat sätt (t.ex. skalad, valsad, bearbetad till flingor eller pärlgryn, klippt eller gröpad), med undantag av ris enligt nr 1006 och risflingor med underrubrik 1104 19 91, Groddar av spannmål, hela, valsade, bearbetade till flingor eller malda
 1106 20
 Av sago eller av rötter, stam- eller rotknölar enligt nr 0714
 ex
 1108
 Stärkelse; inulin:
 — Stärkelse:
 1108 11 00
 — — Vetestärkelse
 1108 12 00
 — — Majsstärkelse
 1108 13 00
 — — Potatisstärkelse
 1108 14 00
 — — Maniokstärkelse (kassavastärkelse)
 ex
 1108 19
 — — Annan stärkelse:
 1108 19 90
 — — — Annan
 1109 00 00
 Vetegluten, även torkat
 1702
 Annat socker, inbegripet kemiskt ren laktos, maltos, glukos och fruktos, i fast form; sirap och andra sockerlösningar utan tillsats av aromämnen eller färgämnen; konstgjord honung, även blandad med naturlig honung; sockerkulör:
 ex
 1702 30
 — Druvsocker (inbegripet kemiskt ren glukos) samt sirap och andra lösningar av druvsocker, inte innehållande fruktsocker (fruktos) eller innehållande mindre än 20 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen:
 — — Annat:
 — — — Andra slag:
 1702 30 91
 — — — — I form av vitt kristalliniskt pulver, även agglomererat
 1702 30 99
 — — — — Annat
 ex
 1702 40
 — Druvsocker samt sirap och andra lösningar av druvsocker, innehållande minst 20 viktprocent men mindre än 50 viktprocent fruktsocker, med undantag av isoglukos med underrubrik 1702 40 10
 ex
 1702 90
 — Annat, även invertsocker:
 1702 90 50
 — — Maltodextrin samt sirap och andra lösningar av maltodextrin
 — — Sockerkulör:
 — — — Andra slag:
 1702 90 75
 — — — — I form av pulver, även agglomererat
 1702 90 79
 — — — — Annat
 2106
 Livsmedelsberedningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:
 ex
 2106 90
 — Andra slag:
 — — Aromatiserade eller färgade sockerlösningar:
 — — — Andra slag:
 2106 90 55
 — — — — Av druvsocker eller maltodextrin
 ex
 2302
 Kli, fodermjöl och andra återstoder, även i form av pelletar, erhållna vid siktning, malning eller annan bearbetning av spannmål
 ex
 2303
 Återstoder från stärkelseframställning och liknande återstoder, betmassa, bagass och annat avfall från sockerframställning, drav, drank och annat avfall från bryggerier eller brännerier, även i form av pelletar
 2303 10
 — Återstoder från stärkelseframställning och liknande återstoder
 2303 30 00
 — Drav, drank och annat avfall från bryggerier eller brännerier
 2306
 Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av vegetabiliska fetter eller oljor, andra än de som omfattas av nr 2304 eller 2305, även malda eller i form av pelletar
 2306 70 00
 — Av majsgroddar
 2308
 Vegetabiliska ämnen och vegetabiliskt avfall samt vegetabiliska återstoder och biprodukter av sådana slag som används vid utfodring av djur, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, även i form av pelletar:
 2308 00 40
 — Ekollon och hästkastanjer återstoder från pressning av frukt, annan än vindruvor
 2309
 Beredningar av sådana slag som används vid utfodring av djur:
 ex
 2309 10
 — Hund- eller kattfoder i detaljhandelsförpackningar:
 2309 10 11
 2309 10 13
 2309 10 31
 2309 10 33
 2309 10 51
 2309 10 53
 — — Innehållande stärkelse, druvsocker, maltodextrin, sirap eller andra lösningar av druvsocker eller maltodextrin enligt nr 1702 30 51-1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50 och 2106 90 55 eller mjölkprodukter
 46
 utom beredningar och foder innehållande minst 50 viktprocent mjölkprodukter
 ex
 2309 90
 — Andra slag:
 — —Andra, inbegripet förblandningar:
 2309 90 31
 2309 90 33
 2309 90 41
 2309 90 43
 2309 90 51
 2309 90 53
 — — Andra, innehållande stärkelse, druvsocker, maltodextrin, sirap eller andra lösningar av druvsocker eller maltodextrin enligt nr 1702 30 51-1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50 och 2106 90 55 eller mjölkprodukter45 utom beredningar och foder innehållande minst 50 viktprocent mjölkprodukter
 BILAGA II
 KN-nr
 Varuslag
 ex
 0403
 Kärnmjölk, filmjölk och grädde, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao
 0403 10
 – Yoghurt:
 0403 10 51 – 0403 10 99
 – – Smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao
 0403 90
 — Annan:
 0403 90 71 – 0403 90 99
 – – Smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao
 ex
 0710
 Grönsaker (även ångkokta eller kokta i vatten), frysta :
 0710 40 00
 – Sockermajs
 ex
 0711
 Grönsaker tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar) men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd :
 0711 90 30
 – Sockermajs
 ex
 1704
 Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad), inte innehållande kakao, utom lakritsextrakt med nummer 1704 90 10
 1806
 Choklad och andra livsmedelsberedningar innehållande kakao
 ex
 1901
 Maltextrakt; livsmedelsberedningar av mjöl, stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401-0404, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:
 1901 10 00
 – Beredningar avsedda för barn, i detaljhandelsförpackningar:
 1901 20 00
 – Mixer och deg för beredning av bakverk enligt nr 1905
 1901 90
 — Annan:
 1901 90 11 – 1901 90 19
 – – Maltextrakt
 – – Andra:
 1901 90 99
 – – – Andra
 ex
 1902
 Pastaprodukter, såsom spagetti, makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda (med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt beredda; couscous, även beredd:
 – Okokta pastaprodukter, inte fyllda eller på annat sätt beredda:
 1902 11 00
 – – Innehållande ägg
 1902 19
 – – Andra
 ex
 1902 20
 – Fyllda pastaprodukter; även kokta eller på annat sätt beredda:
 – – Andra:
 1902 20 91
 – – – Kokta
 1902 20 99
 – – – Andra
 1902 30
 – Andra pastaprodukter
 1902 40
 – Couscous
 1903 00 00
 Tapioka och tapiokaersättningar, framställda av stärkelse, i form av flingor, gryn o.d.
 1904
 Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål, annan än majs, i form av korn eller flingor, förkokt eller på annat sätt beredd
 1905
 Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter
 ex
 2001
 Andra grönsaker, frukt, bär, nötter och andra ätbara växtdelar, beredda eller konserverade med ättika eller ättiksyra
 — Annan:
 2001 90 30
 – – Sockermajs (Zea mays var. saccharata)
 2001 90 40
 – – Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar, innehållande minst 5 viktprocent stärkelse
 ex
 2004
 Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta, andra än produkter enligt nr 2006 :
 – Potatis:
 – – Andra:
 2004 10 91
 – – – I form av mjöl eller flingor
 – Andra grönsaker samt blandningar av grönsaker:
 2004 90 10
 – – Sockermajs (Zea mays var. saccharata)
 ex
 2005
 Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006 :
 – Potatis:
 2005 20 10
 – – I form av mjöl eller flingor
 2005 80 00
 – Sockermajs (Zea mays var. saccharata)
 ex
 2008
 Frukt, bär, nötter och andra växtdelar, på annat sätt beredda eller konserverade, med eller utan tillsats av socker, annat sötningsmedel eller alkohol, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans :
 – Andra slag, inbegripet blandningar, andra än blandningar enligt nr 2008 19:
 – – Andra:
 – – – Utan tillsats av alkohol:
 – – – – Utan tillsats av socker:
 2008 99 85
 – – – – – Majs, med undantag av sockermajs (Zea mays var. saccharata)
 2008 99 91
 – – – – – Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar, innehållande minst 5 viktprocent stärkelse
 ex
 2101
 Extrakter, essenser och koncentrat av kaffe, te eller matte samt beredningar på basis av dessa produkter eller på basis av kaffe, te eller matte; rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter :
 – – Beredningar på basis av dessa extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av kaffe:
 2101 12 98
 – – – Andra
 2101 20
 – Extrakter, essenser och koncentrat av te eller matte samt beredningar på basis av dessa extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av kaffe, te eller matte:
 2101 20 98
 – – – Andra
 2101 30
 – Rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter:
 – – Rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat:
 2101 30 19
 – – – Andra
 – – Extrakter, essenser och koncentrat av rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat:
 2101 30 99
 – – – Andra
 ex
 2102
 Jäst (aktiv eller inaktiv); andra encelliga mikroorganismer, döda (med undantag av vacciner enligt nr 3002); beredda bakpulver :
 – Aktiv jäst
 2102 10 31 – 2102 10 39
 – – Bagerijäst
 2105 00
 Glassvaror, även innehållande kakao
 ex
 2106
 Livsmedelsberedningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:
 — Annan:
 2106 90 10
 – – Ostfondue
 – – Andra:
 2106 90 92
 – – – Inte innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse
 2106 90 98
 – – – Andra
 2202
 Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne, samt andra alkoholfria drycker, med undantag av frukt- och bärsaft samt grönsakssaft enligt nr 2009
 2205
 Vermouth och annat vin av färska druvor, smaksatt med växter eller aromatiska ämnen
 ex
 2208
 Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdrycker:
 – Whisky:
 2208 30 32 – 2208 30 88
 – – Utom bourbon-whisky
 2208 50
 – Gin och genever
 2208 60
 – Vodka
 2208 70
 – Likör
 — Annan:
 – – Annan sprit och andra spritdrycker på kärl rymmande:
 – – – Högst 2 liter:
 2208 90 41
 – – – – Ouzo
 – – – –Annan:
 – – – – – Sprit (med undantag av likör):
 – – – – – – Annan:
 2208 90 52
 – – – – – – – Korn
 2208 90 54
 – – – – – – – Tequila
 2208 90 56
 – – – – – – – Andra slag
 2208 90 69
 – – – – – Andra spritdrycker:
 – – – Mer än 2 liter:
 – – – – Sprit (med undantag av likör):
 2208 90 75
 – – – – – Tequila
 2208 90 77
 – – – – – Andra
 2208 90 78
 – – – – Andra spritdrycker
 2905 43 00
 Mannitol
 2905 44
 D-glucitol (sorbitol)
 ex
 3302
 Blandningar av luktämnen samt blandningar (inbegripet alkohollösningar) på basis av ett eller flera luktämnen, av sådana slag som används som råvaror inom industrin; andra beredningar baserade på luktämnen, av sådana slag som används för framställning av drycker :
 – Av sådana slag som används inom livsmedelsindustrin eller vid industriell tillverkning av drycker:
 – – Av sådana slag som används vid industriell tillverkning av drycker:
 – – – Beredningar innehållande samtliga smakämnen som kännetecknar en viss dryck:
 – – – – Andra (med en verklig alkoholhalt på högst 0,5 volymprocent):
 3302 10 29
 – – – – – Andra
 ex
 Kapitel 35
 Proteiner; modifierad stärkelse, lim och klister, enzymer:
 3505
 Dextrin och annan modifierad stärkelse (förklistrad eller förestrad stärkelse), lim och klister på basis av stärkelse, dextrin eller annan modifierad stärkelse
 ex
 3809
 Appreturmedel, preparat för påskyndande av färgning eller för fixering av färgämnen samt andra produkter och preparat (t.ex. glättmedel och betmedel), av sådana slag som används inom textil-, pappers- eller läderindustrin eller inom liknande industrier, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:
 3809 10
 – På basis av stärkelse eller stärkelseprodukter
 3824 60
 Sorbitol, annan än sorbitol enligt nr 2905 44
 BILAGA III enligt artikel 29 I
 JÄMFÖRELSETABELL
 Förordning (EEG) nr 1766/92
 Den här förordningen
 Artikel 1.1
 Artikel 1
 Artikel 1.2
 -
 Artikel 2
 Artikel 2
 -
 Artikel 3
 Artikel 3.1
 Artikel 4.1
 Artikel 3.2
 -
 Artikel 3.3
 Artikel 4.2
 Artikel 3.4
 Artikel 4.3
 Artikel 4.1
 Artikel 5.1
 Artikel 4.2 första stycket, första strecksatsen
 Artikel 5.2 första stycket a
 Artikel 4.2 första stycket, andra strecksatsen
 Artikel 5.2 första stycket b
 Artikel 4.2 första stycket, tredje strecksatsen
 Artikel 5.2 första stycket c
 Artikel 4.2 andra stycket
 Artikel 5.2 andra stycket
 Artikel 4.3
 Artikel 5.3
 Artikel 5 första strecksatsen
 Artikel 6 a
 Artikel 5, andra strecksatsen.
 Artikel 6 b
 Artikel 5, tredje strecksatsen.
 Artikel 6 c
 Artikel 5, fjärde strecksatsen.
 Artikel 6 d
 Artikel 5, femte strecksatsen.
 Artikel 6 e
 Artikel 6
 Artikel 7
 Artikel 7
 -
 Artikel 8
 -
 Artikel 9
 Artikel 8
 Artikel 10
 Artikel 9
 Artikel 11
 Artikel 10
 Artikel 12.1
 Artikel 11.1
 Artikel 12.2, första stycket, första strecksatsen
 Artikel 11.2, första stycket a
 Artikel 12.2, första stycket, andra strecksatsen
 Artikel 11.2, första stycket b
 Artikel 12.2, första stycket, tredje strecksatsen
 Artikel 11.2, första stycket c
 Artikel 12.2, andra och tredje stycket
 Artikel 12.2, andra stycket
 Artikel 12.3 och 12.4
 Artikel 11.3 och 11.4
 Artikel 13.1-3
 Artikel 12.1-3
 Artikel 13.4-7
 Artikel 13.1-4
 Artikel 13.8, första stycket
 -
 Artikel 13.8, andra och tredje stycket
 Artikel 14
 Artikel 13.8, fjärde stycket
 -
 Artikel 13.9
 Artikel 15
 Artikel 13.10
 Artikel 16
 Artikel 13.11
 Artikel 17
 Artikel 14.1, första strecksatsen
 Artikel 18.1 a
 Artikel 14.1, andra strecksatsen
 Artikel 18.1 b
 Artikel 14.2 och 14.3
 Artikel 18.2 och 18.3
 Artikel 15.1
 Artikel 19.1
 Artikel 15.2, första strecksatsen
 Artikel 19.2 a
 Artikel 15.2, andra strecksatsen
 Artikel 19.2 b
 Artikel 16
 Artikel 20
 Artikel 17.1, första stycket
 Artikel 21.1
 Artikel 17.1, andra stycket
 -
 Artikel 17.2-4
 Artikel 21.2-4
 Artikel 18
 -
 Artikel 19
 Artikel 22
 Artikel 20
 -
 Artikel 21, första meningen
 Artikel 23.1
 Artikel 21, andra meningen
 Artikel 23.2
 Artikel 22
 -
 Artikel 23
 Artikel 24
 Artikel 24
 Artikel 25
 -
 Artikel 26
 -
 Artikel 27
 Artikel 25
 Artikel 28
 Artikel 26.1
 Artikel 29.1
 Artikel 26.2
 -
 Artikel 26.3
 Artikel 29.2
 Artikel 27
 Artikel 30
 Bilaga A
 Bilaga I
 Bilaga B
 Bilaga II
 Bilaga C
 Bilaga III
 2003/0009 (CNS)
 Förslag till
 RÅDETS FÖRORDNING
 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
 med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 36 och artikel 37.2, tredje stycket i detta,
 med beaktande av kommissionens förslag
 47
 ,
 med beaktande av Europaparlamentets yttrande
 48
 ,
 med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande
 49
 ,
 med beaktande av yttrandet från Regionkommittén
 50
 , och
 av följande skäl:
 (1)Parallellt med funktion och utveckling av den gemensamma marknaden för jordbruksprodukter skall en gemensam jordbrukspolitik utformas för jordbruksprodukter, och i denna politik skall det ingå en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna, som kan ta olika former beroende på produkten.
 (2)Rådets förordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris
 51
 har genomgått omfattande förändringar vid ett flertal tillfällen. Eftersom ytterligare ändringar kommer att göras bör den förordningen ersättas för klarhetens skull. Förordning (EEG) nr 3072/95 bör följaktligen upphävas.
 (3)Den europeiska marknaden för ris är i allvarlig obalans. Den volym ris som lagras i offentlig intervention är mycket stor – motsvarar runt en fjärdedel av gemenskapens produktion – och kommer sannolikt att växa ytterligare på lång sikt. Denna obalans har sitt ursprung dels i den ökade interna produktionen och en ökad import, dels i begränsningarna av exportbidragen i enlighet med bestämmelserna i jordbruksavtalet. Den nuvarande obalansen kommer att förvärras ytterligare och troligen nå en ohållbar nivå under kommande år, på grund av ökande import från tredjeland till följd av att avtalet "Allt utom vapen" genomförs.
 (4)Lösningen bör vara att i detta läge anpassa den gemensamma organisationen av marknaden för ris på ett sådant sätt att produktionen kan styras, att en bättre jämvikt och ett bättre flöde kan uppnås på marknaden och att konkurrenskraften hos gemenskapens jordbruk kan öka, samtidigt som man strävar att uppnå de andra målen i artikel 33 i fördraget, bland annat en höjning av producenternas inkomster.
 (5)Den lämpligaste lösningen tycks vara att upphöra med de nuvarande bestämmelserna, att skapa system för privat lagring och skyddsnät för att hantera prissituationer för att kompensera jordbruken med inkomststöd och ett grödspecifikt stöd som återspeglar risproduktionens betydelse i de traditionella produktionsområdena. De båda sistnämnda stöden ingår i rådets förordning (EG) nr .../2003 av den ... 2003 om ...
 52
 .
 (6)Det är nödvändigt att införa ett effektivt stödpris för att stabilisera rismarknaden. Ett system med privat lagring är ett lämpligt och flexibelt sätt att hantera prisfluktuationer och kan därför lösa problemen.
 (7)Ett skyddsnät behövs dock för fall när den privata lagringen inte är ett tillräckligt stöd för det effektiva stödpriset.
 (8)Användningen av privat lagring och skyddsnätet förutsätter att medlemsstaterna regelbundet överför information till kommissionen.
 (9)Skapandet av en inre marknad för ris i gemenskapen innebär att ett handelssystem upprättas vid gemenskapens yttre gränser. Ett handelssystem som kompletterar det privata lagringssystemet och innefattar importtullar enligt Gemensamma tulltaxan och exportbidrag bör i princip stabilisera gemenskapsmarknaden. Handelssystemet bör bygga på de åtaganden som godtagits inom Uruguayrundan för multilaterala handelsförhandlingar.
 (10)För att övervaka volymen i handeln med ris med tredjeland bör bestämmelser införas om ett import- och exportlicenssystem med ställande av en säkerhet för säkerställande av att de transaktioner som licenserna omfattar verkligen utförs.
 (11)Tullarna för jordbruksprodukter enligt Världshandelsorganisationens (WTO) avtal fastställs till största delen i Gemensamma tulltaxan. För vissa risprodukter är det dock nödvändigt att införa undantag från de nya bestämmelserna.
 (12)För att förhindra eller motverka negativa effekter på gemenskapsmarknaden till följd av import av vissa jordbruksprodukter bör import av en eller flera av dessa produkter medföra en tilläggsimporttull, om vissa villkor är uppfyllda.
 (13)Kommissionen bör, på vissa villkor, ges befogenhet att öppna och förvalta tullkvoter som är resultatet av internationella avtal som slutits i enlighet med fördraget eller andra av rådets rättsakter.
 (14)Möjlighet att vid export till tredje land bevilja ett bidrag motsvarande skillnaden mellan priserna inom gemenskapen och på världsmarknaden, inom de gränser som föreskrivs i WTO-avtalet om jordbruk
 53
 skulle utgöra ett skydd för gemenskapens deltagande i den internationella rishandeln. Dessa bidrag bör begränsas med avseende på kvantiteter och värde.
 (15)Efterlevnaden av begränsningarna med avseende på värde kan säkras när exportbidragen fastställs genom att utbetalningarna övervakas enligt de regler som gäller för Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket. Kontrollen kan förenklas genom att exportbidragen obligatoriskt fastställs på förhand, medan det för differentierade exportbidrag finns möjlighet att ändra den bestämmelseort som fastställts på förhand inom ett geografiskt område där en enda exportbidragsnivå gäller. Om bestämmelseorten ändras bör det exportbidrag som gäller den faktiska bestämmelseorten utbetalas, dock med tillämpning av det maxbelopp som gäller för den ursprungliga bestämmelseorten.
 (16)Ett tillförlitligt och effektivt övervakningssystem bör införas för kontroll av att kvantitetsbegränsningarna efterlevs. I detta syfte bör beviljandet av exportbidrag kopplas till en exportlicens. Exportbidrag bör beviljas inom de gällande begränsningarna beroende på de särskilda omständigheter som gäller för varje berörd produkt. Undantag från denna regel får tillåtas endast för sådana bearbetade produkter som inte omfattas av bilaga I till fördraget och för vilka volymbegränsningarna inte är tillämpliga samt för verksamhet i form av livsmedelsstöd, eftersom sådan verksamhet är undantagen från alla begränsningar. För produkter vilkas export med exportbidrag troligen inte kommer att överstiga volymbegränsningarna bör det finnas möjlighet att avvika från de regler som endast avser förvaltningen.
