type: caselaw

text:
 7.7.2014
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 212/4
 Unionin tuomioistuimen tuomio (suuri jaosto) 13.5.2014 (Audiencia Nacionalin (Espanja) esittämä ennakkoratkaisupyyntö) – Google Spain SL ja Google Inc. v. Agencia de Protección de Datos (AEPD) ja Mario Costeja González
 (Asia C-131/12) (1)
 ((Henkilötiedot - Yksilöiden suojelu henkilötietojen käsittelyssä - Direktiivi 95/46/EY - 2, 4, 12 ja 14 artikla - Asiallinen ja alueellinen soveltamisala - Internethakukoneet - Internetsivustoilla olevien tietojen käsittely - Kyseisten tietojen hakeminen, indeksointi ja tallentaminen - Hakukoneen ylläpitäjän vastuu - Jäsenvaltion alueella sijaitseva toimipaikka - Hakukoneen ylläpitäjän velvollisuuksien ja rekisteröidyn oikeuksien ulottuvuus - Euroopan unionin perusoikeuskirja - 7 ja 8 artikla))
 2014/C 212/04
 Oikeudenkäyntikieli: espanja
 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin
 Audiencia Nacional
 Pääasian asianosaiset
 Kantajat: Google Spain SL ja Google Inc.
 Vastaajat: Agencia de Protección de Datos (AEPD) ja Mario Costeja González
 Oikeudenkäynnin kohde
 Ennakkoratkaisupyyntö – Audiencia Nacional (Espanja) – Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24.10.1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (EYVL L 281, s. 31) 2 artiklan b ja d alakohdan, 4 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdan, 12 artiklan b alakohdan ja 14 artiklan b alakohdan sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan (EYVL 2000, C 364, s. 1) 8 artiklan tulkinta – Käsite ”toimipaikka jäsenvaltion alueella” – Merkitykselliset kriteerit – Käsite ”jäsenvaltion alueella sijaitsevien välineiden käyttö” – Hakukoneiden indeksoimien tietojen väliaikainen tallentaminen – Oikeus vaatia tietojen poistamista ja suojaamista
 Tuomiolauselma
 1)
 Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24.10.1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY 2 artiklan b ja d alakohtaa tulkittava siten, että yhtäältä hakukoneen sellaisen toiminnan, joka käsittää sivullisten internetissä julkaisemien tai siihen liittämien tietojen löytämisen, automaattisen indeksoinnin ja tilapäisen tallentamisen sekä lopuksi kyseisten tietojen asettamisen internetin käyttäjien saataville tietyssä etusijajärjestyksessä, on katsottava olevan kyseisen 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettua ”henkilötietojen käsittelyä” silloin, kun näihin tietoihin sisältyy henkilötietoja, ja toisaalta kyseisen hakukoneen ylläpitäjää on pidettävä mainitun 2 artiklan d alakohdassa tarkoitettuna ”rekisterinpitäjänä”.
 2)
 Direktiivin 95/46 4 artiklan 1 kohdan a alakohtaa on tulkittava siten, että henkilötietojen käsittely suoritetaan jäsenvaltion alueella sijaitsevassa rekisterinpitäjän toimipaikassa tapahtuvan toiminnan yhteydessä kyseisessä säännöksessä tarkoitetulla tavalla silloin, kun hakukoneen ylläpitäjä perustaa jäsenvaltioon sivuliikkeen tai tytäryhtiön, jonka tehtävänä on markkinoida ja myydä hakukoneen tarjoamia mainospaikkoja ja jonka toiminta kohdistuu kyseisen jäsenvaltion asukkaisiin.