 (17)För att systemet skall fungera tillfredsställande bör det finnas möjlighet att reglera användningen av systemen för aktiv och passiv förädling eller, om marknadsläget så kräver, förbjuda dem.
 (18)Systemet med tullar gör alla andra skyddsåtgärder vid gemenskapens yttre gränser överflödiga. Den mekanism som utgörs av den inre marknaden och tullarna kan i undantagsfall visa sig vara otillräcklig. För att i sådana fall kunna skydda gemenskapsmarknaden mot de störningar som kan uppkomma som ett resultat av att de tidigare importhindren avskaffats bör gemenskapen därför ha möjlighet att utan dröjsmål vidta alla nödvändiga åtgärder. Dessa åtgärder bör vara förenliga med de åtaganden som följer av WTO-avtalen.
 (19)Med hänsyn till världsmarknadsprisets inverkan på det inhemska priset bör det finnas föreskrifter om vilka åtgärder som bör vidtas för att stabilisera den inre marknaden.
 (20)En väl fungerande inre marknad på grundval av gemensamma priser skulle äventyras om nationella stöd beviljades. Därför bör fördragets bestämmelser om statligt stöd gälla för produkter som omfattas av den här gemensamma organisationen av marknaden.
 (21)Eftersom den gemensamma marknaden för ris fortgående förändras bör medlemsstaterna och kommissionen utbyta information som har betydelse för utvecklingen.
 (22)De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter
 54
 .
 (23)Med tanke på att praktiska och specifika problem måste lösas bör kommissionen ha befogenhet att vidta nödvändiga åtgärder i akuta fall.
 (24)De utgifter som medlemsstaterna ådrar sig genom de åtaganden som följer av denna förordning bör finansieras av gemenskapen i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1258/1999 av den 17 maj 1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken
 55
 .
 (25)Den gemensamma organisationen av marknaden för ris bör ta vederbörlig hänsyn till målen i artiklarna 33 och 131 i fördraget.
 (26)De ändringar som skett av ordningen enligt förordningar (EG) nr 3072/95 och (EG) nr 3073/95 av den 22 december 1995 om fastställande av standardkvaliteten för ris
 56
 genom den här förordningen kan ge upphov till svårigheter som inte behandlas i den här förordningen. För att kunna hantera sådana svårigheter bör kommissionen få möjlighet att vidta övergångsåtgärder.
 (27)För att förhindra en allvarlig störning av marknaden för paddyris under de sista månaderna av regleringsåret 2003/04 är det nödvändigt att begränsa interventionsorganens intag till en viss kvantitet som fastställs i förväg.
 (28)Tillämpningsföreskrifter bör fastställas för den nya gemensamma organisationen av marknaden. För att förbereda inför bestämmelserna för privat lagring och skyddsnätsfunktionen bör kravet att översända information till kommissionen om regionala marknadspriser gälla från ett tidigare stadium.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 KAPITEL I
 INLEDANDE BESTÄMMELSER
 Artikel 1
 Den gemensamma organisationen av marknaden för ris skall utgöras av ett system för den inre marknaden och för handel med tredjeland och omfatta följande produkter:
 KN-nr
 Varuslag
 a)
 1006 10 21 – 1006 10 98
 Med ytterskal (paddy)
 1006 20
 Endast befriat från ytterskalet (råris)
 1006 30
 Helt eller delvis slipat ris, även polerat eller glaserat
 b)
 1006 40 00
 Brutet ris
 c)
 1102 30 00
 Finmalet mjöl av ris
 1103 19 50
 Krossgryn samt grovt mjöl (inbegripet fingryn)
 1103 20 50
 Pelletar av ris
 1104 19 91
 Risflingor
 1104 19 99
 Valsat ris
 1108 19 10
 Risstärkelse
 Artikel 2
 1.I denna förordning avses med paddyris, råris, ris befriat från ytterskalet, delvis slipat ris, helt slipat ris, rundkornigt ris, mellankornigt ris, långkornigt ris och brutet ris de produkter som anges i bilaga I.
 Definitionen på korn och brutet ris som inte är av felfri kvalitet finns i bilaga II.
 2.Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 25.2
 a)fastställa omräkningskurserna för ris på olika bearbetningsstadier, bearbetningskostnaderna och värdet på biprodukterna,
 b)vid behov ändra de definitioner som avses i punkt 1.
 Artikel 3
 Regleringsåret för produkterna i artikel 1 skall inledas den 1 september och löpa ut den 31 augusti påföljande år.
 Artikel 4
 Denna förordning skall gälla utan att det påverkar åtgärderna i rådets förordning (EG) nr .../2003 av den. ... 2003 [om upprättande av gemensamma bestämmelser för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av stödsystem för producenter av vissa grödor.]
 KAPITEL II
 DEN INRE MARKNADEN
 Artikel 5
 1.Subventioner får fastställas för leveranser från medlemsstaterna till det franska utomeuropeiska departementet Reunion av produkter som omfattas av KN-nummer 1006 (med undantag för nr 1006 10 10), är avsedda att konsumeras där, härrör från medlemsstaterna och befinner sig i en av de situationer som avses i artikel 23.2 i fördraget.
 Subventionsbeloppet skall fastställas med hänsyn till försörjningsbehovet på marknaden i Reunion och på grundval av den gällande skillnaden mellan de berörda produkternas noteringar eller priser på världsmarknaden och motsvarande noteringar eller priserna på gemenskapsmarknaden samt, vid behov, priserna för produkterna fritt ön Reunion.
 2.Subventionsbeloppet skall fastställas med regelbundna intervall. Om nödvändigt får kommissionen dock tillfälligt ändra subventionen, antingen på begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ.
 Subventionsbeloppet får fastställas genom anbudsinfordran.
 3.Kommissionen skall anta tillämpningsföreskrifter för denna artikel enligt förfarandet i artikel 25.2.
 Subventionsbeloppet skall fastställas enligt förfarandet i artikel 25.2.
 Artikel 6
 1.Det faktiska stödpriset för paddyris i gemenskapen skall ligga på 150 euro/ton.
 2.För att stabilisera marknadspriset för paddyris i en region i gemenskapen skall kommissionen, i enlighet med förfarandet i artikel 25.2, ge den berörda medlemsstaten tillstånd att sluta privata lagringsavtal om det genomsnittliga marknadspriset i den regionen under två veckor i följd ligger under stödpriset och om det utan stödåtgärder sannolikt skulle ligga kvar under stödprisnivån.
 3.Paddyris som skördats i gemenskapen skall kunna komma i fråga för privat lagring. Stödet för privat lagring skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 25.2. Stödbeloppet och de stödberättigande kvantiteterna får fastställas på grundval av anbud.
 4.Tillämpningsföreskrifterna för denna artikel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 25.2.
 Artikel 7
 1.En särskild åtgärd skall tillämpas när det genomsnittliga marknadspriset för paddyris i en region i gemenskapen under två veckor i följd ligger under 120 euro/ton och sannolikt kommer att fortsätta att ligga under den prisnivån.
 2.Organ som utses av medlemsstaterna skall köpa in det paddyris som skördats i gemenskapen och som erbjuds dem, förutsatt att erbjudandena uppfyller de villkor som upprättats i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 25.2, särskilt när det gäller kvantitet och kvalitet.
 3.Inköpspriserna och de stödberättigande kvantiteterna får fastställas på grundval av anbud. Om kvaliteten på det paddyris som erbjuds är lägre än den standardkvalitet för vilken inköpspriset har fastställts, skall inköpspriset minskas.
 4.Standardkvaliteten på paddyris skall fastställas i bilaga III.
 5.I enlighet med förfarandet i artikel 25.2 skall kommissionen besluta om när de bestämmelser som beskrivs i punkt 1 skall börja eller sluta att tillämpas. Kommissionen skall besluta att åtgärden skall upphöra om marknadspriset för paddyris i den berörda regionen under minst en vecka ligger ovanför en prisnivå på 120 euro/ton.
 6.Enligt villkor som fastställs i enlighet med förfarandet i artikel 25.2 skall det paddyris som inköpts inom ramen för den åtgärd som avses i punkt 1 erbjudas till försäljning för export till tredjeland eller för försörjning av den inre marknaden.
 7.Tillämpningsföreskrifter för denna artikel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 25.2.
 Artikel 8
 Medlemsstaterna skall regelbundet överföra den information som krävs för tillämpning av artiklarna 6 och 7 till kommissionen.
 Medlemsstaterna skall ge kommissionen närmare uppgifter fördelade på sort om arealer för risodling, produktion, skördar och lager som hålls av producenter och bearbetningsföretag. Uppgifterna skall grunda sig på ett av varje medlemsstat infört, skött och kontrollerat system med obligatoriska deklarationer som lämnas av risodlarna och bearbetningsföretagen.
 Tillämpningsföreskrifter för denna artikel och särskilt ett system för meddelande av priser skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 25.2.
 KAPITEL III
 HANDEL MED TREDJELAND
 Artikel 9
 1.Vid import till och export från gemenskapen av någon av de produkter som avses i artikel 1 skall en importlicens respektive en exportlicens skall läggas fram.
 Licenser skall utfärdas av medlemsstaterna till varje sökande, oavsett dennes etableringsort i gemenskapen och utan att detta påverkar åtgärder som vidtas för att tillämpa artiklarna 12‐15.
 Import- och exportlicenser skall gälla inom hela gemenskapen. Licenserna skall utfärdas mot att en säkerhet ställs som garanti för att produkterna importeras eller exporteras under licensens giltighetstid. Utom i händelse av force majeure skall säkerheten vara helt eller delvis förverkad om import eller export inte genomförs eller endast genomförs delvis under licensens giltighetstid.
 2.Giltighetstiden för licenserna och andra tillämpningsföreskrifter för denna artikel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 25.2.
 Avsnitt I
 Importbestämmelser
 Artikel 10
 1.Om inte annat föreskrivs i denna förordning, skall importtullen för produkterna i artikel 1 vara den som fastställs i Gemensamma tulltaxan.
 2.Utan att det påverkar punkt 1 skall importtullen för
 a)råris med nummer 1006 20 motsvara det faktiska stödpriset, höjt med
 i)80 % för råris med KN-nummer 1006 20 17 och 1006 20 98,
 ii)88 % för råris med andra KN-nummer än 1006 20 17 och 1006 20 98, minus importpriset, och
 b)helt slipat ris med KN-nummer 1006 30 skall motsvara det faktiska stödpriset, plus ett procenttal som skall beräknas, och minus importpriset.
 Den importtull som beräknas enligt denna punkt skall inte överstiga tullsatsen i Gemensamma tulltaxan.
 Det procenttal som avses i punkt b skall beräknas genom en anpassning av det relevanta procenttalet i punkt a med hänvisning till omräkningssatsen, bearbetningskostnaderna och värdet av biprodukter, följt av ett tilläggsbelopp för skydd av näringen.
 3.Utan att det påverkar punkt 1 skall det inte läggas någon tullavgift på import till det franska departementet Reunion av varor avsedda att användas som livsmedel med KN‐nummer 1006 10, 1006 20 och 1006 40 00.
 4.Tillämpningsföreskrifter för denna artikel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 25.2.
 Artikel 11
 1.Utan att det påverkar artikel 10.2 skall, för att förhindra eller motverka de negativa effekter på gemenskapsmarknaden som kan bli följden av import av vissa produkter enligt artikel 1, en tilläggstull tas ut vid import av en eller flera sådana produkter till den tullsats som fastställs i artikel 10, om de villkor uppfylls som kommissionen fastställer i enlighet med punkt 3, dock inte om det är osannolikt att importen kommer att störa gemenskapsmarknaden, eller om effekterna skulle bli oproportionerliga i förhållande till det avsedda syftet.
 2.En tilläggsimporttull får tas ut, om import sker till ett pris som understiger det som gemenskapen anmält till Världshandelsorganisationen ("utlösande pris").
 Under ett år då de negativa effekter som avses i punkt 1 uppstår eller sannolikt kommer att uppstå får en tilläggsimporttull tas ut, om importvolymen överskrider marknadstillträdesnivån, definierad som importens andel i procent av de föregående tre årens motsvarande inhemska konsumtion ("utlösande volym").
 De importpriser som skall beaktas vid uttag av en tilläggsimporttull enligt punkt 2 första stycket skall bestämmas på grundval av cif-importpriserna för det aktuella partiet.
 Cif-importpriserna skall för detta ändamål kontrolleras mot de representativa priserna för produkten på världsmarknaden eller på gemenskapens importmarknad för den produkten.
 3.Tillämpningsföreskrifter för denna artikel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 25.2. I sådana tillämpningsföreskrifter skall särskilt anges de produkter för vilka tilläggsimporttullar får tas ut.
 Artikel 12
 1.Kommissionen skall i enlighet med de föreskrifter som antagits enligt förfarandet i artikel 25.2 öppna och förvalta de tullkvoter för import av produkter som anges i artikel 1 som följer av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 300 i fördraget eller av någon annan av rådets akter enligt fördraget.
 2Tullkvoter skall förvaltas med en av följande metoder eller en kombination av dessa metoder:
 a)En metod som är grundad på i vilken ordningsföljd ansökningarna inkommer (metoden "först till kvarn").
 b)En metod enligt vilken kvoter fördelas i proportion till de begärda kvantiteterna enligt inkomna ansökningar (metoden "samtidig behandling").
 c)En metod grundad på traditionella handelsflöden (metoden "traditionella/nya mönster").
 Beslut får fattas om andra lämpliga metoder. De får inte medföra omotiverad diskriminering mellan de berörda aktörerna.
 3.I förekommande fall skall de antagna förvaltningsmetoderna lägga vederbörlig vikt vid försörjningsbehoven på gemenskapsmarknaden och behovet av att säkra nämnda marknads jämvikt.
 4.De föreskrifter som avses i punkt 1 skall innehålla bestämmelser om öppnandet av årliga tullkvoter, vilka vid behov fördelas på lämpligt sätt över året, om den förvaltningsmetod som skall användas, och i förekommande fall innehålla bestämmelser
 a)som garanterar produktens art, härkomst och ursprung,
 b)om erkännande av de dokument som används för att kontrollera de garantier som avses i punkt a, och
 c)om villkoren för utfärdande av importlicenser samt licensernas giltighetstid.
 Avsnitt II
 Exportbestämmelser
 Artikel 13
 1.I den mån som krävs för att det skall vara möjligt att exportera nedan angivna produkter på grundval av prisnoteringar för dessa produkter på världsmarknaden och inom de gränser som följer av de avtal som ingåtts i enlighet med artikel 300 i fördraget, får skillnaden mellan dessa prisnoteringar och priserna inom gemenskapen utjämnas genom exportbidrag:
 a)Produkter i artikel 1 som skall exporteras utan att bearbetas ytterligare.
 b)Produkter i artikel 1 som skall exporteras i form av sådana varor som förtecknas i bilaga IV.
 För produkter som anges i punkt b får exportbidraget inte vara högre än det som tillämpas för produkterna när de exporteras i obearbetad form.
 2.Metoden för att fördela kvantiteter som berättigar till exportbidrag skall vara den som
 a)är bäst lämpad med hänsyn till produktens art och situationen på den aktuella marknaden och som gör det möjligt att utnyttja de disponibla resurserna på effektivaste sätt, med beaktande av gemenskapsexportens effektivitet och struktur, utan att detta medför diskriminerande behandling mellan små och stora aktörer,
 b)ur administrativ synpunkt är minst besvärlig för aktörerna med hänsyn till förvaltningskraven,
 c)förhindrar diskriminering mellan de berörda aktörerna.
 3.Exportbidragen skall vara desamma för hela gemenskapen. Om det är nödvändigt på grund av situationen på världsmarknaden eller de särskilda behoven på vissa marknader får exportbidragen variera mellan olika bestämmelseorter. Bidragen skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 25.2. Exportbidrag får fastställas
 a)med regelbundna intervall, och
 b)genom anbudsinfordran för de produkter för vilka detta förfarande tidigare har föreskrivits.
 Vid behov får kommissionen under den mellanliggande perioden, antingen på begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ, ändra de exportbidrag som fastställs med regelbundna intervall.
 4.Bidragen skall fastställas med beaktande av följande faktorer:
 a)Förhållandena och utsikterna rörande
 i)priserna och tillgången på ris och brutet ris på gemenskapsmarknaden,
 ii)priserna på ris och brutet ris på världsmarknaden.
 b)målen för den gemensamma organisationen av marknaden för ris, som är en balanserad marknadssituation och en naturlig utveckling av priserna och handeln,
 c)de begränsningar som följer av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 300 i fördraget,
 d)vikten av att undvika störningar på gemenskapsmarknaden och
 e)ekonomiska aspekter av planerad export och
 f)de mest fördelaktiga priserna på bestämmelseorten i det tredjeland som importerar produkterna i artikel 1.1 a och b.
 Artikel 14
 1.För produkter enligt artikel 1 som exporteras i obearbetad form skall exportbidrag beviljas endast på begäran och mot uppvisande av exportlicensen för produkterna.
 2.För produkter enligt artikel 1 skall exportbidraget vara det bidrag som gäller den dag då licensansökan inkommer och, när det gäller differentierade bidrag, det bidrag som gäller samma dag
 a)för den destination som anges i licensen
 eller, i förekommande fall
 b)för den verkliga destinationen, om den är en annan än den som den som anges i licensen. I så fall skall gällande belopp inte överstiga det belopp som gäller för den destination som anges i licensen.
 Lämpliga åtgärder får vidtas för att förhindra missbruk av den flexibilitet som medges enligt denna punkt.
 3.Enligt förfarandet i artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 3448/93
 57
 får tillämpningsområdet för punkterna 1 och 2 utvidgas till att omfatta de produkter som anges i artikel 1 och som exporteras i form av de varor som förtecknas i bilaga IV. Närmare tillämpningsföreskrifter skall antas i enlighet med det förfarandet.
 4.När det gäller produkter för vilka exportbidrag utbetalas inom ramen för livsmedelsbistånd får undantag medges från punkterna 1 och 2 i enlighet med förfarandet i artikel 25.2.
 Artikel 15
 1.Ett anpassat belopp för exportbidragen får fastställas enligt förfarandet i artikel 25.2. Vid behov får kommissionen ändra de anpassade beloppen.
 2.Den första punkten får tillämpas för produkter enligt artikel 1 som exporteras i form av varor enligt bilaga IV.
 Artikel 16
 1.Bidraget för de produkter som avses i artikel 1 a och 1 b skall betalas när bevis framläggs för att produkterna
 a)har framställts helt och hållet i gemenskapen i enlighet med artikel 23 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92
 58
 , förutom då punkt 6 tillämpas,
 b)har exporterats utanför gemenskapen
 c)har, när det gäller differentierade bidrag, nått den destination som anges i licensen eller annan destination för vilken exportbidraget fastställdes, utan att detta påverkar bestämmelserna i punkt 2 b. Undantag från denna bestämmelse får dock medges i enlighet med förfarandet i artikel 25.2, förutsatt att villkor som erbjuder likvärdiga garantier fastställs.
 De kompletterande bestämmelserna får fastställas enligt förfarandet i artikel 25.2.
 2.Inget bidrag skall beviljas vid export av ris som importeras från tredjeland och återexporteras till tredjeland, utom om exportören lämnar bevis på
 a)att den produkt som skall exporteras och den tidigare importerade produkten är identiska och
 b)att avgiften betalades vid övergång till fri omsättning av denna produkt.
 I detta fall skall bidraget för var och en av produkterna vara lika med de avgifter som togs ut vid importen, förutsatt att dessa är lägre än det tillämpliga bidraget. Om importavgifterna är större än det tillämpliga bidraget skall avgifterna tillämpas.
 Artikel 17
 Efterlevandet av de volymgränser som följer av avtal som slutits i enlighet med artikel 300 i fördraget skall kontrolleras med hjälp av de exportlicenser som utfärdas för referensperioderna i avtalet för de aktuella produkterna. När det gäller åtaganden enligt avtal slutna inom ramen för WTO:s jordbruksavtal skall licensernas giltighetstid inte påverkas av att en referensperiod tar slut.
 Artikel 18
 Tillämpningsföreskrifter för detta avsnitt, inbegripet bestämmelser om omfördelning av exporterbara kvantiteter som inte fördelats eller utnyttjats, skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 25.2. Kommissionen får genom dessa föreskrifter bestämma vilka produktkvaliteter som får beviljas exportbidrag.
 Bilaga IV skall ändras i enlighet med förfarandet i artikel 25.2.
 Avsnitt III
 Gemensamma bestämmelser
 Artikel 19
 1.I den mån som krävs för att den gemensamma organisationen av marknaderna för ris skall fungera korrekt får rådet, efter förslag från kommissionen i enlighet med det röstningsförfarande som fastställs i artikel 37.2 i fördraget, på kommissionens förslag, helt eller delvis förbjuda tillämpningen av bestämmelser om aktiv eller passiv förädling när det gäller produkterna i artikel 1.
 2.Om den situation som avses i punkt 1 uppstår utomordentligt akut och gemenskapsmarknaden störs eller sannolikt kommer att störas genom aktiv eller passiv förädling, skall kommissionen genom undantag från punkt 1 besluta om de nödvändiga åtgärderna, antingen på begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ, i enlighet med förfarandet i artikel 25.2. Rådet och medlemsstaterna skall underrättas om sådana åtgärder, vilka skall träda i kraft med omedelbar verkan och gälla i högst sex månader. Om kommissionen mottar en begäran från en medlemsstat, skall den fatta beslut därom inom en vecka från det att begäran mottagits.
 3.En medlemsstat får inom en vecka från och med underrättelsen hänskjuta kommissionens beslut om sådana åtgärder till rådet. Rådet får med kvalificerad majoritet bekräfta, ändra eller upphäva kommissionens beslut.
 Om rådet inte har agerat inom tre månader skall kommissionens beslut anses vara upphävt.
 Artikel 20
 1.De allmänna reglerna för tolkning av Kombinerade nomenklaturen och de särskilda reglerna för tillämpning av denna gäller för klassificeringen av de produkter som omfattas av den här förordningen. Den tullnomenklatur som tillämpningen av denna förordning leder till, inbegripet de definitioner som förtecknas i bilaga I, skall infogas i Gemensamma tulltaxan.
 2.Om inte annat föreskrivs i denna förordning eller enligt bestämmelser som antas i enlighet härmed, skall följande vara förbjudet i handeln med tredjeland:
 a)Uttag av en avgift som har samma verkan som tull.
 b)Tillämpning av någon form av kvantitativa begränsningar eller åtgärder med motsvarande verkan.
 Artikel 21
 1.När prisnoteringarna eller priserna på världsmarknaden för en eller flera produkter i artikel 1 når en nivå som stör eller hotar att störa tillgången på gemenskapsmarknaden och där läget sannolikt kommer att bestå och försämras, får lämpliga åtgärder vidtas. Sådana åtgärder får vidtas som en skyddsåtgärd i yttersta nödfall.
 2.Tillämpningsföreskrifter för denna artikel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 25.2.
 Artikel 22
 1.Om gemenskapsmarknaden för en eller flera av de produkter som anges i artikel 1 på grund av import eller export påverkas eller hotas av allvarliga störningar som sannolikt kommer att äventyra uppnåendet av de mål som anges i artikel 33 i fördraget, får lämpliga åtgärder vidtas i samband med handeln med tredjeland till dess att sådan störning eller hot om störning har upphört.
 2.Om situationen enligt punkt 1 uppstår skall kommissionen, på begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ, besluta om nödvändiga åtgärder. Medlemsstaterna skall underrättas om sådana åtgärder, vilka skall träda i kraft omedelbart. Om kommissionen mottar en begäran från en medlemsstat, skall den fatta beslut därom inom tre arbetsdagar från det att begäran tagits emot.
 3.En medlemsstat får inom tre arbetsdagar från och med underrättelsen hänskjuta kommissionens beslut om sådana åtgärder till rådet. Rådet skall sammanträda utan dröjsmål. Det får med kvalificerad majoritet ändra eller upphäva beslutet i fråga inom en månad efter den dag då det hänskjutits till rådet.
 4.Bestämmelserna i denna artikel skall tillämpas med beaktande av de skyldigheter som följer av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 300.2 i fördraget.
 AVDELNING IV
 ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
 Artikel 23
 Om inte annat följer av denna förordning skall artiklarna 87, 88 och 89 i fördraget gälla för produktion av och handel med de produkter som förtecknas i artikel 1.
 Artikel 24
 1.Medlemsstaterna och kommissionen skall meddela varandra de uppgifter som behövs för att tillämpa denna förordning och för att uppfylla internationella krav beträffande ris.
 2.För fastställande av vilka uppgifter som krävs och hur de skall överföras och spridas skall bestämmelser antas i enlighet med förfarandet i artikel 25.2.
 Artikel 25
 1.Kommissionen skall biträdas av Förvaltningskommittén för spannmål som inrättats genom artikel 24 i förordning (EG) nr .../2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål, nedan kallad kommittén.
 2.När det hänvisas till den här punkten skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.
 Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara en månad.
 3.Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.
 Artikel 26
 Kommittén får behandla alla andra frågor som tas upp av ordföranden, antingen på dennes eget initiativ eller på begäran av en företrädare för en medlemsstat.
 Artikel 27
 De nödvändiga och motiverade åtgärder som behövs för att i brådskande fall lösa praktiska och specifika problem skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 25.2.
 Sådana åtgärder kan avvika från vissa delar av denna förordning, men endast i den utsträckning och under den period som det är absolut nödvändigt.
 Artikel 28
 Förordning (EG) nr 1258/1999 och genomförandebestämmelser för denna skall gälla för de utgifter som medlemsstaterna ådragit sig i samband med att de uppfyllt sina förpliktelser enligt den här förordningen.
 Artikel 29
 Vid tillämpningen av denna förordning skall hänsyn samtidigt och på lämpligt sätt tas till de mål som anges i artiklarna 33 och 131 i fördraget.
 KAPITEL V
 ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER
 Artikel 30
 1.Förordningarna (EG) nr 3072/95 och (EG) nr 3073/95 upphör att gälla.
 Hänvisningar till nämnda förordningar skall tolkas som hänvisning till denna förordning och skall läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga V.
 2.Övergångsbestämmelser får fastställas enligt förfarandet i artikel 25.2.
 Artikel 31
 1.Under perioden 1 april 2004–31 juli 2004 skall de kvantiteter som interventionsorganen köper in enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 3072/95 vara begränsade till 100 000 ton.
 2.Kommissionen får, på grundval av en balansräkning som återspeglar marknadssituationen, ändra den kvantitet som avses i punkt 1. Förfarandet i artikel 25.2 skall tillämpas.
 3.Genomförandebestämmelser för denna artikel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 25.2.
 Artikel 32
 1.Den här förordningen träder i kraft den sjunde dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.
 2.Den skall tillämpas från och med regleringsåret 2004/05.
 Artiklarna 8 och 31 skall emellertid tillämpas från och med den 1 april 2004.
 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 Utfärdad i Bryssel den
 På rådets vägnar
 Ordförande
 BILAGA I
 DEFINITIONER ENLIGT ARTIKEL 2
 1.a)Paddyris: ris som efter tröskning har skalet kvar.
 b)Råris: paddyris från vilket endast ytterskalet har avlägsnats. Exempel på ris som omfattas av denna definition är ris med handelsbeteckningarna "brown rice", "cargo rice", "loonzain" och "riso sbramato".
 c)Delvis slipat ris: paddyris från vilket skalet, en del av grodden och hela eller delar av de yttre skikten av fruktväggen, men inte de inre skikten, har avlägsnats.
 d)Helt slipat ris: paddyris från vilket skalet, hela de yttre och inre skikten av fruktväggen, hela grodden vad avser mellan- och långkornigt ris, och vad avser rundkornigt ris åtminstone en del av grodden, har avlägsnats, men där högst 10 % av kornen får ha kvar vita längsgående strimmor.
 2.a)Rundkornigt ris: ris vars korn som längst är 5,2 mm och där förhållandet mellan kornets längd och bredd är mindre än 2;
 b)Mellankornigt ris: ris vars korn är längre än 5,2 mm men som längst 6,0 mm och där förhållandet mellan kornets längd och bredd är mindre än 3;
 c)Långkornigt ris:
 i)kategori A: ris vars korn är längre än 6,0 mm och där förhållandet mellan kornets längd och bredd är större än 2 men mindre än 3,
 ii)kategori B: ris vars korn är längre än 6,0 mm och där förhållandet mellan kornets längd och bredd är större än eller lika med 3;
 d)Mätning av kornen: kornens mått bestäms för helt slipat ris enligt följande metod:
 i)ett representativt prov tas från varupartiet,
 ii)provet siktas så att hela korn återstår, däri inbegripet omogna korn,
 iii)två mätningar genomförs om vardera 100 korn och genomsnittet beräknas,
 iv)resultatet uttrycks i mm och avrundas till en decimal.
 3.Brutet ris: korndelar vars längd inte överstiger tre fjärdedelar av de hela kornens genomsnittliga längd.
 BILAGA II
 DEFINITION AV KORN OCH BRUTET RIS
 SOM INTE ÄR AV FELFRI KVALITET
 A.Hela korn
 Korn från vilka endast en del av tanden har avlägsnats, oberoende av de egenskaper som varje bearbetningsled åstadkommer.
 B.Klippta korn
 Korn från vilka hela tanden har avlägsnats.
 C.Brutna korn eller brutet ris
 Korn från vilka en större del än tanden har avlägsnats. Brutet ris inbegriper
 *grovt brutet ris (delar av korn, vilkas längd är lika med eller större än halva kornet men som inte utgör ett helt korn),
 *medelfint brutet ris (delar av korn, vilkas längd är lika med eller större än en fjärdedel av kornet men som inte uppnår minsta storleken för "grovt brutet ris"),
 *fint brutet ris (delar av korn, vilkas längd är mindre än en fjärdedel av kornets, men som inte passerar genom en sikt med en maskstorlek på 1,4 mm),
 *kornfragment (små delar eller bitar av korn, som passerar genom en sikt med en maskstorlek på 1,4 mm). Kluvna korn (bitar som uppkommer genom att kornen klyvs på längden) ingår i denna definition.
 D.Gröna korn
 Korn som inte är fullt mogna.
 E.Korn med naturliga missbildningar
 Med naturliga missbildningar avses ärftliga eller icke-ärftliga missbildningar i förhållande till sortens typiska morfologiska kännetecken.
 F.Kritaktiga korn
 Korn med en yta som till minst tre fjärdedelar har ett ogenomskinligt och kritaktigt utseende.
 G.Rödstrimmiga korn
 Korn med längsgående röda strimmor av olika färgstyrka och nyans, som utgör rester av fruktväggen.
 H.Fläckiga korn
 Korn med en liten och välavgränsad mörk fläck av mer eller mindre regelbunden form. Till fläckiga korn räknas även korn som har svaga svarta strimmor på ytan, vilka ej går på djupet. Strimmorna och fläckarna får inte uppvisa någon gul eller mörk ytterring.
 I.Missfärgade korn
 Korn som på en begränsad del av ytan uppvisar en tydlig förändring i den naturliga färgen. Fläckarna kan vara av olika färg (svartaktiga, rödaktiga, bruna, etc.). Djupa, svarta strimmor skall också anses utgöra fläckar. Om fläckarnas färg är tillräckligt kraftig (svart, ljusröd, rödbrun), så att den är direkt synlig om de täcker en yta som är lika med eller större än halva kornet, skall kornen anses vara gula korn.
 J.Gula korn
 Korn som helt eller delvis genomgått en naturlig färgförändring på annat sätt än genom torkning och som har antagit en färgnyans från citron- till orangegul.
 K.Bärnstensgula korn
 Korn som på annat sätt än genom torkning har genomgått en enhetlig, lätt färgförändring över hela ytan. Genom denna förändring antar kornen en ljust bärnstensgul färg.
 BILAGA III
 Definition av standardkvaliteten för paddyris
 Följande gäller för paddyris av standardkvalitet:
 a)Den skall vara av god och handelsmässig kvalitet och luktfri.
 b)Vattenhalten skall uppgå till högst 13 %.
 c)Ha en avkastning på 63 viktprocent i hela korn av helt slipat ris (med en tolerans på 3 % klippta korn) varav en viktprocent av korn av helt slipat ris som inte är av felfri kvalitet:
 –kritaktiga korn av paddyris med KN-nummer 1006 10 27 och 1006 10 98:
 1,5%
 –kritaktiga korn av paddyris med andra KN-nummer än 1006 10 27 och 1006 10 98:
 2,0%
 –rödstrimmiga korn:
 1,0%
 –fläckiga korn:
 0,50%
 –missfärgade korn:
 0,25%
 –gula korn:
 0,02%
 –bärnstensgula korn:
 0,05%.
 BILAGA IV
 KN-nr
 Varuslag
 ex
 0403
 Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao
 0403 10
 - Yoghurt :
 0403 10 51 – 0403 10 99
 - - Smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao
 0403 90
 - Annat:
 0403 90 71 – 0403 90 99
 - - Smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao
 ex
 1704
 Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad), inte innehållande kakao:
 1704 90 51 – 1704 90 99
 - - Andra
 ex
 1806
 Choklad och andra livsmedelsberedningar innehållande kakao, med undantag av underrubrikerna 1806 10, 1806 20 70, 1806 90 60, 1806 90 70 och 1806 90 90
 ex
 1901
 Maltextrakt; livsmedelsberedningar av mjöl, stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401-0404, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:
 1901 10 00
 - Beredningar avsedda för barn, i detaljhandelsförpackningar
 1901 20 00
 - Mixer och deg för beredning av bakverk enligt nr 1905
 1901 90
 - Annat:
 1901 90 11 – 1901 90 19
 - - Maltextrakt
 - - Andra:
 1901 90 99
 - - - Andra:
 ex
 1902
 Pastaprodukter, såsom spagetti, makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda (med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt beredda; couscous, även beredd:
 1902 20 91
 - - - Kokta
 1902 20 99
 -- Andra
 1902 30
 - Andra pastaprodukter
 1902 40 90
 - - Andra
 1904
 Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål, annan än majs, i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans
 ex
 1905
 Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter
 1905 90 20
 Nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter
 ex
 2004
 Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta, andra än produkter enligt nr 2006 :
 - Potatis:
 - - Andra:
 2004 10 91
 - - - I form av mjöl eller flingor
 ex
 2005
 Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006 :
 - Potatis:
 2005 20 10
 - - I form av mjöl eller flingor
 ex
 2101
 Extrakter, essenser och koncentrat av kaffe, te eller matte samt beredningar på basis av dessa produkter eller på basis av kaffe, te eller matte; rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter :
 2101 12
 - - Beredningar på basis av extrakter, essenser eller på basis av kaffe :
 2101 12 98
 -- Andra
 2101 20
 - Extrakter, essenser och koncentrat av te eller matte samt beredningar på basis av sådana extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av te eller matte :
 2101 20 98
 -- Andra
 2105 00
 Glassvaror, även innehållande kakao
 2106
 Livsmedelsberedningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:
 - Annat:
 2106 90 10
 - - Ostfondue
 - - Andra:
 2106 90 92
 - - - Inte innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse
 2106 90 98
 -- Andra
 ex
 3505
 Dextrin och annan modifierad stärkelse (t.ex. förklistrad stärkelse), lim och klister på basis av stärkelse, dextrin eller annan modifierad stärkelse, utom stärkelse med nr 3505 10 50
 ex
 3809
 Appreturmedel, preparat för påskyndande av färgning eller för fixering av färgämnen samt andra produkter och preparat (t.ex. lättmedel och betmedel), av sådana slag som används inom textil-, pappers- eller läderindustrin eller inom liknande industrier, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:
 3809 10
 - På basis av stärkelse eller stärkelseprodukter
 BILAGA V
 JÄMFÖRELSETABELL
 Förordning (EG) nr 3072/95
 Den här förordningen
 Artikel 1
 Artikel 1 och 2
 Artikel 2
 Artikel 3
 Artikel 3
 Artikel 6
 Artikel 4
 Artikel 6
 Artikel 5
 —
 Artikel 6
 —
 —
 Artikel 4
 —
 Artikel 7
 Artikel 7
 —
 Artikel 8
 —
 Artikel 9
 Artikel 9
 Artikel 10
 Artikel 5
 —
 Artikel 8
 Artikel 11
 Artikel 10
 Artikel 12
 Artikel 11
 Artikel 13
 Artiklarna 13,14, 15, 16, 17 och 18
 Artikel 14
 Artikel 19
 Artikel 15
 Artikel 20
 Artikel 16
 Artikel 21
 Artikel 17
 Artikel 22
 Artikel 18
 —
 Artikel 19
 Artikel 23
 —
 —
 Artikel 21
 Artikel 24
 Artikel 22
 Artikel 25
 Artikel 23
 Artikel 26
 —
 Artikel 27
 Artikel 24
 Artikel 29
 Artikel 25
 Artikel 30
 Artikel 26
 Artikel 28
 —
 Artikel 31
 Artikel 27
 Artikel 32
 Bilaga A
 Bilaga I
 —
 Bilaga II
 Bilaga B
 Bilaga IV
 Bilaga C
 Bilaga V
 Förordning (EG) nr 3073/95
 Den här förordningen
 Artikel 1
 Bilaga III
 2003/0010 (CNS)
 Förslag till
 RÅDETS FÖRORDNING
 om den gemensamma organisationen av marknaden för torkat foder
 för regleringsåren 2004/05 till 2007/08
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
 med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 36 och artikel 37.2 tredje stycket i detta,
 med beaktande av kommissionens förslag
 59
 ,
 med beaktande av Europaparlamentets yttrande
 60
 ,
 med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande
 61
 ,
 med beaktande av Regionkommitténs yttrande
 62
 , och
 av följande skäl:
 (1)Genom rådets förordning (EG) nr 603/95 av den 21 februari 1995 om den gemensamma marknaden för torkat foder
 63
 infördes en gemensam organisation av den marknaden med två fasta stödbelopp, ett för dehydratiserat foder och ett för soltorkat foder.
 (2)Huvuddelen av det foder som produceras inom ramen för den ordning som infördes genom förordning (EG) nr 603/95 framställs med användning av fossila bränslen för torkningen och i några medlemsstater med hjälp av konstbevattning. På grund av osäkerheten beträffande eventuella skador på miljön bör detta system avskaffas. För att kunna garantera näringen en övergångsperiod bör det nuvarande systemet bibehållas fram till och med regleringsåret 2007/08.
 (3)Förordning (EG) nr 603/95 har vid flera tillfällen ändrats i väsentliga avseenden. Eftersom ytterligare ändringar behöver göras bör den förordningen för klarhetens skull ersättas. Förordning (EG) nr 603/95 bör därför upphävas.
 (4)Genom rådets förordning (EG) nr .../2003 av den ... om...
 64
 införs ett system med enhetsstöd. Följaktligen bör de två stödbelopp som fastställdes genom förordning (EG) nr 603/95 reduceras till ett enda stödbelopp som skall gälla för både dehydratiserat och soltorkat foder och som skall minskas stegvis för de tre sista regleringsåren.
 (5)Eftersom produktionen i de sydliga medlemsstaterna börjar redan i april bör regleringsåret för torkat foder, för vilket stöd har beviljats, löpa från den 1 april till den 31 mars påföljande år.
 (6)För att undvika effekter på budgeten för torkat foder bör det fastställas ett tak för gemenskapens produktionsvolym. I det syftet bör det fastställas en maximal garanterad kvantitet som omfattar såväl dehydratiserat som soltorkat foder.
 (7)Den kvantiteten bör fördelas mellan medlemsstaterna på grundval av de historiska kvantiteter som godkänts för detta ändamål genom förordning (EG) nr 603/95.
 (8)För att säkerställa att de maximala garanterade kvantiteterna iakttas och för att förhindra överskottsproduktion inom hela gemenskapen bör stödet minskas om den kvantiteten överskrids. Minskningen bör tillämpas i varje medlemsstat som överskridit sin nationella garanterade kvantitet och skall vara proportionell till det överskridande som fastställts.
 (9)Det slutliga stödbeloppet kan inte betalas ut förrän det är fastställt huruvida den maximala garanterade kvantiteten har överskridits. Ett förskott på stödet bör därför beviljas så snart som det torkade fodret har lämnat förädlingsföretaget.
 (10)Det bör fastställas kriterier för den minimikvalitet som berättigar till stöd.
 (11)För att främja en jämn tillförsel av grönfoder till förädlingsföretagen bör stödet i vissa fall beviljas på villkor att avtal sluts mellan producenter och förädlingsföretag.
 (12)För att förbättra insynen i produktionskedjan och för att underlätta den erforderliga kontrollen bör avtalen innehålla vissa upplysningar.
 (13)För att kunna erhålla stöd måste förädlingsföretagen därför anmodas att hålla en lagerbokföring som inbegriper de uppgifter som är nödvändiga för att kontrollera deras rätt till stöd och tillhandahålla alla andra erforderliga styrkande handlingar.
 (14)När det inte finns något avtal mellan producenten och förädlingsföretaget måste den senare lämna andra uppgifter som gör det möjligt att kontrollera rätten till stöd.
 (15)Det bör ifråga om specialavtal som avser förädling av foder som levereras av producenten föreskrivas bestämmelser som garanterar att stödet vidarebefordras till denne.
 (16)En väl fungerande inre marknad för torkat foder skulle äventyras om nationella stöd beviljades. Följaktligen bör fördragets bestämmelser om statligt stöd gälla för de produkter som omfattas av den här gemensamma organisationen av marknaden.
 (17)De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter
 65
 .