 3)
 Direktiivin 95/46 12 artiklan b alakohtaa ja 14 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohtaa on tulkittava siten, että kyseisissä säännöksissä säädettyjen oikeuksien kunnioittamiseksi – ja kunhan noissa säännöksissä säädetyt edellytykset ovat todellakin täyttyneet – hakukoneen ylläpitäjä on velvollinen poistamaan henkilön nimellä suoritetun haun johdosta näkyvästä hakutulosten luettelosta linkit sivullisten julkaisemiin internetsivuihin, joissa on kyseistä henkilöä koskevaa tietoa, myös siinä tilanteessa, että kyseistä nimeä tai kyseisiä tietoja ei ole poistettu ensin tai poisteta samanaikaisesti näiltä internetsivuilta, ja näin on tilanteen mukaan jopa silloin, kun niiden julkaiseminen mainituilla sivuilla on itsessään laillista.
 4)
 Direktiivin 95/46 12 artiklan b alakohtaa ja 14 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohtaa on tulkittava siten, että kyseisten säännösten soveltamisedellytyksiä arvioitaessa on muun muassa tutkittava, onko rekisteröidyllä oikeus siihen, ettei kyseessä olevia hänen henkilöään koskevia tietoja liitetä enää arviointiajankohtana hänen nimeensä sellaisessa hakutulosten luettelossa, joka tulee näkyviin rekisteröidyn nimellä suoritetun haun johdosta, ilman, että tällaisen oikeuden toteaminen edellyttäisi kuitenkaan sitä, että kyseessä olevien tietojen sisällyttäminen hakutulosten luetteloon aiheuttaa vahinkoa rekisteröidylle. Kun rekisteröity voi hänellä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklan nojalla olevien perusoikeuksiensa suhteen vaatia, ettei kyseessä olevia tietoja aseteta enää suuren yleisön saataville sisällyttämällä ne tällaiseen hakutulosten luetteloon, kyseiset oikeudet syrjäyttävät lähtökohtaisesti paitsi hakukoneen ylläpitäjän taloudellisen intressin myös suurella yleisöllä olevan intressin saada mainitut tiedot saataviinsa tehdessään haun rekisteröidyn nimellä. Tästä ei kuitenkaan olisi kyse, jos ilmenee, että rekisteröidyllä julkisuudessa olevan aseman kaltaisista erityisistä syistä puuttuminen rekisteröidyn perusoikeuksiin on perusteltavissa sillä ensisijaisella intressillä, joka suurella yleisöllä on saada nuo tiedot saataviinsa kyseisen sisällyttämisen johdosta.
 (1) EUVL C 165, 9.6.2012.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Anunţ juridic important
 |
 22005D0132
 Jurnalul Oficial L 014 , 19/01/2006 p. 0020 - 0020
 Decizia nr. 132/2005 a Comitetului mixt al SEEdin 21 octombrie 2005de modificare a anexei II (Reglementări tehnice, standarde, încercări și certificare) la Acordul SEECOMITETUL MIXT AL SEE,având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare "acordul", în special articolul 98,întrucât:(1) Anexa II la acord a fost modificată prin Decizia nr. 107/2005 a Comitetului mixt al SEE [1].(2) Directiva 2005/25/CE a Consiliului din 14 martie 2005 de modificare a anexei VI la Directiva 91/414/CEE în ceea ce privește produsele fitosanitare care conțin microorganisme [2] trebuie să fie încorporată în acord,DECIDE:Articolul 1La capitolul XV punctul 12a (Directiva 91/414/CEE a Consiliului) din anexa II la acord se adaugă următoarea liniuță:- "— 32005 L 0025: Directiva 2005/25/CE a Consiliului (JO L 90, 8.4.2005, p. 1)."Articolul 2Textele Directivei 2005/25/CE în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în Suplimentul SEE al Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.Articolul 3Prezenta decizie intră în vigoare la 22 octombrie 2005, cu condiția transmiterii prealabile a tuturor notificărilor prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din acord către Comitetul mixt al SEE [***].Articolul 4Prezenta decizie se publică în Secțiunea SEE și în Suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.Adoptată la Bruxelles, 21 octombrie 2005.Pentru Comitetul mixt al SEEPreședinteleA.S.S. Prințul Nikolaus von Liechtenstein[1] JO L 306, 24.11.2005, p. 45.[2] JO L 90, 8.4.2005, p. 1.[***] Nu sunt indicate cerințe constituționale.--------------------------------------------------


text:
 7.7.2007
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 155/16
 Kanne 8.5.2007 — Euroopan yhteisöjen komissio v. Alankomaiden kuningaskunta
 (Asia C-230/07)
 (2007/C 155/30)
 Oikeudenkäyntikieli: hollanti
 Asianosaiset
 Kantaja: Euroopan yhteisöjen komissio (asiamiehet: W. Wils ja M. Shotter)
 Vastaaja: Alankomaiden kuningaskunta
 Vaatimukset
 —
 on todettava, ettei Alankomaiden kuningaskunta ole noudattanut direktiivin 2002/22/EY (1) 26 artiklan 3 kohdan mukaisia velvoitteitaan, koska se ei ole siinä määrin kuin se on teknisesti mahdollista antanut kaikkien eurooppalaiseen hätänumeroon 112 soitettujen puhelujen osalta hätätapauksia käsitteleville viranomaisille mahdollisuutta paikantaa soittajan sijaintia
 —
 Alankomaiden kuningaskunta on velvoitettava korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
 Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut
 Määräaika, joka oli varattu direktiivin saattamiselle osaksi kansallista oikeutta, päättyi 24.7.2003.
 (1) Yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla 7.3.2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) (EYVL L 108, s. 51).


type: wikipedia

text:
Η τρέχουσα σελίδα αφορά το έτος 421 κατά το Γρηγοριανό ημερολόγιο
 Γεγονότα
 8 Φεβρουαρίου - Ο Κωνστάντιος Γ ́ γίνεται συναυτοκράτορας της Δυτικής Ρωμαϊκής Αυτοκρατορίας.
 25 Μαρτίου - Παραδοσιακή ημερομηνία ίδρυσης της Βενετίας.
 7 Ιουνίου - Ο αυτοκράτορας Θεοδόσιος Β ́ παντρεύεται στην Κωνσταντινούπολη την Αιλία Ευδοκία.
 2 Σεπτεμβρίου - Ο Κωνστάντιος Γ ́ πεθαίνει ξαφνικά από μία ασθένεια. Η σύζυγός του, Γάλλα Πλακιδία, γίνεται για δεύτερη φορά χήρα και φεύγει με τα παιδιά της, την Ονωρία και τον Ουαλεντινιανό Γ', στην Κωνσταντινούπολη.
 Οι Φράγκοι κατακτούν νέα εδάφη στο βασίλειό τους και καταλαμβάνουν την παλιά ρωμαϊκή πρωτεύουσα Augusta Treverorum (σημερινή Τριρ).
 Ο Θεοδόσιος Β ́ αρχίζει πόλεμο εναντίον των Σασσανιδών, στέλνοντας ένα εκστρατευτικό σώμα υπό τη διοίκηση του Αρδαβούριου, και εισβάλλει στη Μεσοποταμία.
 Γεννήσεις
 Θάνατοι
 2 Σεπτεμβρίου - Κωνστάντιος Γ ́, Ρωμαίος αυτοκράτορας
 Έτη


text:
 23.10.2004
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 262/53
 Προσφυγή της France Télécom S.A. κατά της Επιτροπής των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων, που ασκήθηκε στις 11 Αυγούστου 2004
 (Υπόθεση Τ-340/04)
 (2004/C 262/98)
 Γλώσσα διαδικασίας: η γαλλική
 Η France Télécom S.A., με έδρα το Παρίσι, εκπροσωπούμενη από τους Christophe Clarenc και Javier Ruiz Calzado, avocats, άσκησε στις 11 Αυγούστου 2004 προσφυγή ενώπιον του Πρωτοδικείου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων κατά της Επιτροπής των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.