 (18)Den inre marknaden och tullarna skulle i exceptionella fall kunna visa sig vara otillräckliga. För att i sådana fall kunna skydda gemenskapsmarknaden mot de störningar som kan uppkomma bör gemenskapen därför ha möjlighet att utan dröjsmål vidta alla nödvändiga åtgärder. Alla sådana åtgärder bör vara förenliga med gemenskapens internationella åtaganden.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Kapitel I
 Inledande bestämmelser
 Artikel 1
 Inom sektorn för torkat foder skall en gemensam organisation av marknaden för torkat foder upprättas för regleringsåren 2004/05 till 2007/08, vilken skall omfatta följande produkter:
 KN-nr
 Varuslag
 a)
 ex 1214 10 00
 -Mjöl och pelletar av hetluftstorkad lusern
 -Mjöl och pelletar av lusern som torkats på annat sätt och malts
 ex 1214 90 91 och ex 1214 90 99
 -Lusern, esparsett, klöver, lupiner, vicker och liknande foderprodukter som hetluftstorkats, dock inte hö och foderkål samt produkter som innehåller hö
 -Lusern, esparsett, klöver, lupiner, vicker, honungsklöver, vial och serradelle som torkats på annat sätt och malts
 b)
 ex 2309 90 98
 -Proteinkoncentrat framställda av saft från lusern och gräs
 -Dehydratiserade produkter som framställts av återstoder i fast form och saft från tillverkningen av koncentrat som avses i första strecksatsen
 Artikel 2
 Regleringsåret för alla produkter som förtecknas i artikel 1 skall börja löpa den 1 april varje år och sluta den 31 mars påföljande år.
 Artikel 3
 Denna förordning skall tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr .../2003 av den ...2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av stödsystem för producenter av vissa grödor (övergripande förordning).
 Kapitel II
 Stödsystem
 Artikel 4
 1.Stöd skall beviljas för de produkter som förtecknas i artikel 1.
 2.Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 5 skall stödet fastställas enligt följande:
 a)33 euro per ton för regleringsår 2004/05,
 b)24,75 euro per ton för regleringsår 2005/06,
 c)16,50 euro per ton för regleringsår 2006/07,
 d)8,25 euro per ton för regleringsår 2007/08.
 Artikel 5
 1.För varje regleringsår upprättas det härmed en maximal garanterad kvantitet (MGK) på 4 855 900 ton dehydratiserat och/eller soltorkat foder för vilken det stöd som föreskrivs i artikel 4.2 kan beviljas.
 2.Den maximala garanterade kvantitet som avses i punkt 1 skall fördelas mellan medlemsstaterna på följande sätt:
 Nationell garanterad kvantitet (i ton)
 Belgiens och Luxemburgs
 ekonomiska union (BLEU)
 8 000
 Danmark
 334 000
 Tyskland
 421 000
 Grekland
 37 500
 Spanien
 1 325 000
 Frankrike
 1 605 000
 Irland
 5 000
 Italien
 685 000
 Nederländerna
 285 000
 Österrike
 4 400
 Portugal
 30 000
 Finland
 3 000
 Sverige
 11 000
 Förenade kungariket
 102 000
 Artikel 6
 Om under ett regleringsår den kvantitet torkat foder, för vilken stöd har begärts enligt artikel 4.2, överstiger den maximala garanterade kvantitet som fastställs i artikel 5.1, skall det stöd som skall betalas ut under det regleringsåret sänkas i de medlemsstater där produktionen överskrider den nationella garanterade kvantiteten med ett procenttal som proportionellt motsvarar överskridandet.
 Minskningen skall fastställas, enligt det förfarande som avses i artikel 18.2, till en nivå som garanterar att budgetutgifterna uttryckta i euro inte överskrider de utgifter som skulle ha uppstått om den maximala garanterade kvantiteten inte hade överskridits.
 Artikel 7
 1.De förädlingsföretag som ansöker om stöd enligt denna förordning skall ha rätt till ett förskott enligt följande:
 a)För regleringsår 2004/05: 19,80 euro per ton, eller 26,40 euro per ton om de har ställt en säkerhet på 6,60 euro per ton.
 b)För regleringsår 2005/06: 14,85 euro per ton, eller 19,80 euro per ton om de har ställt en säkerhet på 4,95 euro per ton.
 c)För regleringsår 2006/07: 9,90 euro per ton, eller 13,20 euro per ton om de har ställt en säkerhet på 3,30 euro per ton.
 d)För regleringsår 2007/08: 4,95 euro per ton, eller 6,60 euro per ton om de har ställt en säkerhet på 1,65 euro per ton.
 Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som krävs för att kontrollera rätten till stöd. Förskotten skall betalas ut först efter det att kontrollerna har visat att rätt till stöd föreligger.
 Förskott får emellertid betalas ut redan innan rätten till stöd fastställts, om förädlingsföretaget ställer en säkerhet som motsvarar förskottsbeloppet ökat med 10 %. Denna säkerhet skall även täcka all annan säkerhet som kunnat ställas enligt första stycket. Så snart rätten till stöd fastställts skall säkerhetsbeloppet sänkas till det belopp som avses i första stycket och säkerheten skall frisläppas helt när återstoden av stödet betalas ut.
 2.För att ett förskott skall kunna betalas ut skall det torkade fodret ha lämnat förädlingsföretaget.
 3.När ett förskott betalats ut skall återstoden, motsvarande skillnaden mellan förskottsbeloppet och det totala stödbelopp som tillkommer förädlingsföretaget, betalas ut i enlighet med bestämmelserna i artikel 6.
 4.Om förskottet överskrider det totala belopp som förädlingsföretaget är berättigat till, med beaktande av artikel 6, skall företaget på begäran betala tillbaka den del av förskottet som utgör överbetalning till den behöriga myndigheten i medlemsstaten.
 Artikel 8
 Medlemsstaterna skall senast den 31 maj varje år meddela kommissionen de kvantiteter torkat foder som under det föregående regleringsåret berättigade till det stöd som föreskrivs i artikel 4.2.
 Artikel 9
 Det stöd som föreskrivs i artikel 4.2 skall efter ansökan av den berörda parten betalas ut för det torkade foder som har lämnat förädlingsföretaget och som uppfyller följande villkor:
 a)Den högsta vattenhalten i fodret skall ligga mellan 11 och 14 % och får variera beroende på produktens presentationssätt.
 b)Det lägsta råproteininnehållet i torrsubstansen får inte understiga
 i)15 % för de produkter som avses i artikel 1 a och artikel 1 b andra strecksatsen,
 ii)45% för de produkter som avses i artikel 1 b första strecksatsen.
 c)Det torkade fodret skall vara av god och handelsmässig kvalitet.
 Ytterligare villkor, särskilt vad beträffar karotin- och fiberinnehåll, får dock antas i enlighet med förfarandet i artikel 18.2.
 Artikel 10
 Stöd enligt artikel 4.2 skall endast utgå till företag som förädlar produkter som förtecknas i artikel 1 och som uppfyller följande villkor:
 a)De skall föra en lagerbokföring som minst inbegriper följande uppgifter:
 i)De kvantiteter grönfoder och, i förekommande fall, soltorkat foder som förädlats; om emellertid ett företags särskilda situation så kräver, får kvantiteterna beräknas på grundval av besådda arealer.
 ii)De kvantiteter torkat foder som producerats och mängden och kvaliteten på det torkade foder som lämnar anläggningen.
 b)De skall tillhandahålla andra styrkande underlag som krävs för att kontrollera deras rätt till stöd.
 c)De skall ingå i åtminstone en av följande kategorier:
 i)Förädlingsföretag som har ingått avtal med producenter av foder som skall torkas.
 ii)Företag som förädlar sin egen produktion eller, i fråga om producentgrupper, sina medlemmars produktion.
 iii)Företag som har fått sina leveranser av fysiska eller juridiska personer som lämnar vissa garantier som skall fastställas och som har slutit avtal med producenter av foder som skall torkas; dessa fysiska eller juridiska personer måste vara köpare som har godkänts av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där fodret har skördats, på villkor som fastställts enligt förfarandet i artikel 18.2.
 Artikel 11
 Företag som förädlar sin egen eller sina medlemmars produktion skall varje år, före en viss fastställd dag, till medlemsstatens behöriga myndighet överlämna en deklaration om de arealer vars foderskörd skall förädlas.
 Artikel 12
 1.De avtal som avses i artikel 10 c skall ange inte bara det pris som skall betalas till producenten för grönfoder eller, i förekommande fall, soltorkat foder utan även åtminstone följande:
 a)Den areal vars skörd skall levereras till förädlingsföretaget.
 b)Leverans- och betalningsvillkor.
 2.I de fall de avtal, som avses i artikel 10 c i är specialavtal för förädling av foder levererat av en producent, skall de minst innehålla upplysningar om den areal vars skörd skall levereras samt en klausul som föreskriver förädlingsföretagens skyldighet att till producenterna utbetala det stöd, enligt artikel 4, som de erhåller för de kvantiteter som förädlats inom ramen för avtalen.
 Artikel 13
 1.Medlemsstaterna skall införa ett kontrollsystem som gör det möjligt att för varje förädlingsföretag kontrollera
 a)att villkoren i artiklarna 1-12 har följts,
 b)att den mängd torkat foder som uppfyller minimikvalitetskraven och som lämnar förädlingsanläggningen motsvarar den mängd för vilken det ansöks om stöd.
 2.Det torkade fodret skall vägas och det skall tas prover från det när det lämnar anläggningen.
 3.Innan de antar bestämmelser för att säkerställa genomförandet av punkt 1 skall medlemsstaterna underrätta kommissionen om dessa bestämmelser.
 Kapitel III
 Handel med tredjeland
 Artikel 14
 Om inte annat föreskrivs i denna förordning, skall tullsatserna i Gemensamma tulltaxan gälla för de produkter som anges i artikel 1.
 Artikel 15
 1.De allmänna reglerna för tolkningen av den kombinerade nomenklaturen och dess särskilda tillämpningsföreskrifter skall gälla tullklassificeringen av produkterna enligt artikel 1. Den tullnomenklatur som följer av tillämpningen av denna förordning skall införlivas i Gemensamma tulltaxan.
 2.Om inte annat föreskrivs i denna förordning eller enligt bestämmelser som antas i enlighet härmed, skall det i handeln med tredjeland vara förbjudet att
 a)ta ut avgifter med motsvarande verkan som en tull,
 b)tillämpa någon form av kvantitativa begränsningar eller åtgärder med motsvarande verkan.
 Artikel 16
 1.Om gemenskapsmarknaden för en eller flera av de produkter som anges i artikel 1 på grund av import eller export påverkas eller hotas av allvarliga störningar som skulle kunna äventyra uppnåendet av de mål som anges i artikel 33 i fördraget, får lämpliga åtgärder vidtas i samband med handeln med länder som inte är WTO-medlemmar till dess att en sådan störning eller ett sådant hot om störning upphör.
 2.Om situationen enligt punkt 1 uppstår skall kommissionen, på begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ, besluta om nödvändiga åtgärder. Medlemsstaterna skall underrättas om sådana åtgärder, vilka skall träda i kraft omedelbart. Om kommissionen mottar en begäran från en medlemsstat, skall den fatta beslut därom inom tre arbetsdagar från det att begäran togs emot.
 3.En medlemsstat får hänskjuta kommissionens beslut om sådana åtgärder till rådet inom tre arbetsdagar från och med underrättelsen därom. Rådet skall sammanträffa utan dröjsmål. Det får med kvalificerad majoritet ändra eller upphäva beslutet i fråga inom en månad räknat från den dag då det hänsköts till rådet.
 4.Bestämmelserna i denna artikel skall tillämpas med beaktande av de skyldigheter som följer av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 300.2 i fördraget.
 Kapitel IV
 Allmänna bestämmelser
 Artikel 17
 Om inte annat följer av denna förordning skall artiklarna 87, 88 och 89 i fördraget gälla för produktion av och handel med de produkter som förtecknas i artikel 1.
 Artikel 18
 1.Kommissionen skall biträdas av Förvaltningskommittén för torkat foder (nedan kallad "kommittén").
 2.När hänvisning sker till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.
 Den tid som föreskrivs i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall fastställas till en månad.
 3.Kommittén skall själv fastställa sin arbetsordning.
 Artikel 19
 Kommittén får undersöka varje annan fråga som ordföranden, antingen på eget initiativ eller på begäran av företrädaren för en medlemsstat, tar upp.
 Artikel 20
 Tillämpningsföreskrifter till denna förordning skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 18.2, särskilt de som avser
 a)beviljande av det stöd som avses i artikel 4 samt av förskott enligt artikel 7,
 b)kontroll och fastställande av rätten till stöd, inbegripet alla nödvändiga kontrollåtgärder, varvid vissa element i det integrerade systemet får användas,
 c)frisläppande av de säkerheter som avses i artikel 7.1,
 d)kriterier för att fastställa minimikvaliteten enligt artikel 9,
 e)villkor som skall uppfyllas av de företag som avses i artikel 10 c ii och artikel 11,
 f)kontrollåtgärder som skall vidtas och som avses i artikel 13.2,
 g)kriterier som skall uppfyllas för slutandet av de avtal som avses i artikel 10 samt de uppgifter dessa avtal skall innehålla, förutom de kriterier som fastställs i artikel 12,
 h)tillämpningen av den maximala garanterade kvantiteten (MGK) enligt artikel 5.1.
 Artikel 21
 Övergångsbestämmelser får antas i enlighet med förfarandet i artikel 18.2.
 Artikel 22
 Medlemsstaterna skall meddela kommissionen de åtgärder som vidtas för att tillämpa denna förordning.
 Artikel 23
 Förordning (EG) nr 603/95 skall upphöra att gälla.
 Hänvisningar till den upphävda förordningen skall tolkas som hänvisningar till den här förordningen och skall läsas enligt jämförelsetabellen i bilagan.
 Artikel 24
 Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.
 Den skall tillämpas från och med den 1 april 2004.
 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 Bryssel den
 På rådets vägnar
 Ordförande
 BILAGA
 JÄMFÖRELSETABELL
 Förordning (EG) nr 603/95
 Den här förordningen
 Artikel 1
 Artikel 1
 Artikel 2
 Artikel 2
 -
 Artikel 3
 Artikel 3
 Artikel 4
 Artikel 4
 Artikel 5
 Artikel 5
 Artikel 6
 Artikel 6
 Artikel 7
 Artikel 7
 Artikel 8
 Artikel 8
 Artikel 9
 Artikel 9
 Artikel 10
 Artikel 10
 Artikel 11
 Artikel 11
 Artikel 12
 Artikel 12
 Artikel 13
 Artikel 13
 Artikel 14
 Artikel 14
 Artikel 15
 Artikel 15
 Artikel 16
 Artikel 16
 Artikel 17
 Artikel 17.1-4
 Artikel 18
 Artikel 17.5
 Artikel 19
 Artikel 18 a
 Artikel 20
 Artikel 18 b
 Artikel 21
 Artikel 19
 Artikel 22
 Artikel 20
 Artikel 23
 Artikel 21
 Artikel 24
 2003/0011 (CNS)
 Förslag till
 RÅDETS FÖRORDNING
 om ändring av förordning (EG) nr 1255/1999 om den gemensamma organisationen
 av marknaden för mjölk och mjölkprodukter
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE
 med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37 i detta,
 med beaktande av kommissionens förslag
 66
 ,
 med beaktande av Europaparlamentets yttrande
 67
 , och
 av följande skäl:
 (1)Genom rådets förordning (EG) nr .... av den ....
 68
 om införande av en avgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter infördes en avgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter för att minska obalansen mellan tillgång och efterfrågan på marknaden för mjölk och mjölkprodukter och de därmed sammanhängande strukturella överskotten. Detta system kommer att tillämpas under ytterligare elva på varandra följande tolvmånadersperioder som börjar löpa den 1 april 2004.
 (2)För att stimulera konsumtionen av mjölk och mjölkprodukter i gemenskapen och förbättra dessa produkters konkurrenskraft på de internationella marknaderna bör marknadsstödet minskas, främst genom att de riktpriser för mjölk och de interventionspriser för smör och skummjölkspulver som fastställs genom rådets förordning (EG) nr 1255/1999
 69
 gradvis sänks med början den 1 juli 2004. Av samma skäl bör de relativa interventionsprisnivåerna ändras för dessa båda produkter.
 (3)För att hindra att det uppstår en konstlad avsättning genom ett massivt utnyttjande av intervention bör det fastställas ett tak i form av en bestämd kvantitet för interventionsköp av smör.
 (4)Eftersom inkomststödet till mjölkproducenterna i form av direktbetalningar har anpassats och fastställts i rådets förordning (EG) nr ... bör bestämmelserna om detta utgå ur förordning (EG) nr 1255/1999.
 (5)Därför bör förordning (EG) nr 1255/1999 ändras.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Förordning (EG) nr 1255/1999 ändras på följande sätt:
 1.Artikel 3.1 första stycket skall ersättas med följande:
 « 1.Riktpriset uttryckt i euro per 100 kg för mjölk som innehåller 3,7 % fett, fritt levererad till mejerierna, skall för gemenskapen fastställas till följande:
 *30,98 för perioden den 1 juli 2000–30 juni 2004,
 *29,22 för perioden den 1 juli 2004–30 juni 2005,
 *27,47 för perioden den 1 juli 2005–30 juni 2006,
 *25,71 för perioden den 1 juli 2006–30 juni 2007,
 *23,96 för perioden den 1 juli 2007–30 juni 2008.
 *22,21 från och med den 1 juli 2008."
 2.Artikel 4.1 skall ersättas med följande:
 « 1.Interventionspriset uttryckt i euro per 100 kg skall för gemenskapen fastställs till följande
 a)för smör:
 *328,20 för perioden den 1 juli 2000–30 juni 2004,
 *305,23 för perioden den 1 juli 2004–30 juni 2005,
 *282,44 för perioden den 1 juli 2005–30 juni 2006,
 *259,52 för perioden den 1 juli 2006–30 juni 2007,
 *236,73 för perioden den 1 juli 2007–30 juni 2008,
 *213,95 från och med den 1 juli 2008."
 b)för skummjölkspulver:
 *205,52 för perioden den 1 juli 2000–30 juni 2004,
 *198,32 för perioden den 1 juli 2004–30 juni 2005,
 *191,19 för perioden den 1 juli 2005–30 juni 2006,
 *184,01 för perioden den 1 juli 2006–30 juni 2007,
 *176,88 för perioden den 1 juli 2007–30 juni 2008,
 *169,74 från och med den 1 juli 2008."
 3.Artikel 6.1 skall ersättas med följande:
 "1.Om priset på smör under perioden 1 mars–31 augusti varje år i en eller flera medlemsstater når en nivå som ligger under 92 % av interventionspriset för en representativ period skall interventionsorganen, till 90 % av interventionspriset, köpa det smör som avses i punkt 2 i den eller de berörda medlemsstaterna på grundval av specifikationer som skall fastställas.
 Om de kvantiteter som erbjuds till intervention under den period som avses i punkt 1 överskrider 30 000 ton får kommissionen ställa in interventionsinköpen av smör.
 Interventionsorganen får i detta fall göra inköp genom öppen stående anbudsinfordran på grundval av specifikationer som skall fastställas.
 Om marknadspriset på smör i den eller de berörda medlemsstaterna uppgår till 92 % eller mer av interventionspriset under en representativ period skall kommissionen ställa in inköpen."
 4.Artiklarna 16–25 skall utgå.
 Artikel 2
 Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.
 Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2004. Artikel 1.3 skall dock tillämpas från och med den 1 juli 2004.
 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 Utfärdad i Bryssel den
 På rådets vägnar
 Ordförande
 2003/0012 (CNS)
 Förslag till
 RÅDETS FÖRORDNING
 om införande av en avgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
 med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37 i detta,
 med beaktande av kommissionens förslag
 70
 ,
 med beaktande av Europaparlamentets yttrande
 71
 , och
 av följande skäl:
 (1)Genom rådets förordning (EEG) nr 856/84 av den 31 mars 1984 om ändring av förordning (EEG) nr 804/68 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter
 72
 , infördes från och med den 2 april 1984 ett tilläggsavgiftssystem inom den nämnda sektorn. Systemet har förlängts upprepade gånger, särskilt genom rådets förordning (EEG) nr 3950/92 av den 28 december 1992 om införande av en tilläggsavgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter
 73
 samt senast, fram till den 31 mars 2008, genom rådets förordning (EG) nr 1256/1999 av den 17 maj 1999 om ändring av förordning (EEG) nr 3950/92 om införande av en tilläggsavgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter
 74
 .
 (2)För att ta tillvara den erfarenhet som vunnits såväl som för att förenkla och förtydliga ordningen, bör förordning (EEG) nr 3950/92 upphöra att gälla och bestämmelserna för det förlängda systemet bör omstruktureras och förtydligas.
 (3)Det huvudsakliga målet med systemet förblir att minska obalansen mellan utbudet och efterfrågan på mjölk och mjölkprodukter samt de strukturella överskott som följer av denna obalans, och att på detta sätt uppnå större jämvikt på marknaden. Systemet bör därför tillämpas i ytterligare sju på varandra följande tolvmånadersperioder som börjar löpa den 1 april 2008; Dessa perioder skall läggas till dem som redan föreskrivs enligt förordning (EEG) nr 3950/92.
 (4)Riktpriset för mjölk kommer att minskas progressivt med totalt 28 % under fem regleringsår med början den 1 juli 2004. Åtgärdens effekter för konsumtionen inom EU och på exporten av mjölk och mjölkprodukter motiverar en måttlig ökning av den totala referenskvantiteten för mjölk inom gemenskapen efter varje prissänkning, så att produktionen kan anpassas i förhållande till konsumtionsprognosen och störningar på mjölkmarknaden undvikas.
 (5)Det är nödvändigt att bibehålla den metod som antogs 1984, enligt vilken en avgift skall erläggas för sådana kvantiteter mjölk som samlats in eller sålts för direkt konsumtion och som överstiger en viss garantitröskel. Nämnda tröskel skall för varje medlemsstat uttryckas genom fastställande av en total kvantitet med en garanterad referenshalt mjölkfett.
 (6)Den avgift som skall betalas vid ett eventuellt överskridande av referenskvantiteterna bör vara så hög att den fungerar avskräckande och ett överskridande av den nationella referenskvantiteten skall räcka som skäl för att den skall tas ut av medlemsstaten som sedan slår ut betalningen av den på de producenter som bidragit till överskridandet.
 (7)I förordning (EEG) nr 3950/92 görs det skillnad mellan leveranser och direktförsäljning. Erfarenheten visar att det är lämpligt att förenkla förvaltningen genom att begränsa leveranserna till helmjölk och utesluta alla andra mjölkprodukter, vilka hädanefter måste saluföras inom ramen för direktförsäljning som i fortsättningen kommer att benämnas "försäljning".
 (8)Medlemsstaterna bör ha ansvaret för tilldelningen av de individuella referenskvantiteterna, både för leverans och för försäljning, vilket kräver separat bokföring av levererade kvantiteter och försålda kvantiteter samt av eventuella överskridanden av dessa kvantiteter. Fördelningen skall grunda sig på de referenskvantiteter som producenterna förfogade över för den tolvmånadersperiod som löper ut den 31 mars 2004. Summan av de kvantiteter som medlemsstaterna tilldelat producenterna får inte överstiga de nationella referenskvantiteterna. De nationella referenskvantiteterna skall fastställas för de elva perioderna från och med den 1 april 2004, med hänsyn till de olika faktorer som hänför sig till det tidigare systemet.
 (9)Det är lämpligt att fastställa på vilket sätt mjölkfetthalten skall beaktas vid upprättandet av slutavräkningen för levererade kvantiteter. Det bör betonas att enskilda ändringar i form av sänkningar av fetthalten i levererad mjölk eller av separering av mjölken i olika beståndsdelar inte under några omständigheter får resultera i att en kvantitet som överstiger den garanterade totala kvantiteten mjölk i en medlemsstat undgår att avgiftsbeläggas. Eftersom de kvantiteter som berörs är så små, är det inte nödvändigt att ta hänsyn till fetthalten vid försäljning direkt till konsumenten.
 (10)För att garantera ett väl fungerande system bör det fastställas att producenternas bidrag till avgiften skall samlas in av uppköparna, vilka förefaller vara bäst lämpade att utföra de nödvändiga transaktionerna och därför skall ges de medel som behövs för att kunna samla in detta bidrag. Om det belopp som samlats in överstiger den avgift som skall betalas av medlemsstaten, skall den överskridande delen emellertid gå till finansieringen av nationella omstruktureringsprogram eller återbetalas till vissa kategorier producenter eller producenter som befinner sig i en undantagssituation. Om det visar sig att medlemsstaten inte skall erlägga någon avgift skall eventuellt insamlade förskott återbetalas.
 (11)Erfarenheten har visat att tillämpningen av detta system förutsätter att det finns en nationell reserv som tillförs alla de kvantiteter som av något skäl inte, eller inte längre, är individuellt tilldelade. För att ge medlemsstaterna utrymme att handskas med vissa situationer som faställts enligt objektiva kriterier, bör de ha befogenhet att i detta syfte fylla på sin nationella reserv, särskilt efter en linjär minskning av samtliga referenskvantiteter.
 (12)I syfte att upprätthålla en relativt flexibel förvaltning av systemet bör medlemsstaterna ha tillåtelse att vid slutet av perioden omfördela oanvända referenskvantiteter, nationellt eller mellan uppköpare.
 (13)Om producenterna underutnyttjar referenskvantiteterna kan mjölksektorn hindras från att utvecklas i rätt riktning. För att sådana problem skall kunna undvikas bör medlemsstaterna, vid fall av inställd verksamhet eller betydande underutnyttjande under en längre tidsperiod, ha möjlighet att i överensstämmelse med gemenskapslagstiftningens allmänna principer bestämma att de outnyttjade referenskvantiteterna skall återgå till den nationella reserven för att kunna omfördelas till andra producenter. Det är dock nödvändigt att fastställa bestämmelser för fall där producenterna är tillfälligt förhindrade men vill återuppta produktionen.
 (14)Det har visat sig att de tillfälliga upplåtelser av delar av individuella referenskvantiteter som vissa medlemsstater har medgivit har bidragit till att höja systemets effektivitet. Tillämpningen av denna mekanism bör dock inte hindra fortsatt strukturell utveckling och anpassning eller leda till en underskattning av de administrativa svårigheter som uppstår i och med detta, och får inte leda till att före detta producenter som lämnat verksamheten behåller sin kvot längre än vad som är absolut nödvändigt för att den skall kunna överlåtas på en verksam producent.
 (15)I samband med införandet av systemet 1984 fastställdes principen att när ett jordbruksföretag såldes, utarrenderades eller överläts genom arv, överfördes motsvarande referenskvantitet till köparen, arrendatorn eller arvingen. Detta ursprungliga beslut bör inte ändras. Nationella bestämmelser för att skydda parternas rättmätiga intressen bör tillämpas för alla slags överlåtelser, i den händelse att parterna inte är överens.
 (16)I syfte att fortsätta omstruktureringen inom mjölkproduktionen, förbättra miljön samt undvika att kvoter förblir knutna till företag där mjölkproduktionen upphört, bör det föreskrivas vissa undantag från principen att knyta referenskvantiteter till jordbruksföretag, och medlemsstaterna bör ges befogenhet att fortsätta att tillämpa nationella omstruktureringsprogram. Det är också nödvändigt att på grundval av objektiva kriterier åstadkomma en viss grad av rörlighet för referenskvantiteter inom ett visst geografiskt område, så att det kan garanteras att kvoterna innehas av verksamma producenter. Medlemsstaterna bör också ha rätt att organisera överföringen av referenskvantiteter på annat sätt än genom individuella transaktioner mellan producenterna.
 (17)För att undvika dyrare produktionsmedel eller orättvis behandling bör det betonas att det råder förbud mot alla former av offentligt stöd till en kvotförvärvare.
 (18)Huvudsyftet med den avgift som föreskrivs i denna förordning är att stabilisera marknaden för mjölkprodukter. De intäkter som uppstår till följd av bestämmelserna i denna förordning bör följaktligen användas till att finansiera kostnader inom mjölksektorn.
 (19)De åtgärder som behövs för genomförandet av denna förordning bör antas enligt rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter
 75
 .
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Kapitel 1
 Allmänna bestämmelser
 Artikel 1
 Räckvidd
 Under 11 på varandra följande perioder på tolv månader med början den 1 april 2004 (nedan kallad "tolvmånadersperioder") skall det tas ut en avgift (nedan kallad "avgiften") för sådana kvantiteter komjölk eller andra mjölkprodukter som saluförs under den berörda tolvmånadersperioden och som överskrider de kvantiteter som fastställs i bilaga I.
 Dessa kvantiteter skall fastställas utan att det påverkar eventuella revideringar med hänsyn till det allmänna marknadsläget eller specifika förhållanden i vissa medlemsstater.
 Artikel 2
 Avgiften
 Avgiften skall vara 115 % av riktpriset på mjölk.
 Artikel 3
 Inbetalning av avgiften
 1.Medlemsstaterna skall före den 1 september som följer på den berörda tolvmånadersperioden till Europeiska utvecklings- och garantifonden (EUGFJ) betala in en summa motsvarande den avgift som, med beaktande av den referensfetthalt som fastställs i bilaga II, har beräknats på alla överskridanden av referenskvantiteterna enligt bilaga I.
 2.Avgiften skall i sin helhet slås ut de producenter som har bidragit till överskridandet, på grundval av de individuella referenskvantiteter som avses i artikel 5.
 Artikel 4
 Definitioner
 I denna förordning avses med
 a)mjölk: produkten enligt definitionen i artikel 1.2 a i förordning (EG) nr 2597/97
 76
 b)andra mjölkprodukter: alla mjölkprodukter förutom mjölk, särskilt skummjölk, grädde, smör och ost; När så krävs skall dessa omvandlas till "mjölkekvivalenter" med hjälp av koefficienter som fastställs enligt förfarandet i artikel 21.2.
 c)producent: jordbrukare enligt definitionen i artikel 2 a i förordning (EG) nr .... om upprättande av gemensamma bestämmelser för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av stödsystem för producenter av vissa grödor
 77
 , vars jordbruk är beläget inom en medlemsstats geografiska gränser och som producerar och säljer mjölk eller som förbereder sig för att börja med detta inom kort.
 d)jordbruksföretag: jordbruksföretag enligt definitionen i artikel 2 b i förordning (EG) nr .... om upprättande av gemensamma bestämmelser för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av stödsystem för producenter av vissa grödor.
 e)uppköpare: ett företag eller en sammanslutning som köper upp mjölk från producenter
 *för att samla in, förpacka, lagra, kyla och bearbeta mjölk eller mjölkprodukter (även kontraktarbete räknas),
 *för att sälja produkterna till ett eller flera företag som behandlar eller bearbetar mjölk eller andra mjölkprodukter.
 Som uppköpare betraktas även varje sammanslutning av uppköpare inom samma geografiska område som för medlemmarnas räkning utför det administrativa och bokföringsmässiga arbete som krävs för inbetalningen av avgiften. I samband med tillämpningen av denna bestämmelse skall Grekland betraktas som ett enda geografiskt område där ett offentligt organ får betraktas som sammanslutning av uppköpare enligt ovan.
 f)leverans: alla leveranser av enbart mjölk, dvs. inga andra mjölkprodukter, till en köpare, oavsett om transporten utförs av producenten, en uppköpare, ett företag som behandlar eller bearbetar sådana produkter eller av en tredje part.
 g)försäljning: all försäljning eller överföring av mjölk eller mjölkprodukter utöver leveranser av mjölk enligt f.
 h)saluföring: leverans av mjölk eller försäljning av mjölk eller mjölkprodukter.
 i)tilldelade referenskvantiteter eller individuella referenskvantiteter: referenskvantiteterna den 1 april i en tolvmånadersperiod.
 j)disponibla referenskvantiteter: referenskvantiteter som står till producenternas disposition den 31 mars, inklusive alla tillfälliga överföringar, upplåtelser och tilldelningar som föreskrivs i den här förordningen och som skett under föregående tolvmånadersperiod.
 Kapitel 2
 Tilldelning av referenskvantiteter
 Artikel 5
 Individuella referenskvantiteter
 1.Medlemsstaterna skall, för den tolvmånadersperiod som löper ut den 31 mars 2004, fördela de kvantiteter som avses i bilaga I mellan producenterna på grundval av den individuella referenskvantitet eller de individuella referenskvantiteter som föreskrivs i artikel 4 i förordning (EEG) nr 3950/92.
 2.En producent kan ha antingen en eller två referenskvantiteter, en för leverans och en för försäljning. En överföring av kvantiteter från en referenskvantitet till den andra får endast göras av det behöriga organet i medlemsstaten, på vederbörligen motiverad begäran från producenten.
 3.De individuella referenserna skall när så krävs justeras för var och en av de aktuella tolvmånadersperioderna, så att summan av de individuella referenskvantiteterna inte för någon medlemsstat överstiger den motsvarande totala kvantitet som fastställs i bilaga I, med hänsyn tagen till eventuella minskningar som gjorts för överföringar till den nationella reserven enligt artikel 13.
 Artikel 6
 Tilldelning av kvantiteter ur den nationella reserven
 Medlemsstaterna skall fastställa de bestämmelser som krävs för att, enligt objektiva kriterier som meddelas kommissionen, kunna fördela kvantiteterna i den nationella reserven enligt artikel 13 till verksamma producenter eller producenter som önskar öppna verksamhet.
 Kapitel 3
 Beräkning av avgiften
 Artikel 7
 Bokföring av kvantiteter
 1.Vid leveranser och försäljning skall medlemsstaterna föra separat bokföring över individuella referenskvantiteter, saluförda kvantiteter samt eventuella överskridanden av de individuella kvantiteterna.
 2.Om en producent förfogar över två referenskvantiteter skall hans bidrag till en eventuell avgift beräknas separat på varje referenskvantitet.
 Artikel 8
 Fetthalt
 1.Varje producent skall tilldelas en representativ fetthalt som skall tillämpas på den eller de individuella referenskvantiteter som tilldelats producenten. Denna fetthalt skall vara lika med den genomsnittliga representativa fetthalten hos referenskvantiteterna vid tilldelningsdatumet. Halten skall justeras vid förvärv eller överföring av referenskvantiteter, enligt bestämmelser som skall fastställas i enlighet med artikel 21.2.
 2.De representativa fetthalter som avses i punkt 1 skall, när så krävs, justeras för varje berörd tolvmånadersperiod, på så sätt att den viktade summan av de individuella referensfetthalterna inte för någon medlemsstat överskrider den nationella referensfetthalt som fastställs i bilaga II.
 Artikel 9
 Avgift vid leveranser
 1.Med avseende på upprättandet av slutavräkningen för avgiften skall de kvantiteter som levereras av en producent justeras genom ökning eller minskning när den verkliga fetthalten hos kvantiteterna skiljer sig från producentens referensfetthalt, och detta skall göras med hjälp av koefficienter och enligt villkor som skall fastställas i enlighet med artikel 21.2.
 2.Om summan av de leveranser som justerats enligt punkt 1 är lägre än de faktiska leveranserna skall avgiften beräknas på de faktiska leveranserna. I sådana fall skall varje negativ justering minskas proportionellt i en sådan grad att summan av de justerade leveranserna hamnar på samma nivå som de faktiska leveranserna.
 Om summan av de leveranser som justerats enligt punkt 1 ovan är högre än de faktiska leveranserna skall avgiften fastställas på grundval av de justerade leveranserna.
 3.Sedan de outnyttjade referenskvantiteterna för leveranser eventuellt har omfördelats skall producenternas andel av den avgift som skall betalas, i enlighet med medlemsstatens beslut, fastställas
 a)antingen på nationell nivå, på grundval av det belopp med vilket varje enskild producents referenskvantitet överskridits,
 b)eller först på uppköparnivå, på grundval av det överskott som återstår sedan de outnyttjade referenskvantiteterna har fördelats i proportion till varje producents referenskvantiteter eller enligt objektiva kriterier som skall fastställas av medlemsstaten, och sedan, på nationell nivå.
 Artikel 10
 Uppköparens roll
 1.Uppköparen skall ansvara för insamlingen av bidraget till avgiften hos berörda producenter och skall, enligt bestämmelser som skall fastställas enligt artikel 21.2, till medlemsstatens behöriga organ betala bidragsbeloppet som skall dras av på det mjölkpris som betalas till de producenter som står för överskridandet eller som, om detta inte är möjligt, skall tas ut på annat lämpligt sätt.
 2.Om en uppköpare helt eller delvis träder i stället för en eller flera uppköpare, skall hänsyn tas till de individuella referenskvantiteter som finns disponibla för producenterna under återstoden av den innevarande tolvmånadersperioden, minus de kvantiteter som redan levererats och med beaktande av dessa kvantiteters fetthalt. Samma regler skall gälla när en producent övergår från en uppköpare till en annan.
 3.En producent som har för avsikt att leverera till flera uppköpare skall till var och en av dessa översända en förteckning över uppköparna tillsammans med uppgifter om den totala referenskvantitet han har till sitt förfogande och den planerade fördelningen av denna mellan de olika uppköparna.
 4.Om de kvantiteter som en producent har levererat överstiger dennes referenskvantitet, skall uppköparen ha befogenhet att, i enlighet med närmare bestämmelser som fastställts av medlemsstaten, som ett förskott på bidraget från producenten, dra av ett belopp från mjölkpriset för varje leverans från denne producent som överstiger referenskvantiteten för leveranser.
 Artikel 11
 Avgift vid försäljning
 1.Vid försäljning och i enlighet med medlemsstatens beslut skall producenternas bidrag till avgiften, efter eventuell omfördelning av outnyttjade referenskvantiteter, fastställas på lämplig regional nivå eller, i förekommande fall, via godkända producentorganisationer.
 2.Om inte alla mjölkens beståndsdelar saluförs skall medlemsstaterna, med hjälp av koefficienter som fastställs enligt förfarandet i artikel 21.2, grunda avgiften på den totala kvantitet mjölk som använts.
 3.Vid försäljning direkt till konsumenten skall fetthalten inte beaktas för beräkningen av avgiften. I övriga fall, under förutsättning att den faktiska fetthalten är högre än producentens referensfetthalt, skall de överförda kvantiteterna ökas enligt koefficienter och villkor som skall fastställas i enlighet med artikel 21.2.
 Kapitel 4
 Förvaltning av avgiften
 Artikel 12
 Överskjutande eller icke betalade belopp
 1.Om det fastställs att avgift skall betalas och om det insamlade bidraget från producenterna är högre än avgiften får medlemsstaten
 a)helt eller delvis använda överskottet till att finansiera åtgärder enligt artikel 17.1 a, och/eller
 b)helt eller delvis omfördela det till producenter som tillhör de prioriterade kategorier som definierats av medlemsstaten på grundval av objektiva kriterier, vilka skall fastställas enligt förfarandet i artikel 21.2, eller till producenter som påverkas av särskilda omständigheter till följd av en nationell bestämmelse som inte har något samband med det här systemet.
 2.När det fastställs att ingen avgift skall betalas skall eventuella avgiftsförskott som tagits ut av uppköparen eller medlemsstaten återbetalas senast vid slutet av nästa tolvmånadersperiod.
 3.Om en uppköpare inte lyckas ta ut bidraget till avgiften hos en producent, skall medlemsstaten utkräva det obetalda beloppet direkt av producenten.
 Artikel 13
 Nationell reserv
 1.Varje medlemsstat skall inrätta en nationell reserv inom ramen för de kvantiteter som avses i bilaga I och särskilt med avseende på den tilldelning som föreskrivs i artikel 6. Reserven kan tillföras medel bland annat genom avgifter på överföringar av referenskvantiteter enligt artiklarna 16 eller 17, eller genom linjär minskning av de individuella referenskvantiteterna.
 2.Alla extra referenskvantiteter som tilldelas en medlemsstat skall automatiskt sättas in i den nationella reserven.
 Artikel 14
 Fall då verksamheten upphör
 1.När en fysisk eller juridisk person som innehar referenskvantiteter under en tolvmånadersperiod inte längre uppfyller kraven enligt artikel 4 c, skall dessa kvantiteter övergå till den nationella reserven senast den 1 april det påföljande kalenderåret, utom om saluföringen återupptas av samma person senast den dagen.
 2.Om berörda fysiska eller juridiska person återupptar saluföringen senast i slutet av den andra tolvmånadersperiod som följer på indragningen av kvantiteterna, skall han senast den 1 april som följer efter dagen för ansökan beviljas en referenskvantitet från den nationella reserven i enlighet med artikel 5.1.
 3.Om en producent under minst en tolvmånadersperiod inte utnyttjat minst 70 % av sin individuella referenskvantitet genom försäljning av mjölk eller andra mjölkprodukter, får medlemsstaterna under iakttagande av gemenskapslagstiftningens allmänna principer
 a)besluta om och på vilka villkor hela eller delar av den outnyttjade referenskvantiteten skall återgå till den nationella reserven,
 b)fastställa under vilka villkor en referenskvantitet skall återgå till den berörda producenten.
 4.Punkterna 1 och 3 skall emellertid inte tillämpas vid force majeure eller i vederbörligen motiverade fall som godkänts av den behöriga myndigheten och där de berörda producenternas produktionskapacitet endast påverkas tillfälligt.
 Artikel 15
 Tillfälliga överlåtelser
 1.I slutet av varje tolvmånadersperiod skall medlemsstaterna, för den berörda perioden, godkänna tillfällig överlåtelse av en del av den individuella referenskvantitet som den därtill berättigade producenten inte avser att utnyttja.
 Medlemsstater får reglera överlåtelserna med hänsyn till producentkategori eller mjölkproduktionens struktur och får begränsa överlåtelser till uppköparnivå eller inom regioner samt fastställa i vilken mån överlåtelserna får ske på nytt.
 2.Varje medlemsstat får besluta att inte tillämpa punkt 1 på grundval av ett eller båda av följande kriterier:
 a)Behovet att underlätta strukturell utveckling och anpassning.
 b)Betydande administrativa behov.