 Η προσφεύγουσα ζητεί από το Πρωτοδικείο:
 —
 να ακυρώσει την απόφαση του Πρωτοδικείου C(2004)1929 της 18ης Μαΐου 2004, με την οποία η France Télécom S.A, καθώς και όλες οι επιχειρήσεις που ελέγχονται αμέσως ή εμμέσως από αυτήν, διατάχθηκαν να υποβληθούν σε έλεγχο δυνάμει του άρθρου 20, παράγραφος 4, του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1/2003 (υπόθεση COM/C-38.916),
 —
 να καταδικάσει την Επιτροπή στο σύνολο των δικαστικών εξόδων στα οποία υποβλήθηκε η France Télécom στο πλαίσιο της παρούσας προσφυγής ακυρώσεως.
 Λόγοι ακυρώσεως και κύρια επιχειρήματα:
 Ο έλεγχος που διατάσσεται με την εν λόγω απόφαση έχει ως αντικείμενο «την πιθανολογούμενη επιβολή μη δίκαιων τιμών πωλήσεως στο τομέα των συνδέσεων υψηλής ταχύτητας στο διαδίκτυο για κατ' οίκον χρήση, κατά παράβαση του άρθρου 82 της συνθήκης ΕΚ, με σκοπό τον περιορισμό και την απώθηση των ανταγωνιστών» (άρθρο 1 της προσβαλλομένης αποφάσεως) και απευθύνεται στην προσφεύγουσα και στη θυγατρική της Wanadoo, καθώς και σε όλες τις επιχειρήσεις που ελέγχονται αμέσως ή εμμέσεως από αυτές (άρθρο 3). Η Επιτροπή έκρινε ότι η επαλήθευση των πιθανολογούμενων πρακτικών απαιτούσε έλεγχο κατά το άρθρο 20, παράγραφος 4, του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1/2003, του Συμβουλίου, της 16ης Δεκεμβρίου 2002, για την εφαρμογή των κανόνων ανταγωνισμού που προβλέπονται στα άρθρα 81 και 82 της συνθήκης (1). Η προσβολή της αποφάσεως αυτής αποτελεί το αντικείμενο της υπό κρίση υποθέσεως.
 Προς στήριξη των ισχυρισμών της, η προσφεύγουσα προβάλλει κατ' αρχάς παράβαση της υποχρεώσεως αιτιολογήσεως. Διευκρινίζει, συναφώς, ότι δεν κατανοεί τους λόγους για τους οποίους η προσβαλλομένη απόφαση απευθύνεται και επιβάλλει τον εν λόγω έλεγχο μόνον στην ίδια. Υπογραμμίζεται ότι η Επιτροπή σύμφωνα με το σκεπτικό της αποφάσεώς της «Wanadoo», της 16ης Ιουλίου 2003, με την οποία αναγνώρισε την αυτονομία της Wanadoo σε σχέση με την προσφεύγουσα όσον αφορά την ακολουθούμενη πολιτική στον καθορισμό των τιμών στη γαλλική αγορά υπηρεσιών κατ' οίκον συνδέσεως υψηλής ταχύτητας στο Διαδίκτυο, με την εν λόγω απόφασή της, αποδίδει στη Wanadoo και όχι στη France Télécom τις εν λόγω φερόμενες ως μη δίκαιες τιμές πωλήσεως, καθώς και την πιθανολογούμενη στρατηγική απωθήσεως των ανταγωνιστών. Επιπλέον, η Επιτροπή παρέλειψε να αιτιολογήσει το γιατί θεώρησε αναγκαίο να διατάξει έλεγχο επί των τιμών των προσφορών της Wanadoo, παρά το γεγονός ότι οι τιμές αυτές υπόκεινται στον έλεγχό της δυνάμει της από 16 Ιουλίου 2003 αποφάσεώς της και, επιπλέον, είχαν μόλις εξεταστεί και εγκριθεί από το γαλλικό Conseil de la Concurrence.