 Artikel 16
 Permanenta överlåtelser
 1.I händelse av överlåtelse av jordbruksföretaget genom försäljning, utarrendering eller faktiskt eller förtida arv skall individuella referenskvantiteter överlåtas tillsammans med jordbruksföretaget till de producenter som tar över det, i enlighet med närmare bestämmelser som medlemsstaterna skall fastställa med hänsyn till de arealer som används för mjölkproduktion eller andra objektiva kriterier samt med beaktande av eventuella avtal mellan parterna.
 2.Om mark överlåts till offentliga myndigheter och/eller för offentligt bruk eller om överlåtelser sker i syften som inte har något samband med jordbruk, skall medlemsstaterna föreskriva att erforderliga åtgärder för att skydda parternas rättmätiga intressen genomförs och särskilt att den överlåtande producenten ges möjlighet att fortsätta med mjölkproduktion om det är hans avsikt.
 3.Om det inte finns något avtal mellan parterna i det fall ett arrendekontrakt löper ut utan att det finns möjlighet till förnyelse på liknande villkor eller i situationer som medför jämförbara rättsliga effekter skall de individuella referenskvantiteterna i fråga helt eller delvis överföras till de producenter som övertar dem, i enlighet med bestämmelser som antagits eller kommer att antas av medlemsstaterna, med beaktande av parternas rättmätiga intressen.
 4.Medlemsstaterna får föreskriva överlåtelser enligt underhandskontrakt av referenskvantiteter, antingen direkt mellan producenter eller genom transaktioner som organiseras på de behöriga myndigheternas initiativ.
 5.Vid överföringar enligt punkt 1‐ 4 skall medlemsstaterna hålla inne en del av den överförda kvantiteten för den nationella reservens räkning; denna del kan variera med hänsyn till omständigheterna och objektiva kriterier.
 Artikel 17
 Särskilda överlåtelsebestämmelser
 1.I syfte att slutföra omstruktureringen av mjölkproduktionen eller för att förbättra miljön och i enlighet med närmare bestämmelser som de skall fastställa med beaktande av parternas rättmätiga intressen, får medlemsstaterna
 a)bevilja ersättning genom en eller flera årliga utbetalningar till producenter som åtar sig att definitivt lägga ned hela eller en del av sin mjölkproduktion och tillföra den nationella reserven de således frigjorda referenskvantiteterna,
 b)på grundval av objektiva kriterier fastställa de villkor på vilka producenter i början av en tolvmånadersperiod av den behöriga myndigheten eller av ett av denna utsett organ, mot betalning, får erhålla en extratilldelning av sådana referenskvantiteter som andra producenter i slutet av den föregående tolvmånadersperioden definitivt har frigjort mot en ersättning, i en eller flera årliga utbetalningar, vilken motsvarar ovannämnda betalning,
 c)när det gäller överlåtelse av mark i miljöförbättrande syfte, fastställa att den individuella referenskvantiteten skall tilldelas den överlåtande producenten om han avser att fortsätta med mjölkproduktion,
 d)på grundval av objektiva kriterier fastställa inom vilka regioner eller uppsamlingsområden det skall vara tillåtet med definitiv överföring av referenskvantiteter utan motsvarande överlåtelse av mark, i syfte att förbättra mjölkproduktionens struktur,
 e)på ansökan av producenten hos den behöriga myndigheten eller hos av denna utsett organ och i syfte att förbättra mjölkproduktionens struktur på företagsnivå eller att möjliggöra en övergång till extensiv produktion, tillåta definitiv överföring av referenskvantiteter utan motsvarande överlåtelse av mark eller vice versa,
 f)fastställa villkoren för fördelningen av extra kvantiteter som tilldelats medlemsstaten.
 2.Bestämmelserna i punkt 1 kan genomföras på nationell nivå, på lämplig regional nivå eller inom specificerade uppsamlingsområden.
 3.Inga särskilda övergångsåtgärder utöver de som avses i punkt 1 skall tillåtas.
 Artikel 18
 Stöd till förvärv av referenskvantiteter
 Inget offentligt organ har rätt att bevilja ekonomiskt stöd till parter som förvärvar referenskvantiteter vare sig genom försäljning, överlåtelser eller tilldelning enligt denna förordning.
 Artikel 19
 Godkännande
 En försäljares eller uppköpares verksamhet måste först godkännas av medlemsstaten, enligt kriterier som skall fastställas i enlighet med artikel 21.2. Samma sak gäller för producentsammanslutningar enligt artikel 11.1, i förekommande fall.
 Kapitel 5
 Övergångs- och slutbestämmelser
 Artikel 20
 Avgiftens syfte
 Avgiften skall betraktas som intervention i syfte att stabilisera jordbruksmarknaderna och skall användas till att finansiera utgifter inom mjölksektorn.
 Artikel 21
 Förvaltningskommitté
 1.Kommissionen skall biträdas av Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter som inrättades genom artikel 41 i förordning (EG) nr 1255/1999.
 2.När hänvisning sker till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, varvid bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet skall iakttas.
 3.Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall fastställas till en månad.
 Artikel 22
 Upphävande
 Förordning (EEG) nr 3950/92 skall upphöra att gälla den 31 mars 2004.
 Hänvisningar till den upphävda förordningen skall tolkas som hänvisningar till den här förordningen och skall läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga III.
 Artikel 23
 Övergångsåtgärder
 Där övergångsbestämmelser krävs för att underlätta genomförandet av de ändringar som föreskrivs i den här förordningen skall de antas i enlighet med förfarandet i artikel 21.2.
 Artikel 24
 Ikraftträdande
 Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.
 Den skall tillämpas från och med den1 april 2004.
 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 Utfärdad i Bryssel den
 På rådets vägnar
 Ordförande
 BILAGA I
 Referenskvantiteter
 a)Perioden 2004/05
 Medlemsstat
 Kvantitet (ton)
 Belgien
 3 326 983,000
 Danmark
 4 477 625,000
 Tyskland
 28 004 140,000
 Grekland
 700 513,000
 Spanien
 6 116 950,000
 Frankrike
 24 356 977,000
 Irland
 5 395 764,000
 Italien
 10 530 060,000
 Luxemburg
 270 394,000
 Nederländerna
 11 130 065,000
 Österrike
 2 763 148,000
 Portugal *
 1 879 823,000
 Finland
 2 419 026,324
 Sverige
 3 319 515,000
 Förenade kungariket
 14 682 697,000
 *
 Utom Madeira
 b)Perioden 2005/06
 Medlemsstat
 Kvantitet (ton)
 Belgien
 3 343 535,000
 Danmark
 4 499 902,000
 Tyskland
 28 143 464,000
 Grekland
 700 513,000
 Spanien
 6 116 950,000
 Frankrike
 24 478 156,000
 Irland
 5 395 764,000
 Italien
 10 530 060,000
 Luxemburg
 271 739,000
 Nederländerna
 11 185 438,000
 Österrike
 2 776 895,000
 Portugal *
 1 889 185,000
 Finland
 2 431 049,324
 Sverige
 3 336 030,000
 Förenade kungariket
 14 755 647,000
 *
 Utom Madeira
 c)Perioden 2006/07
 Medlemsstat
 Kvantitet (ton)
 Belgien
 3 360 087,000
 Danmark
 4 522 178,000
 Tyskland
 28 282 788,000
 Grekland
 700 513,000
 Spanien
 6 116 950,000
 Frankrike
 24 599 335,000
 Irland
 5 395 764,000
 Italien
 10 530 060,000
 Luxemburg
 273 084,000
 Nederländerna
 11 240 812,000
 Österrike
 2 790 642,000
 Portugal *
 1 898 548,000
 Finland
 2 443 071,324
 Sverige
 3 352 545,000
 Förenade kungariket
 14 828 597,000
 *
 Utom Madeira
 d)Perioden 2007/08
 Medlemsstat
 Kvantitet (ton)
 Belgien
 3 393 687,870
 Danmark
 4 567 399,780
 Tyskland
 28 565 615,880
 Grekland
 707 518,130
 Spanien
 6 178 119,500
 Frankrike
 24 845 328,350
 Irland
 5 449 721,640
 Italien
 10 635 360,600
 Luxemburg
 275 814,840
 Nederländerna
 11 353 220,120
 Österrike
 2 818 548,420
 Portugal *
 1 917 533,480
 Finland
 2 467 502,037
 Sverige
 3 386 070,450
 Förenade kungariket
 14 976 882,970
 *
 Utom Madeira
 e)Perioderna 2008/09 till 2014/15
 Medlemsstat
 Kvantitet (ton)
 Belgien
 3 427 288,740
 Danmark
 4 612 621,560
 Tyskland
 28 848 443,760
 Grekland
 714 523,260
 Spanien
 6 239 289,000
 Frankrike
 25 091 321,700
 Irland
 5 503 679,280
 Italien
 10 740 661,200
 Luxemburg
 278 545,680
 Nederländerna
 11 465 628,240
 Österrike
 2 846 454,840
 Portugal *
 1 936 518,960
 Finland
 2 491 932,750
 Sverige
 3 419 595,900
 Förenade kungariket
 15 125 168,940
 *
 Utom Madeira
 BILAGA II
 Referensfetthalt
 Medlemsstat
 Referensfetthalt (g/kg)
 Belgien
 36,91
 Danmark
 43,68
 Tyskland
 40,11
 Grekland
 36,10
 Spanien
 36,37
 Frankrike
 39,48
 Irland
 35,81
 Italien
 36,88
 Luxemburg
 39,17
 Nederländerna
 42,36
 Österrike
 40,30
 Portugal
 37,30
 Finland
 43,40
 Sverige
 43,40
 Förenade kungariket
 39,70
 BILAGA III
 Jämförelsetabell
 Den här förordningen
 Förordning (EEG) nr 3950/92
 Artikel 1
 stycke 1
 stycke 2
 Artikel 1
 stycke 1
 Artikel 3.2
 Artikel 2
 Artikel 1
 stycke 2
 Artikel 3
 Artikel 2.1 stycke 1
 Artikel 4
 Artikel 9
 Artikel 5.1
 Artikel 5.2
 Artikel 5.3
 -
 -
 Artikel 4.2
 Artikel 6
 -
 Artikel 7
 -
 Artikel 8
 -
 Artikel 9.1, 9.2 och 9.3
 -
 Artikel 2.2
 Artikel 10.1
 Artikel 10.2
 Artikel 10.3
 Artikel 10.4
 Artikel 2.2
 stycke 1
 Artikel 2.2
 stycke 2
 –
 Artikel 2.2
 stycke 3
 Artikel 11.1
 2
 3
 Artikel 2.1
 -
 -
 Artikel 12.1
 Artikel 12.2
 Artikel 12.3
 Artikel 2.4
 -
 -
 Artikel 13
 Artikel 5 stycke 1
 Artikel 14
 Artikel 5 stycke 2 och 3
 Artikel 15
 Artikel 6
 Artikel 16
 Artikel 7
 Artikel 17
 Artikel 8
 Artikel 18
 -
 Artikel 19
 -
 Artikel 20
 Artikel 10
 Artikel 21
 Artikel 11
 Artikel 22
 Artikel 12
 Bilaga I
 Bilaga
 Bilaga II
 -
 Bilaga III
 -
 BILAGA
 FINANSIERINGSÖVERSIKT
 1.
 BUDGETKAPITEL:
 B1-10 till B1-33 (2003 års kontoplan)
 2.
 ÅTGÄRDENS BETECKNING
 -
 Rådets förordning om upprättande av gemensamma bestämmelser för direktstöd för producenter av vissa grödor
 -
 Rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål
 -
 Rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för ris
 -
 Rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för torkat foder
 -
 Rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter
 -
 Rådets förordning om införande av en avgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter
 3.
 RÄTTSLIG GRUND:
 Artiklarna 36 och 37 i fördraget
 4.
 ÅTGÄRDENS SYFTE:
 Att inom ramen för halvtidsöversynen av jordbrukspolitiken enligt Agenda 2000 föreslå ett antal ändringar i syfte att
 -
 stärka konkurrenskraften för EU:s jordbruk
 -
 främja ett mer marknadsorienterat, hållbart jordbruk
 -
 ge ett bättre avvägt stöd och stärka landsbygdsutvecklingen
 5.
 BUDGETKONSEKVENSER
 BUDGETÅR
 2004
 (miljoner euro)
 BUDGETÅR
 2005
 (miljoner euro)
 BUDGETÅR
 2006
 (miljoner euro)
 5.0
 UTGIFTERNA BELASTAR EG:S BUDGET
 EU-15
 CC-10 (Kandidatländer)
 --------
 Totalt
 - 97
 -
 --------
 - 97
 - 28
 + 15
 ----------
 - 13
 - 337
 - 17
 --------
 - 354
 5.1
 INKOMSTER
 -
 GEMENSKAPERNAS EGNA MEDEL
 -
 -
 -
 2007
 2008
 2009
 2010
 5.0.1
 BERÄKNADE UTGIFTER
 EU-15
 CC-10 (Kandidatländer)
 ---------
 Totalt a)
 Effekt av modulering gradvis sänkning
 Totalt b)
 - 470
 – 33
 --------
 - 503
 - 228
 ---------
 - 731
 - 566
 – 45
 --------
 - 611
 - 751
 --------
 - 1 362
 + 64
 + 37
 --------
 + 101
 - 2 030
 ----------
 - 1 929
 - 186
 + 88
 -----------
 - 98
 - 2 420
 -----------
 - 2 518
 5.1.1
 BERÄKNADE INKOMSTER
 -
 -
 -
 -
 5.2
 BERÄKNINGSMETOD
 Se bilagorna.
 6.0
 ÄR FINANSIERING MÖJLIG MED DE MEDEL SOM ANSLAGITS UNDER BERÖRT KAPITEL I DEN LÖPANDE BUDGETEN?
 JA / NEJ
 6.1
 ÄR FINANSIERING MÖJLIG GENOM ÖVERFÖRING MELLAN KAPITEL I DEN LÖPANDE BUDGETEN?
 JA / NEJ
 6.2
 ÄR DET NÖDVÄNDIGT MED EN TILLÄGGSBUDGET?
 JA / NEJ
 6.3
 BEHÖVER MEDEL ANSLÅS I KOMMANDE BUDGETAR?
 JA / NEJ
 ANMÄRKNINGAR:
 b)
 De tillgängliga beloppen för landsbygdsutveckling är 228 miljoner euro år 2007, 475 miljoner euro år 2008, 741 miljoner euro år 2009 och 988 miljoner euro år 2010.
 -
 Förslaget påverkar inte de administrativa utgifterna.
 -
 Konsekvensanalyser har genomförts för de föreslagna åtgärderna.
 BILAGA A - 1
 BERÄKNADE UTGIFTER
 A. ENLIGT FÖRSLAGEN I SAMBAND MED HALVTIDSÖVERSYNEN
 I. Marknadsåtgärder1
 miljoner euro
 2004
 2005
 2006
 2007
 2008
 2009
 2010
 2011
 2012
 2013
 EU-15
 1. Spannmål
 . Exportbidrag
 - vete
 9,0
 1,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 - korn
 39,0
 7,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 - råg
 27,5
 22,2
 21,2
 21,2
 42,4
 42,4
 42,4
 42,4
 42,4
 42,4
 - andra
 78,0
 63,8
 60,8
 55,4
 53,6
 54,6
 53,6
 53,6
 53,6
 53,6
 . Offentlig lagring
 - vete
 16,5
 14,4
 14,4
 14,4
 14,4
 13,8
 13,8
 13,8
 13,8
 13,8
 - korn
 64,0
 47,0
 14,1
 12,2
 12,2
 12,5
 15,7
 15,7
 15,7
 15,7
 - råg
 169,2
 44,8
 17,5
 15,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 - andra
 3,5
 . Produktionsbidrag för stärkelse
 45,9
 4,7
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 . Bidrag för potatisstärkelse
 39,2
 39,2
 39,2
 39,2
 39,2
 39,2
 39,2
 39,2
 39,2
 39,2
 . Andra 2
 1,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 . Totalt spannmål
 492,8
 244,1
 167,2
 157,4
 161,8
 162,5
 164,7
 164,7
 164,7
 164,7
 2. Torkat foder
 . Produktionsstöd för torkat foder
 243,3
 144,1
 104,1
 64,1
 24,0
 0
 0
 0
 0
 0
 3. Ris
 . Exportbidrag
 33,0
 10,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 . Offentlig och privat lagring
 55,0
 21,0
 5,0
 5,0
 5,0
 5,0
 5,0
 5,0
 5,0
 5,0
 . Andra 3
 22,0
 7,0
 2,0
 2,0
 2,0
 2,0
 2,0
 2,0
 2,0
 2,0
 . Totalt ris
 110,0
 38,0
 7,0
 7,0
 7,0
 7,0
 7,0
 7,0
 7,0
 7,0
 4. Mjölk och mjölkprodukter
 . Exportbidrag
 - smör/smörolja
 367,0
 303,0
 223,0
 191,0
 150,0
 119,0
 115,0
 115,0
 115,0
 115,0
 - skummjölkspulver
 165,0
 144,0
 120,0
 108,0
 82,0
 68,0
 65,0
 65,0
 65,0
 65,0
 - ost
 210,0
 196,0
 183,0
 170,0
 157,0
 149,0
 146,0
 146,0
 146,0
 146,0
 - andra mjölkprodukter
 697,0
 632,0
 551,0
 469,0
 387,0
 315,0
 302,0
 302,0
 302,0
 302,0
 . Offentlig lagring
 - smör
 -32,0
 -60,0
 -24,0
 -22,0
 -20,0
 1,0
 -2,0
 -2,0
 -2,0
 -2,0
 - skummjölkspulver
 -8,0
 -15,0
 2,0
 7,0
 10,0
 10,0
 10,0
 10,0
 10,0
 10,0
 . Interna stöd
 - smör
 416,0
 310,0
 191,0
 71,0
 2,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 - skummjölkspulver
 250,0
 220,0
 183,0
 122,0
 92,0
 67,0
 61,0
 61,0
 61,0
 61,0
 - kasein
 270,0
 231,0
 187,0
 143,0
 99,0
 61,0
 55,0
 55,0
 55,0
 55,0
 . Privat lagring
 - smör
 26,0
 43,0
 43,0
 43,0
 43,0
 43,0
 23,0
 23,0
 23,0
 23,0
 - ost
 54,0
 54,0
 54,0
 54,0
 54,0
 54,0
 54,0
 54,0
 54,0
 54,0
 . Andra 4
 46,0
 43,0
 41,0
 37,0
 34,0
 32,0
 32,0
 32,0
 32,0
 32,0
 . Totalt mjölk och mjölkprodukter
 2 461
 2 101
 1 754
 1 393
 1 090
 919
 861
 861
 861
 861
 5. Nötkött
 . Exportbidrag
 479,3
 467,9
 431,8
 411,0
 393,6
 377,1
 377,1
 377,1
 377,1
 377,1
 6a Totalt marknadsåtgärder
 3 786,4
 2 995,1
 2 464,1
 2 032,5
 1 676,4
 1 465,6
 1 409,8
 1 409,8
 1 409,8
 1 409,8
 (1 + 2 + 3 + 4 + 5)
 6b Säljfrämjande åtgärder
 67,0
 67,0
 49,0
 34,0
 26,0
 24,0
 24,0
 24,0
 24,0
 24,0
 6 Totalt marknadsåtgärder och säljfrämjande åtgärder
 3 853,4
 3 062,1
 2 513,1
 2 066,5
 1 702,4
 1 489,6
 1 433,8
 1 433,8
 1 433,8
 1 433,8
 EUR-15 (6a+ 6b)
 7. Marknadsåtgärder CC-10 (kandidatländer)
 216,3
 480,0
 490,0
 458,0
 426,0
 394,0
 394,0
 394,0
 394,0
 394,0
 varav
 -spannmål
 37,6
 97,0
 87,0
 85,0
 85,0
 85,0
 85,0
 85,0
 85,0
 85,0
 -torkat foder
 2,8
 7,0
 7,0
 7,0
 7,0
 7,0
 7,0
 7,0
 7,0
 7,0
 -ris
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 -mjölk och mjölkprodukter
 154,4
 321,0
 341,0
 311,0
 279,0
 247,0
 247,0
 247,0
 247,0
 247,0
 -nötkött exportbidrag
 21,5
 55,0
 55,0
 55,0
 55,0
 55,0
 55,0
 55,0
 55,0
 55,0
 8. Marknadsåtgärder och säljfrämjande åtgärderEU-25 (6 + 7)
 4 069,7
 3 542,1
 3 003,1
 2 524,5
 2 128,4
 1 883,6
 1 827,8
 1 827,8
 1 827,8
 1 827,8
 1
 Spannmål, torkat foder, ris, mjölk och mjölkprodukter, exportbidrag för nötkött
 2
 Livsmedelsbistånd
 3
 Livsmedelsbistånd, stöd till ris till Reunion
 4
 Livsmedelsbistånd, skolmjölk, mjölkavgift.