 Δεύτερον, η προσφεύγουσα προσάπτει στην προσβαλλομένη απόφαση παράβαση των υποχρεώσεων που απορρέουν από την αρχή της καλόπιστης συνεργασίας, τις οποίες υπέχει η Επιτροπή στις σχέσεις της με τα εθνικά όργανα, όπως κατοχυρώνεται από το άρθρο 10 της συνθήκης ΕΚ και εξειδικεύεται από τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1/2003, στην οποία υπέπεσε, κατ' αρχάς, παραλείποντας να ενημερώσει τον εθνικό δικαστή περί του συνόλου των σχετικών περιστάσεων, και, στη συνέχεια, παραλείποντας να συμβουλευθεί το γαλλικό Conseil de la Concurrence, το οποίο, ωστόσο, είχε επιληφθεί της υποθέσεως τον Ιανουάριο του 2004, υπό τις συνθήκες που προβλέπει το άρθρο 11, παράγραφος 6, του κανονισμού αυτού.
 Τέλος, η προσφεύγουσα προβάλλει ως τρίτο λόγο την παραβίαση της αρχής της αναλογικότητας, όσον αφορά τόσο τον προφανή σκοπό της επαληθεύσεως όσο και το περιεχόμενό του και την απουσία κάθε στοιχείου που να αποδεικνύει την ύπαρξη κινδύνου αποκρύψεως ή καταστροφής αποδεικτικών στοιχείων.
 (1) ΕΕ L 1 της 4.1.2003, σ. 1.


type: legislation

text:
 24.5.2022
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 145/20
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/806 AL COMISIEI
 din 23 mai 2022
 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/492 de instituire a unor taxe antidumping definitive la importurile de anumite materiale țesute și/sau cusute din fibre de sticlă originare din Republica Populară Chineză și din Egipt și a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/776 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite materiale țesute și/sau cusute din fibre de sticlă originare din Republica Populară Chineză și din Egipt și de instituire a taxelor antidumping definitive și a taxelor compensatorii definitive la importurile de anumite materiale țesute și/sau cusute din fibră de sticlă originare din Republica Populară Chineză și din Egipt și transportate pe o insulă artificială, pe o instalație fixă sau plutitoare sau pe orice altă structură aflată pe platoul continental al unui stat membru sau în zona economică exclusivă declarată de un stat membru în temeiul UNCLOS
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul antidumping de bază”) , în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 14a, și
 având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „regulamentul antisubvenție de bază”) , în special articolul 15 alineatul (1) și articolul 24a,
 întrucât:
 1. MĂSURI ÎN VIGOARE ȘI PLATOUL CONTINENTAL/ZONA ECONOMICĂ EXCLUSIVĂ
 1.1. Măsuri în vigoare
 (1)
 La 16 iunie 2020, Comisia Europeană („Comisia”) a instituit taxe antidumping definitive și taxe compensatorii definitive la importurile de anumite materiale țesute și/sau cusute din fibre de sticlă originare („MFS”) din Republica Populară Chineză și din Egipt prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/492 al Comisiei (3) („Regulamentul AD MFS”) și, respectiv, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/776 al Comisiei (4) („Regulamentul AS MFS”) („măsurile existente”).
 1.2. Platoul continental/zona economică exclusivă
 (2)
 Prin Regulamentul (UE) 2018/825 al Parlamentului European și al Consiliului (5), care a intrat în vigoare la 8 iunie 2018 („pachetul de modernizare a instrumentelor de apărare comercială”), au fost introduse noile articole 14a și, respectiv, 24a în regulamentul antidumping de bază și, respectiv, în regulamentul antisubvenție de bază.
 (3)
 Conform articolelor respective, se poate institui o taxă antidumping sau compensatorie inclusiv pentru orice produs care face obiectul unui dumping sau unor subvenții și care este transportat în cantități semnificative pe o insulă artificială, pe o instalație fixă sau plutitoare sau pe orice altă structură de pe platforma continentală a unui stat membru sau din zona economică exclusivă declarată de un stat membru în temeiul UNCLOS („PC/ZEE”) (6), în cazul în care acest lucru ar cauza un prejudiciu industriei Uniunii.
 (4)
 Aceleași articole prevăd faptul că Comisia trebuie să adopte acte de punere în aplicare prin care să fie stabilite condițiile de impunere a unor astfel de taxe, precum și procedurile de notificare și de declarare a unor astfel de produse și de plată a taxelor respective, inclusiv în ceea ce privește recuperarea, rambursarea și remiterea („instrumentul vamal”), precum și faptul că taxele respective trebuie să fie instituite de Comisie numai începând cu data la care instrumentul vamal devine operațional. Instrumentul vamal (7) a intrat în vigoare la 2 noiembrie 2019.
 2. PROCEDURA
 2.1. Redeschiderea parțială a anchetelor
 (5)
 La 27 mai 2021, Comisia a publicat un aviz (8) de redeschidere a anchetelor care au condus la măsurile antidumping și compensatorii aplicabile importurilor de anumite materiale țesute și/sau cusute din fibre de sticlă originare din RPC și din Egipt.
 (6)
 Redeschiderea a fost limitată la aspectul verificării dacă măsurile ar trebui să fie aplicate anumitor materiale țesute și/sau cusute din fibre de sticlă originare din RPC și din Egipt (denumite în continuare „țările în cauză”) care sunt aduse în cantități semnificative în PC/ZEE, deoarece instrumentul vamal nu era în vigoare în momentul deschiderii anchetelor care au condus la instituirea măsurilor existente și, prin urmare, Comisia nu a fost în măsură să decidă dacă extinderea taxelor la PC/ZEE era adecvată.
 (7)
 Comisia a avut la dispoziție suficiente elemente de probă care atestă faptul că MFS originare din RPC și din Egipt erau transportate în cantități semnificative, în cadrul regimului de perfecționare activă, pentru a fi transformate în palete eoliene care erau apoi exportate în parcuri eoliene offshore din PC/ZEE și că acest lucru ar cauza un prejudiciu industriei Uniunii. O parte dintre aceste elemente de probă au fost furnizate de industria UE. O notă la dosar care conține elementele de probă de care dispune Comisia a fost pusă la dispoziția părților interesate.
 2.2. Părțile interesate
 (8)
 Comisia a informat părțile interesate care au cooperat la anchetele care au condus la adoptarea măsurilor existente, și anume Misiunea Republicii Populare Chineze, Misiunea Egiptului, producătorii-exportatori și societățile afiliate acestora din Republica Populară Chineză și din Egipt, producătorii din Uniune, importatorii neafiliați din Uniune și utilizatorii din Uniune cu privire la redeschiderea anchetelor.
 (9)
 Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale în termenele stabilite în aviz. Niciuna dintre părțile interesate nu a solicitat o audiere în fața Comisiei sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale.
 2.3. Răspunsurile la chestionar
 (10)
 Comisia a trimis un chestionar părților interesate care au cooperat la anchetele care au condus la adoptarea măsurilor existente.
 (11)
 Comisia a primit răspunsuri la chestionar de la patru producători din Uniune, de la asociația producătorilor din Uniune și de la un utilizator.
 (12)
 Nu s-a primit niciun răspuns la chestionar din partea producătorilor-exportatori. Comisia a notificat misiunilor RPC și ale Egiptului faptul că, din cauza cooperării insuficiente din partea producătorilor-exportatori din RPC și din Egipt, intenționa să aplice articolul 18 din regulamentul antidumping de bază și, respectiv, articolul 28 din regulamentul antisubvenție de bază și, prin urmare, să își bazeze constatările pe datele disponibile. Nu s-au primit observații ca răspuns la această notificare.
 2.4. Perioada de anchetă
 (13)
 Perioada de anchetă a fost aceeași ca în cursul anchetelor inițiale, și anume între 1 ianuarie 2018 și 31 decembrie 2018 (denumită în continuare „perioada inițială de anchetă”).