 BILAGA A – 2
 II. Direktstöd till producenter1
 miljoner euro
 2004
 2005
 2006
 2007
 2008
 2009
 2010
 2011
 2012
 2013
 EU-15
 1. Enhetsstöd till jordbruket
 28 025,6
 28 901,0
 29 780,8
 30 760,0
 31 739,3
 31 739,3
 31 739,3
 31 739,3
 31 739,3
 ENHETSSTÖDETS URSPRUNG
 2a. Direktstöd
 . arealstöd för basgrödor
 16 093
 (16471,0)
 (16471,0)
 (16471,0)
 (16471,0)
 (16471,0)
 (16471,0)
 (16471,0)
 (16471,0)
 (16471,0)
 . tilläggsstöd för torkning
 67,9
 (67,5)
 (67,5)
 (67,5)
 (67,5)
 (67,5)
 (67,5)
 (67,5)
 (67,5)
 (67,5)
 . tilläggstöd för durumvete
 1 109,1
 (979,3)
 (876,7)
 (777,2)
 (777,2)
 (777,2)
 (777,2)
 (777,2)
 (777,2)
 (777,2)
 . stöd för trindsädesslag
 72,4
 (72,4)
 (72,4)
 (72,4)
 (72,4)
 (72,4)
 (72,4)
 (72,4)
 (72,4)
 (72,4)
 . produktionsstöd för utsäde
 110,0
 (106,4)
 (106,4)
 (106,4)
 (106,4)
 (106,4)
 (106,4)
 (106,4)
 (106,4)
 (106,4)
 . bidrag för am- och dikor
 2 136,8
 (2012,5)
 (2012,5)
 (2012,5)
 (2012,5)
 (2012,5)
 (2012,5)
 (2012,5)
 (2012,5)
 (2012,5)
 . tilläggsbidrag för am- och dikor
 99,9
 (99,4)
 (99,4)
 (99,4)
 (99,4)
 (99,4)
 (99,4)
 (99,4)
 (99,4)
 (99,4)
 . särskilt nötköttsbidrag
 1 925,8
 (1911,1)
 (1911,1)
 (1911,1)
 (1911,1)
 (1911,1)
 (1911,1)
 (1911,1)
 (1911,1)
 (1911,1)
 . slaktbidrag för nötkreatur
 2 178,8
 (1525,8)
 (1525,8)
 (1525,8)
 (1525,8)
 (1525,8)
 (1525,8)
 (1525,8)
 (1525,8)
 (1525,8)
 . extensifieringsbidrag för nötkreatur
 1 023,0
 (1013,5)
 (1013,5)
 (1013,5)
 (1013,5)
 (1013,5)
 (1013,5)
 (1013,5)
 (1013,5)
 (1013,5)
 . tilläggsbidrag till nötköttsproducenter
 493,0
 (461,4)
 (461,4)
 (461,4)
 (461,4)
 (461,4)
 (461,4)
 (461,4)
 (461,4)
 (461,4)
 . tack- och getbidrag
 1 435,3
 (1378,6)
 (1378,6)
 (1378,6)
 (1378,6)
 (1378,6)
 (1378,6)
 (1378,6)
 (1378,6)
 (1378,6)
 . tack- och getbidrag tillägg
 402,7
 (393,6)
 (393,6)
 (393,6)
 (393,6)
 (393,6)
 (393,6)
 (393,6)
 (393,6)
 (393,6)
 . tilläggsbidr. får- och getproducenter
 72,0
 (72,0)
 (72,0)
 (72,0)
 (72,0)
 (72,0)
 (72,0)
 (72,0)
 (72,0)
 (72,0)
 . mjölkbidrag
 (675,7)
 (1350,1)
 (2025,8)
 (2701,4)
 (3377,1)
 (3377,1)
 (3377,1)
 (3377,1)
 (3377,1)
 . tilläggsbidrag till mjölkproducenter
 (303,6)
 (607,2)
 (910,8)
 (1214,4)
 (1518,0)
 (1518,0)
 (1518,0)
 (1518,0)
 (1518,0)
 . bidrag för stärkelsepotatisprod. 50%
 194,8
 (96,0)
 (96,0)
 (96,0)
 (96,0)
 (96,0)
 (96,0)
 (96,0)
 (96,0)
 (96,0)
 . arealstöd för ris
 128,9
 (247,4)
 (247,4)
 (247,4)
 (247,4)
 (247,4)
 (247,4)
 (247,4)
 (247,4)
 (247,4)
 . torkat foder, inkomststöd
 (132,7)
 (132,7)
 (132,7)
 (132,7)
 (132,7)
 (132,7)
 (132,7)
 (132,7)
 (132,7)
 . ytterligare bidrag för nötkreatur och får,
 5,8
 (5,7)
 (5,7)
 (5,7)
 (5,7)
 (5,7)
 (5,7)
 (5,7)
 (5,7)
 (5,7)
 öar och regioner i randområden
 . totalt direktstöd a)
 27 549
 2b Direktstöd
 . tilläggsstöd arealer med proteingrödor
 67,4
 77,8
 77,8
 77,8
 77,8
 77,8
 77,8
 77,8
 77,8
 77,8
 . arealstöd för kvalitetsdurumvete
 127,6
 127,6
 127,6
 127,6
 127,6
 127,6
 127,6
 127,6
 127,6
 . arealstöd för ris
 182,3
 182,3
 182,3
 182,3
 182,3
 182,3
 182,3
 182,3
 182,3
 . arealstöd för nötter
 80,0
 80,0
 80,0
 80,0
 80,0
 80,0
 80,0
 80,0
 80,0
 . arealstöd för energigrödor
 67,5
 67,5
 67,5
 67,5
 67,5
 67,5
 67,5
 67,5
 67,5
 . bidrag till stärkelsepotatisproducenter
 97,4
 97,4
 97,4
 97,4
 97,4
 97,4
 97,4
 97,4
 97,4
 . totalt direktstöd b)
 67,4
 632,6
 632,6
 632,6
 632,6
 632,6
 632,6
 632,6
 632,6
 632,6
 3.
 Totalt (1+2a+2b)
 EU-15
 27 616,1
 28 658,2
 29 533,6
 30 413,4
 31 392,6
 32 371,9
 32 371,9
 32 371,9
 32 371,9
 32 371,9
 4.
 Totalt direktstöd
 CC-10 (Kandidatländer)
 1 450,0
 1 786,0
 2 142,0
 2 522,0
 3 232,0
 3 879,0
 4 525,0
 5 171,0
 5 819,0
 5.
 Totalt direktstöd
 EU-25 (3 + 4)
 27 616,1
 30 108,2
 31 319,6
 32 555,4
 33 914,6
 35 603,9
 36 250,9
 36 896,9
 37 542,9
 38 190,9
 III. TOTALT (I + II)
 miljoner euro
 2004
 2005
 2006
 2007
 2008
 2009
 2010
 2011
 2012
 2013
 Totalt (I + II)
 EU-15
 31 469,5
 31 720,3
 32 046,7
 32 479,9
 33 095,0
 33 861,5
 33 805,7
 33 805,7
 33 805,7
 33 805,7
 Totalt (I + II)
 CC-10 (Kandidatländer)
 216,3
 1 930,0
 2 276,0
 2 600,0
 2 948,0
 3 626,0
 4 273,0
 4 919,0
 5 565,0
 6 213,0
 Totalt (I + II)
 EU-25
 31 685,8
 33 650,3
 34 322,7
 35 079,9
 36 043,0
 37 487,5
 38 078,7
 38 724,7
 39 370,7
 40 018,7
 1
 Åtgärder som ändras, avskaffas eller införs genom förslagen i samband med halvtidsöversynen.
 BILAGA B – 1
 BERÄKNADE UTGIFTER
 B. STATUS QUO
 I. Marknadsåtgärder1
 2004
 2005
 2006
 2007
 2008
 2009
 2010
 2011
 2012
 2013
 EU-15
 1.
 Spannmål
 . Exportbidrag
 -vete
 9,0
 10,0
 10,0
 10,0
 10,0
 11,0
 11,0
 11,0
 11,0
 11,0
 -korn
 38,0
 43,0
 42,0
 46,0
 48,0
 46,0
 47,0
 47,0
 47,0
 47,0
 -råg
 10,0
 26,0
 24,0
 24,0
 20,0
 17,0
 13,0
 13,0
 13,0
 13,0
 - andra
 78,0
 86,0
 89,0
 83,0
 81,0
 82,0
 81,0
 81,0
 81,0
 81,0
 . Offentlig lagring
 -vete
 17,3
 17,5
 16,2
 16,2
 15,7
 16,8
 15,5
 15,5
 15,5
 15,5
 -korn
 64,6
 49,0
 42,7
 21,3
 17,4
 28,2
 25,2
 25,2
 25,2
 25,2
 -råg
 189,9
 189,5
 193,7
 205,5
 217,5
 240,7
 255,7
 255,7
 255,7
 255,7
 - andra
 5,5
 . Produktionsbidrag för stärkelse
 45,9
 48,2
 48,2
 35,4
 33,9
 33,9
 33,9
 33,9
 33,9
 33,9
 . Bidrag för potatisstärkelse
 39,2
 39,2
 39,2
 39,2
 39,2
 39,2
 39,2
 39,2
 39,2
 39,2
 . Andra 2
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 . Totalt spannmål
 498,4
 509,4
 506,0
 481,6
 483,7
 515,8
 522,5
 522,5
 522,5
 522,5
 2.
 Torkat foder
 . Produktionsstöd för torkat foder
 316,8
 316,8
 316,8
 316,8
 316,8
 316,8
 316,8
 316,8
 316,8
 316,8
 3.
 Ris
 . Exportbidrag
 33,0
 34,0
 34,0
 34,0
 34,0
 34,0
 34,0
 34,0
 34,0
 34,0
 . Offentlig och privat lagring
 55,0
 62,0
 74,0
 84,0
 134,0
 344,0
 507,0
 507,0
 507,0
 507,0
 . Andra 3
 22,0
 22,0
 22,0
 22,0
 22,0
 22,0
 22,0
 22,0
 22,0
 22,0
 . Totalt ris
 110,0
 118,0
 130,0
 140,0
 190,0
 400,0
 563,0
 563,0
 563,0
 563,0
 4.
 Mjölk och mjölkprodukter
 . Exportbidrag
 -smör/smörolja
 364,0
 364,0
 327,0
 290,0
 255,0
 228,0
 228,0
 228,0
 228,0
 228,0
 -skummjölkspulver
 151,0
 147,0
 109,0
 83,0
 57,0
 52,0
 52,0
 52,0
 52,0
 52,0
 -ost
 210,0
 210,0
 199,0
 183,0
 175,0
 174,0
 174,0
 174,0
 174,0
 174,0
 -andra mjölkprodukter
 697,0
 697,0
 630,0
 560,0
 474,0
 460,0
 460,0
 460,0
 460,0
 460,0
 . Offentlig lagring
 -smör
 -24,0
 -19,0
 -22,0
 -40,0
 -51,0
 -62,0
 -38,0
 -38,0
 -38,0
 -38,0
 -skummjölkspulver
 -7,0
 -14,0
 -8,0
 -6,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 . Interna stöd
 -smör
 430,0
 419,0
 345,0
 260,0
 185,0
 175,0
 175,0
 175,0
 175,0
 175,0
 -skummjölkspulver
 256,0
 248,0
 204,0
 126,0
 91,0
 82,0
 82,0
 82,0
 82,0
 82,0
 -kasein
 275,0
 264,0
 209,0
 143,0
 94,0
 77,0
 77,0
 77,0
 77,0
 77,0
 . Privat lagring
 -smör
 26,0
 26,0
 36,0
 36,0
 36,0
 25,0
 25,0
 25,0
 25,0
 25,0
 -ost
 54,0
 54,0
 54,0
 54,0
 54,0
 54,0
 54,0
 54,0
 54,0
 54,0
 . Andra 4
 47,0
 47,0
 44,0
 41,0
 39,0
 39,0
 39,0
 39,0
 39,0
 39,0
 . Totalt mjölk och mjölkprodukter
 2479
 2443
 2127
 1730
 1409
 1304
 1328
 1328
 1328
 1328
 5.
 Nötkött
 . Exportbidrag
 479,3
 467,9
 431,8
 431,8
 431,8
 431,8
 431,8
 431,8
 431,8
 431,8
 6a
 Totalt marknadsåtgärder
 (1 + 2 + 3 + 4 + 5)
 3 883,5
 3 855,1
 3 511,6
 3 100,2
 2 831,3
 2 968,4
 3 162,1
 3 162,1
 3 162,1
 3 162,1
 6b
 Säljfrämjande åtgärder
 67,0
 67,0
 67,0
 67,0
 67,0
 67,0
 67,0
 67,0
 67,0
 67,0
 6.
 Totalt marknadsåtgärder och säljfrämjande åtgärder EUR-15 (6a+6b)
 3 950,5
 3 922,1
 3 578,6
 3 167,2
 2 898,3
 3 035,4
 3 229,1
 3 229,1
 3 229,1
 3 229,1
 7.
 Marknadsåtgärder
 CC-10 (Kandidatländer)
 216,3
 551,0
 611,0
 611,0
 611,0
 611,0
 611,0
 611,0
 611,0
 611,0
 - spannmål
 37,6
 97,0
 97,0
 97,0
 97,0
 97,0
 97,0
 97,0
 97,0
 97,0
 - torkat foder
 2,8
 7,0
 7,0
 7,0
 7,0
 7,0
 7,0
 7,0
 7,0
 7,0
 - ris
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 - mjölk och mjölkprodukter
 154,4
 392,0
 452,0
 452,0
 452,0
 452,0
 452,0
 452,0
 452,0
 452,0
 - -nötkött exportbidrag
 21,5
 55,0
 55,0
 55,0
 55,0
 55,0
 55,0
 55,0
 55,0
 55,0
 8. Marknadsåtgärder och säljfrämjande åtgärder
 EU-25 (6 + 7)
 4 166,8
 4 473,1
 4 189,6
 3 778,2
 3 509,3
 3 646,4
 3 840,1
 3 840,1
 3 840,1
 3 840,1
 1
 Spannmål, torkat foder, ris, mjölk och mjölkprodukter, exportbidrag för nötkött
 2
 Livsmedelsbistånd
 3
 Livsmedelsbistånd, stöd till ris till Reunion
 4
 Livsmedelsbistånd, skolmjölk, mjölkavgift
 BILAGA B – 2
 II. Direktstöd till producenter1
 2004
 2005
 2006
 2007
 2008
 2009
 2010
 2011
 2012
 2013
 EU-15
 1. Enhetligt jordbruksstöd
 2a. Direktstöd
 . arealstöd för basgrödor
 16 093
 16 093
 16 093
 16 093
 16 093
 16 093
 16 093
 16 093
 16 093
 16 093
 . tilläggsstöd för torkning
 67,9
 67,9
 67,9
 67,9
 67,9
 67,9
 67,9
 67,9
 67,9
 67,9
 . tilläggstöd för durumvete
 1 109,1
 1 109,1
 1 109,1
 1 109,1
 1 109,1
 1 109,1
 1 109,1
 1 109,1
 1 109,1
 1 109,1
 . stöd för trindsädesslag
 72,4
 72,4
 72,4
 72,4
 72,4
 72,4
 72,4
 72,4
 72,4
 72,4
 . produktionsstöd för utsäde
 110,0
 110,0
 110,0
 110,0
 110,0
 110,0
 110,0
 110,0
 110,0
 110,0
 . bidrag för am- och dikor
 2 136,8
 2 136,8
 2 136,8
 2 136,8
 2 136,8
 2 136,8
 2 136,8
 2 136,8
 2 136,8
 2 136,8
 . tilläggsbidrag för am- och dikor
 99,9
 99,9
 99,9
 99,9
 99,9
 99,9
 99,9
 99,9
 99,9
 99,9
 . särskilt nötköttsbidrag
 1 925,8
 2 090,3
 2 090,3
 2 090,3
 2 090,3
 2 090,3
 2 090,3
 2 090,3
 2 090,3
 2 090,3
 . slaktbidrag för nötkreatur
 2 178,8
 2 178,8
 2 178,8
 2 178,8
 2 178,8
 2 178,8
 2 178,8
 2 178,8
 2 178,8
 2 178,8
 . extensifieringsbidrag för nötkreatur
 1 023,0
 1 068,0
 1 068,0
 1 068,0
 1 068,0
 1 068,0
 1068,0
 1 068,0
 1 068,0
 1 068,0
 . tilläggsbidrag till nötköttsproducenter
 493,0
 493,0
 493,0
 493,0
 493,0
 493,0
 493,0
 493,0
 493,0
 493,0
 . tack- och getbidrag
 1 435,3
 1 435,3
 1 435,3
 1 435,3
 1 435,3
 1 435,3
 1 435,3
 1 435,3
 1 435,3
 1 435,3
 . tack- och getbidrag tillägg
 402,7
 402,7
 402,7
 402,7
 402,7
 402,7
 402,7
 402,7
 402,7
 402,7
 . tilläggsbidr. får- och getproducenter
 72,0
 72,0
 72,0
 72,0
 72,0
 72,0
 72,0
 72,0
 72,0
 72,0
 . mjölkbidrag
 675,7
 1 350,1
 2 025,8
 2 025,8
 2 025,8
 2 025,8
 2 025,8
 2 025,8
 . tilläggsbidrag till mjölkproducenter
 303,6
 607,2
 910,8
 910,8
 910,8
 910,8
 910,8
 910,8
 . bidrag till stärkelsepotatisproducenter
 194,8
 194,8
 194,8
 194,8
 194,8
 194,8
 194,8
 194,8
 194,8
 194,8
 . arealstöd för ris
 128,9
 128,9
 128,9
 128,9
 128,9
 128,9
 128,9
 128,9
 128,9
 128,9
 . torkat foder, inkomststöd
 . ytterligare bidrag för nötkreatur och får,
 5,8
 5,9
 5,9
 5,9
 5,9
 5,9
 5,9
 5,9
 5,9
 5,9
 öar och regioner i randområden
 . totalt direktstöd a)
 27 549
 27 758,3
 28 737,6
 29 715,6
 30 694,9
 30 694,9
 30 694,9
 30 694,9
 30 694,9
 30 694,9
 2b. Direktstöd
 . tilläggsstöd arealer med proteingrödor
 67,4
 67,4
 67,4
 67,4
 67,4
 67,4
 67,4
 67,4
 67,4
 67,4
 . arealstöd för kvalitetsdurumvete
 . arealstöd för ris
 . arealstöd för nötter
 . arealstöd för energigrödor
 . bidrag till stärkelsepotatisproducenter
 . totalt direktstöd b)
 67,4
 67,4
 67,4
 67,4
 67,4
 67,4
 67,4
 67,4
 67,4
 67,4
 3.
 Totalt direktstöd (1+2a+2b)
 EU-15
 27 616,1
 27 825,7
 28 805,0
 29 783,0
 30 762,3
 30 762,3
 30 762,3
 30 762,3
 30 762,3
 30 762,3
 4.
 Totalt direktstöd
 CC-10 (Kandidatländer)
 1 364,0
 1 682,0
 2 022,0
 2 382,0
 2 978,0
 3 574,0
 4 169,0
 4 765,0
 5 361,0
 5.
 Totalt direktstöd
 EU-25 (3+4)
 27 616,1
 29 189,7
 30 487,0
 31 805,0
 33 144,3
 33 740,3
 34 336,3
 34 931,3
 35 527,3
 36 123,3
 III. TOTALT (I + II)
 miljoner euro
 2004
 2005
 2006
 2007
 2008
 2009
 2010
 2011
 2012
 2013
 Totalt (I + II)
 EU-15
 31 566,6
 31 747,8
 32 383,6
 32 950,2
 33 660,6
 33 797,7
 33 991,4
 33 991,4
 33 991,4
 33 991,4
 Totalt (I + II)
 CC-10 (Kandidatländer)
 216,3
 1 915,0
 2 293,0
 2 633,0
 2 993,0
 3 589,0
 4 185,0
 4 780,0
 5 376,0
 5 972,0
 Totalt (I + II)
 EU-25
 31 782,9
 33 662,8
 34 676,6
 35 583,2
 36 653,6
 37 386,7
 38 176,4
 38 771,4
 39 367,4
 39 963,4
 BILAGA C – 1
 BERÄKNADE UTGIFTER
 C. BUDGETKONSEKVENSER
 I. Marknadsåtgärder1
 miljoner euro
 2004
 2005
 2006
 2007
 2008
 2009
 2010
 2011
 2012
 2013
 EU-15
 1. Spannmål
 . Exportbidrag
 - vete
 0,0
 -9,0
 -10,0
 -10,0
 -10,0
 -11,0
 -11,0
 -11,0
 -11,0
 -11,0
 - korn
 1,0
 -36,0
 -42,0
 -46,0
 -48,0
 -46,0
 -47,0
 -47,0
 -47,0
 -47,0
 - råg
 17,5
 -3,8
 -2,8
 -2,8
 22,4
 25,4
 29,4
 29,4
 29,4
 29,4
 - andra
 0,0
 -22,2
 -28,2
 -27,6
 -27,4
 -27,4
 -27,4
 -27,4
 -27,4
 -27,4
 . Offentlig lagring
 - vete
 -0,8
 -3,1
 -1,8
 -1,8
 -1,3
 -3,0
 -1,7
 -1,7
 -1,7
 -1,7
 - korn
 -0,6
 -2,0
 -28,6
 -9,1
 -5,2
 -15,7
 -9,5
 -9,5
 -9,5
 -9,5
 - råg
 -20,7
 -144,7
 -176,2
 -190,5
 -217,5
 -240,7
 -255,7
 -255,7
 -255,7
 -255,7
 - andra
 -2,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 . Produktionsbidrag för stärkelse
 0,0
 -43,5
 -48,2
 -35,4
 -33,9
 -33,9
 -33,9
 -33,9
 -33,9
 -33,9
 . Bidrag för potatisstärkelse
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 . Andra 2
 0,0
 -1,0
 -1,0
 -1,0
 -1,0
 -1,0
 -1,0
 -1,0
 -1,0
 -1,0
 .Totalt spannmål
 -5,6
 -265,3
 -338,8
 -324,2
 -321,9
 -353,3
 -357,8
 -357,8
 -357,8
 -357,8
 2. Torkat foder
 . Produktionsstöd för torkat foder
 -73,54
 -172,67
 -212,71
 -252,74
 -292,78
 -316,8
 -316,8
 -316,8
 -316,8
 -316,8
 3. Ris
 . Exportbidrag
 0,0
 -24,0
 -34,0
 -34,0
 -34,0
 -34,0
 -34,0
 -34,0
 -34,0
 -34,0
 . Offentlig och privat lagring
 0,0
 -41,0
 -69,0
 -79,0
 -129,0
 -339,0
 -502,0
 -502,0
 -502,0
 -502,0
 . Andra 3
 0,0
 -15,0
 -20,0
 -20,0
 -20,0
 -20,0
 -20,0
 -20,0
 -20,0
 -20,0
 . Totalt ris
 0,0
 -80,0
 -123,0
 -133,0
 -183,0
 -393,0
 -556,0
 -556,0
 -556,0
 -556,0
 4. Mjölk och mjölkprodukter
 . Exportbidrag
 - smör/smörolja
 3
 -61
 -104
 -99
 -105
 -109
 -113
 -113
 -113
 -113
 - skummjölkspulver
 14
 -3
 11
 25
 25
 16
 13
 13
 13
 13
 - ost
 0
 -14
 -16
 -13
 -18
 -25
 -28
 -28
 -28
 -28
 - andra mjölkprodukter
 0
 -65
 -79
 -91
 -87
 -145
 -158
 -158
 -158
 -158
 .Offentlig lagring
 - smör
 -8
 -41
 -2
 18
 31
 63
 36
 36
 36
 36
 - skummjölkspulver
 -1
 -1
 10
 13
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 . Interna stöd
 - smör
 -14
 -109
 -154
 -189
 -183
 -175
 -175
 -175
 -175
 -175
 - skummjölkspulver
 -6
 -28
 -21
 -4
 1
 -15
 -21
 -21
 -21
 -21
 - kasein
 -5
 -33
 -22
 0
 5
 -16
 -22
 -22
 -22
 -22
 . Privat lagring
 - smör
 0
 17
 7
 7
 7
 18
 -2
 -2
 -2
 -2
 - ost
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 . Andra 4
 -1
 -4
 -3
 -4
 -5
 -7
 -7
 -7
 -7
 -7
 . Totalt mjölk och mjölkprodukter
 -18
 -342
 -373
 -337
 -319
 -385
 -467
 -467
 -467
 -467
 5.
 Nötkött
 . Exportbidrag
 0
 0
 0
 -20,8
 -38,2
 -54,7
 -54,7
 -54,7
 -54,7
 -54,7
 6a
 Totalt marknadsåtgärder
 (1 + 2 + 3 + 4 + 5)
 -97,1
 -860,0
 -1 047,5
 -1 067,7
 -1 154,9
 -1 502,8
 -1 752,3
 -1 752,3
 -1 752,3
 -1 752,3
 6b
 Säljfrämjande åtgärder
 0,0
 0,0
 -18,0
 -33,0
 -41,0
 -43,0
 -43,0
 -43,0
 -43,0
 -43,0
 6. Totalt marknadsåtgärder och säljfrämjande åtgärderEUR-15 (6a+ 6b)
 -97,1
 -860,0
 -1 065,5
 -1 100,7
 -1 195,9
 -1 545,8
 -1 795,3
 -1 795,3
 -1 795,3
 -1 795,3
 7.
 Marknadsåtgärder CC-10 (kandidatländer)
 0,0
 -71,0
 -121,0
 -153,0
 -185,0
 -217,0
 -217,0
 -217,0
 -217,0
 -217,0
 - spannmål
 0,0
 0,0
 -10,0
 -12,0
 -12,0
 -12,0
 -12,0
 -12,0
 -12,0
 -12,0
 - torkat foder
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 - ris
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 - mjölk och mjölkprodukter
 0,0
 -71,0
 -111,0
 -141,0
 -173,0
 -205,0
 -205,0
 -205,0
 -205,0
 -205,0
 - nötkött exportbidrag
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 8.
 Marknadsåtgärder och säljfrämjande åtgärderEU-25 (6 + 7)
 -97,1
 -931,0
 -1 186,5
 -1 253,7
 -1 380,9
 -1 762,8
 -2 012,3
 -2 012,3
 -2 012,3
 -2 012,3
 1
 Spannmål, torkat foder, ris, mjölk och mjölkprodukter, exportbidrag för nötkött
 2
 Livsmedelsbistånd
 3
 Livsmedelsbistånd, stöd till ris till Reunion
 4
 Livsmedelsbistånd, skolmjölk, mjölkavgift.
 BILAGA C – 2
 II. Direktstöd till producenter1
 2004
 2005
 2006
 2007
 2008
 2009
 2010
 2011
 2012
 2013
 EU-15
 1.
 Enhetligt jordbruksstöd
 0
 28 025,6
 28 901
 29 780,8
 30 760
 31 739,3
 31 739,3
 31 739,3
 31 739,3
 31 739,3
 2a
 Direktstöd
 .
 arealstöd för basgrödor
 0
 -16 092,5
 -16 092,5
 -16 092,5
 -16 092,5
 -16 092,5
 -16 092,5
 -16 092,5
 -16 092,5
 -16 092,5
 .
 tilläggsstöd för torkning
 0
 -67,9
 -67,9
 -67,9
 -67,9
 -67,9
 -67,9
 -67,9
 -67,9
 -67,9
 .
 tilläggstöd för durumvete
 0
 -1 109,1
 -1 109,1
 -1 109,1
 -1 109,1
 -1 109,1
 -1 109,1
 -1 109,1
 -1 109,1
 -1 109,1
 .
 stöd för trindsädesslag
 0
 -72,4
 -72,4
 -72,4
 -72,4
 -72,4
 -72,4
 -72,4
 -72,4
 -72,4
 .
 produktionsstöd för utsäde
 0
 -110,0
 -110,0
 -110,0
 -110,0
 -110,0
 -110,0
 -110,0
 -110,0
 -110,0
 .
 bidrag för am- och dikor
 0
 -2 136,8
 -2 136,8
 -2 136,8
 -2 136,8
 -2 136,8
 -2 136,8
 -2 136,8
 -2 136,8
 -2 136,8
 .
 tilläggsbidrag för am- och dikor
 0
 -99,9
 -99,9
 -99,9
 -99,9
 -99,9
 -99,9
 -99,9
 -99,9
 -99,9
 .
 särskilt nötköttsbidrag
 0
 -2 090,3
 -2 090,3
 -2 090,3
 -2 090,3
 -2 090,3
 -2 090,3
 -2 090,3
 -2 090,3
 -2 090,3
 .
 slaktbidrag för nötkreatur
 0
 -2 178,8
 -2 178,8
 -2 178,8
 -2 178,8
 -2 178,8
 -2 178,8
 -2 178,8
 -2 178,8
 -2 178,8
 .
 extensifieringsbidrag för nötkreatur
 0
 -1 068,0
 -1 068,0
 -1 068,0
 -1 068,0
 -1 068,0
 -1 068,0
 -1 068,0
 -1 068,0
 -1 068,0
 .
 tilläggsbidrag till nötköttsproducenter
 0
 -493,0
 -493,0
 -493,0
 -493,0
 -493,0
 -493,0
 -493,0
 -493,0
 -493,0
 .
 tack- och getbidrag
 0
 -1 435,3
 -1 435,3
 -1 435,3
 -1 435,3
 -1 435,3
 -1 435,3
 -1 435,3
 -1 435,3
 -1 435,3
 .
 tack- och getbidrag tillägg
 0
 -402,7
 -402,7
 -402,7
 -402,7
 -402,7
 -402,7
 -402,7
 -402,7
 -402,7
 .
 tilläggsbidr. får- och getproducenter
 0
 -72,0
 -72,0
 -72,0
 -72,0
 -72,0
 -72,0
 -72,0
 -72,0
 -72,0
 .
 mjölkbidrag
 0
 0,0
 -675,7
 -1 350,1
 -2 025,8
 -2 025,8
 -2 025,8
 -2 025,8
 -2 025,8
 -2 025,8
 .
 tilläggsbidrag till mjölkproducenter
 0
 0,0
 -303,6
 -607,2
 -910,8
 -910,8
 -910,8
 -910,8
 -910,8
 -910,8
 .
 bidrag till stärkelsepotatisproducenter
 0
 -194,8
 -194,8
 -194,8
 -194,8
 -194,8
 -194,8
 -194,8
 -194,8
 -194,8
 .
 arealstöd för ris
 0
 -128,9
 -128,9
 -128,9
 -128,9
 -128,9
 -128,9
 -128,9
 -128,9
 -128,9
 .
 torkat foder, inkomststöd
 0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 .
 ytterligare bidrag för nötkreatur och får
 0
 -5,9
 -5,9
 -5,9
 -5,9
 -5,9
 -5,9
 -5,9
 -5,9
 -5,9
 öar och regioner i randområden
 . totalt direktstöd a)
 0
 -27 758,3
 -28 737,6
 -29 715,6
 -30 694,9
 -30 694,9
 -30 694,9
 -30 694,9
 -30 694,9
 -30 694,9
 2b
 Direktstöd
 . protein area supplementary aid
 0
 10,4
 10,4
 10,4
 10,4
 10,4
 10,4
 10,4
 10,4
 10,4
 . arealstöd för kvalitetsdurumvete
 0
 127,6
 127,6
 127,6
 127,6
 127,6
 127,6
 127,6
 127,6
 127,6
 . arealstöd för ris
 0
 182,3
 182,3
 182,3
 182,3
 182,3
 182,3
 182,3
 182,3
 182,3
 . arealstöd för nötter
 0
 80,0
 80,0
 80,0
 80,0
 80,0
 80,0
 80,0
 80,0
 80,0
 . arealstöd för energigrödor
 0
 67,5
 67,5
 67,5
 67,5
 67,5
 67,5
 67,5
 67,5
 67,5
 . bidrag till stärkelsepotatisproducenter
 0
 97,4
 97,4
 97,4
 97,4
 97,4
 97,4
 97,4
 97,4
 97,4
 . totalt direktstöd b)
 0,0
 565,2
 565,2
 565,2
 565,2
 565,2
 565,2
 565,2
 565,2
 565,2
 3.
 Totalt direktstöd (1+2a+2b) EU-15
 0,0
 832,5
 728,6
 630,4
 630,3
 1609,6
 1609,6
 1 609,6
 1 609,6
 1 609,6
 4.
 Totalt direktstöd CC-10 (kandidatländer)
 0,0
 86,0
 104,0
 120,0
 140,0
 254,0
 305,0
 356,0
 406,0
 458,0
 5.
 Totalt direktstöd EU-25 (3+4)
 0,0
 918,5
 832,6
 750,4
 770,3
 1863,6
 1914,6
 1 965,6
 2 015,6
 2 067,6
 III. TOTALT (I+II)
 miljoner euro
 2004
 2005
 2006
 2007
 2008
 2009
 2010
 2011
 2012
 2013
 Totalt (I + II) EU-15
 -97,1
 -27,5
 -336,9
 -470,3
 -565,6
 63,8
 -185,7
 -185,7
 -185,7
 -185,7
 Totalt (I + II) CC-10 (Kandidatländer)
 0,0
 15,0
 -17,0
 -33,0
 -45,0
 37,0
 88,0
 139,0
 189,0
 241,0
 Totalt (I + II) EU-25
 -97,1
 -12,5
 -353,9
 -503,3
 -610,6
 100,8
 -97,7
 -46,7
 3,3
 55,3
 1
 Åtgärder som ändras, avskaffas eller införs genom förslagen i samband med halvtidsöversynen.
 EU-25: Utgiftsprognoser sektorsvis för rubrik 1a - enligt förslagen i samband med halvtidsöversynen
 miljoner euro
 2004
 2005
 2006
 2007
 2008
 2009
 2010
 2011
 2012
 2013
 EU-15
 - frikopplade direktstöd
 28 026
 28 901
 29 781
 30 760
 31 739
 31 739
 31 739
 31 739
 31 739
 - övriga direktstöd
 4 380
 4 384
 4 384
 4 384
 4 384
 4 384
 4 384
 4 384
 4 384
 - totalt direktstöd1
 31 366
 32 406
 33 285
 34 165
 35 144
 36 123
 36 123
 36 123
 36 123
 36 123
 - övriga åtgärder
 9 954
 8 933
 8 460
 8 019
 7 659
 7 446
 7 390
 7 390
 7 390
 7 390
 TOTALT (1)
 41 320
 41 339
 41 746
 42 183
 42 802
 43 569
 43 513
 43 513
 43 513
 43 513
 CC-10 (Kandidatländer)
 - direktstöd 1
 1 450
 1 786
 2 142
 2 522
 3 232
 3 879
 4 525
 5 171
 5 8192
 - övriga åtgärder
 361
 853
 863
 831
 799
 767
 767
 767
 767
 767
 TOTALT (2)
 361
 2 303
 2 649
 2 973
 3 321
 3 999
 4 646
 5 292
 5 938
 6 586
 EU- 25
 - direktstöd 1
 31 366
 33 856
 35 071
 36 307
 37 666
 39 355
 40 002
 40 648
 41 294
 41 942
 - övriga åtgärder
 10 315
 9 786
 9 323
 8 850
 8 458
 8 213
 8 157
 8 157
 8 157
 8 157
 TOTALT (3)
 41 681
 43 642
 44 395
 45 156
 46 123
 47 568
 48 159
 48 805
 49 451
 50 099
 EU- 25
 Tak rubrik 1a (4)
 42 979
 44 474
 45 306
 45 759
 46 217
 46 679
 47 146
 47 617
 48 093
 48 574
 Skillnad (5) = (4) - (3)
 1 298
 832
 911
 603
 94
 -889
 -1 013
 -1 188
 -1 358
 -1 525
 Produkt av modulering/gradvis sänkning (6)
 341
 1 406
 4 335
 5 057
 5 780
 6 502
 6 863
 Återbetalning av tilläggsstöd till följd av franchiser (7)
 113
 655
 2 305
 2 637
 2 970
 3 302
 3 520
 Nettoprodukt av modulering / gradvis sänkning (8) = (6) – (7)
 - varav tillgängligt för landsbygdsutveckling
 228
 228
 751
 475
 2 030
 741
 2 420
 988
 2 810
 1 234
 3 200
 1 481
 3 343
 1 481
 Återstående tillgänglig marginal under rubrik 1a (10) = (5) + (8) – (9)
 1 298
 832
 911
 603
 370
 400
 419
 388
 361
 337
 1
 Direktstöd som motsvarar förteckningen i bilagan till förordning (EG) nr 1259/1999 + nya stöd för torkat foder, nötter och energigrödor.
 2
 2013 – 90 % av den summan.
 (1)
 KOM(2002) 394 slutlig.
 (2)
 För ytterligare information se http://europa.eu.int/comm/agriculture/publi//reports/mtrimpact/index_en.htm.
 (3)
 De interna ordningarna för genomförande av informations- och samrådsförfarandet för antagande av vissa beslut och andra åtgärder som måste vidtas under tiden för anslutning har ännu inte antagits av kommissionen.
 (4)
 EGT C ..., ..., s. ...
 (5)
 EGT C ..., ..., s. ...
 (6)
 EGT C ..., ..., s. ...
 (7)
 EGT C ..., ..., s. ...
 (8)
 EGT L 160, 26.6.1999, s. 113. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1244/2001 (EGT L 173, 27.6.2001, s. 1).
 (9)
 EGT L 160, 26.6.1999, s. 103.
 (10)
 EGT L 355, 5.12.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 495/2001 (EGT L 72, 14.3.2001, s. 6).
 (11)
 EGT L 160, 26.6.1999, s. 80.
 (12)
 EGT L 193, 29.7.2000, s. 16. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 651/2002 (EGT L 101, 17.1.2002, s. 3).
 (13)
 EGT L 197, 30.7.1994, s. 4. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 962/2002 (EGT L 149, 7.6.2002, s. 1).
 (14)
 EGT L 206, 16.8.1996, s. 4.
 (15)
 EGT L 160, 26.6.1999, s. 1.
 (16)
 EGT L 184, 27.7.1993, s. 1.
 (17)
 EGT L 329, 30.12.1995, s. 18.
 (18)
 EGT L 160, 26.6.1999, s. 21.
 (19)
 EGT L 160, 26.6.1999, s. 48.
 (20)
 EGT L 198, 21.7.2001, s. 11.
 (21)
 EGT L 198, 21.7.2001, s. 26.
 (22)
 EGT L 198, 21.7.2001, s. 45.
 (23)
 EGT L 341, 22.12.2001, s. 3.
 (24)
 EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.
 (25)
 (*)
 Dessa departement kan höra till någon av regionerna ovan.
 (26)
 EGT C ..., ..., s. ...
 (27)
 EGT C ..., ..., s. ...
 (28)
 EGT C ..., ..., s. ...
 (29)
 EGT C ..., ..., s. ...
 (30)
 EGT L 160, 26.6.1999, s. 80.
 (31)
 EGT L 103, 25.4.1979, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 97/49/EG (EGT L 223, 13.8.1997, s. 9).
 (32)
 EGT L 206, 22.7.1992, s. 7. Direktivet senast ändrat genom rådets direktiv 97/62/EG (EGT L 305, 8.11.1997, s. 42).
 (33)
 EGT L ..., ..., s. ...
 (34)
 EGT L 328, 23.12.2000, s. 2.
 (35)
 EGT C ..., ..., s. ...
 (36)
 EGT C ..., ..., s. ...
 (37)
 EGT C ..., ..., s. ...
 (38)
 EGT C ..., ..., s. ...
 (39)
 EGT L 181, 1.7.1992, s. 21. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1666/2000 (EGT L 193, 29.7.2000, s. 1).
 (40)
 EGT L 160, 26.6.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1038/2001 (EGT L 145, 31.5.2001, s. 16).
 (41)
 EGT L ..., ..., s. ...
 (42)
 EGT L 336, 23.12.1994, s. 22.
 (43)
 EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.
 (44)
 EGT L 160, 26.6.1999, s. 103.
 (45)
 EGT L 318, 20.12.1993, s. 18.
 (46)
 Med "mjölkprodukt" avses produkter med nr 0401–0406 samt nr 1702 11, 1702 19 och 2106 90 51.
 (47)
 EGT C ..., ..., s. ...
 (48)
 EGT C ..., ..., s. ...
 (49)
 EGT C ..., ..., s. ...
 (50)
 EGT C ..., ..., s. ...
 (51)
 EGT L 329, 30.12.1995, s. 18. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 411/2002 (EGT L 62, 5.3.2002, s. 27).
 (52)
 Se s. ... i det här numret av Europeiska gemenskapernas officiella tidning.
 (53)
 EGT L 336, 23.12.1994, s. 22.
 (54)
 EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.
 (55)
 EGT L 160, 26.6.1999, s. 103.
 (56)
 EGT L 329, 30.12.1995, s. 33.
 (57)
 EGT L 318, 20.12.1993, s. 18. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2580/2000 (EGT L 298, 25.11.2000, s. 15).
 (58)
 EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.
 (59)
 EGT C ..., ..., s. ...
 (60)
 EGT C ..., ..., s. ...
 (61)
 EGT C ..., ..., s. ...
 (62)
 EGT C ..., ..., s. ...
 (63)
 EGT L 63, 21.3.1995, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1347/95 (EGT L 131, 15.6.1995, s. 1).
 (64)
 Se sidan ... i detta nummer av EGT.
 (65)
 EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.
 (66)
 EGT C ... , ..., s. ...
 (67)
 EGT C ... , ..., s. ...
 (68)
 EGT L ... , ..., s. ...
 (69)
 EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 509/2002 (EGT L 79, 22.3.2002, s. 15).
 (70)
 EGT C ... , ..., s. ...
 (71)
 EGT C ... , ..., s. ...
 (72)
 EGT L 90, 1.4.1984, s. 10.
 (73)
 EGT L 405, 31.12.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2018/2002 (EGT L 313, 16.11.2002, s. 3).
 (74)
 EGT L 160, 26.6.1999, s. 73.
 (75)
 EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.
 (76)
 EGT L 351, 23.12.1997, s. 13.
 (77)
 EGT L ..., ..., s. ...