 2.5. Produsul care face obiectul anchetei
 (14)
 Produsul care face obiectul anchetei este același ca în cazul anchetelor care au dus la adoptarea măsurilor existente, și anume materialele țesute și/sau cusute din fibră de sticlă cu filament continuu și/sau din fire cu sau fără alte elemente, cu excepția produselor impregnate sau preimpregnate (pre-preg) și cu excepția țesăturilor cu ochiuri deschise cu o dimensiune mai mare de 1,8 mm atât în lungime, cât și în lățime și cu o greutate mai mare de 35 g/m2, încadrate în prezent la codurile NC ex 7019 61 00, ex 7019 62 00, ex 7019 63 00, ex 7019 64 00, ex 7019 65 00, ex 7019 66 00, ex 7019 69 10, ex 7019 69 90 și ex 7019 90 00 (codurile TARIC 7019610081, 7019610083, 7019610084, 7019620081, 7019620083, 7019620084, 7019630081, 7019630083, 7019630084, 7019640081, 7019640083, 7019640084, 7019650081, 7019650083, 7019650084, 7019660081, 7019660083, 7019660084, 7019691081, 7019691083, 7019691084, 7019699081, 7019699083, 7019699084, 7019900081, 7019900083 și 7019900084), originare din Republica Populară Chineză și din Egipt („produsul care face obiectul anchetei”).
 2.6. Observații privind deschiderea anchetei
 (15)
 Misiunea Egiptului a pus sub semnul întrebării legalitatea noilor dispoziții ale regulamentelor de bază antidumping și antisubvenție (articolele 14a și 24a din regulamentele de bază respective) în temeiul Convenției Națiunilor Unite asupra dreptului mării („UNCLOS”) și al reglementărilor vamale ale Uniunii.
 (16)
 Comisia a respins observația respectivă. Articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (9) prevede în mod explicit că anumite dispoziții ale legislației vamale se pot aplica în afara teritoriului vamal al Uniunii în cadrul legislației care reglementează domenii specifice sau al convențiilor internaționale. UNCLOS face parte din dreptul Uniunii. Zona economică exclusivă este reglementată de partea V din UNCLOS, în timp ce platforma continentală este inclusă în partea VI din UNCLOS. Articolul 56 din UNCLOS definește „drepturile, jurisdicția și obligațiile statului de coastă în zona economică exclusivă”, printre care se numără „crearea și utilizarea insulelor artificiale, a instalațiilor și a structurilor”. Articolul 60 alineatul (2) din UNCLOS prevede că „statul de coastă are jurisdicție exclusivă asupra acestor insule artificiale, instalații și structuri, inclusiv jurisdicția în ceea ce privește actele cu putere de lege și normele administrative în domeniul vamal, fiscal, al sănătății, al siguranței și al imigrației”. Lista aspectelor enumerate în dispoziția respectivă nu este exhaustivă. Articolul 80 din UNCLOS face ca articolul 60 să se aplice și platformei continentale. Tribunalul Internațional pentru Dreptul Mării a furnizat orientări suplimentare cu privire la dispoziția sus-menționată din UNCLOS. În hotărârea M/V „Saiga”, Curtea a statuat că „[î]n zona economică exclusivă, statul de coastă are competența de a aplica legile și reglementările vamale în ceea ce privește insulele artificiale, instalațiile și structurile [articolul 60 alineatul (2)]. În opinia tribunalului, convenția nu abilitează un stat de coastă să aplice legislația sa vamală în ceea ce privește alte părți ale zonei economice exclusive care nu sunt menționate mai sus” (10). Pe această bază, în temeiul UNCLOS, Uniunea are competența de a percepe taxe antidumping și taxe compensatorii, care fac parte din „actele cu putere de lege și normele administrative vamale și fiscale”. Într-adevăr, autoritatea de reglementare a Uniunii se extinde și asupra domeniilor în care statele membre au drepturi suverane în temeiul dreptului internațional public (11). Pe scurt, Comisia a concluzionat că nu există niciun motiv pentru a da curs solicitării Misiunii Egiptului de a nu aplica articolele 14a și 24a din regulamentele de bază respective.
 3. EVALUARE
 3.1. Observații preliminare
 (17)
 Comisia a anchetat, printre altele, următoarele operațiuni din cursul perioadei inițiale de anchetă:
 —
 reexportul, în sensul Codului vamal al Uniunii (12), al produsului care face obiectul anchetei către PC/ZEE;
 —
 transporturile directe ale produsului care face obiectul anchetei din țările în cauză către PC/ZEE; și
 —
 exportul sau reexportul produselor finite care incorporează produsul care face obiectul anchetei de pe teritoriul vamal al UE către PC/ZEE, atât în cazul în care produsul care face obiectul anchetei a fost mai întâi pus în liberă circulație pe teritoriul vamal al UE și apoi a fost incorporat în produsul finit, cât și în cazul în care produsul care face obiectul anchetei a fost incorporat în produsul finit în temeiul unui regim vamal diferit (de exemplu, în temeiul regimului de perfecționare activă, astfel cum se menționează în Codul vamal al Uniunii).
 (18)
 Doi utilizatori au cooperat inițial la anchetă: Siemens Gamesa Renewable Energy, S.A („SGRE”) și Vestas Wind Systems A/S („Vestas”). Cu toate acestea, după redeschiderea anchetelor, doar SGRE a transmis un răspuns la chestionar.
 (19)
 Astfel cum se menționează în considerentul 469 din Regulamentul AD MFS și în considerentul 1079 din Regulamentul AS MFS, acești doi utilizatori se numără printre cei mai mari producători de turbine eoliene din Uniune, consumând împreună peste 20 % din cererea totală de MFS a Uniunii. Ei importă, împreună, peste 30 % din totalul importurilor din țările în cauză.
 (20)
 Astfel cum se menționează în considerentul 464 din Regulamentul AD MFS și în considerentul 1075 din Regulamentul AS MFS, producătorii de turbine eoliene sunt cei mai mari utilizatori de MFS, reprezentând aproximativ 60-70 % din cererea de MFS din Uniune. Printre ceilalți utilizatori se numără producătorii de ambarcațiuni (aproximativ 11 %), camioane (aproximativ 8 %) și echipamente sportive (aproximativ 2 %), precum și furnizorii de sisteme de reabilitare a conductelor (aproximativ 8 %).
 (21)
 Producătorii de turbine eoliene utilizează MFS pentru fabricarea paletelor pentru instalațiile turnurilor eoliene de pe continent, care sunt apoi expediate și instalate pe țărm sau în larg în PC/ZEE.
 (22)
 În conformitate cu tabelul 2 din Regulamentul AD MFS și din Regulamentul AS MFS, consumul total de MFS s-a ridicat la 168 270 de tone în perioada de anchetă.
 (23)
 În cursul perioadei de anchetă a anchetei inițiale, în UE au fost adăugate noi capacități eoliene offshore de aproximativ 2 600 MW. O turbină eoliană offshore de 8 MW utilizează 60 de tone de MFS pentru cele trei palete eoliene. În consecință, în 2018, instalațiile offshore din UE-28 au necesitat aproximativ 19 958 de tone de MFS, iar instalațiile offshore din UE-27 au necesitat aproximativ 10 118 tone.
 3.2. Egipt
 (24)
 În 2018 nu au existat importuri din Egipt în cadrul regimului de perfecționare activă. În calitate de parte la Convenția paneuromediteraneeană, Egiptul beneficiază de un tratament tarifar preferențial. Astfel, importurile de MFS din Egipt fac obiectul unor tarife preferențiale de 0 %, în comparație cu tarifele de 5-7 % aplicabile națiunii celei mai favorizate. Prin urmare, în 2018 nu a existat nicio justificare economică pentru ca părțile să importe MFS în cadrul regimului de perfecționare activă din Egipt.
 (25)
 În răspunsul la chestionar, SGRE a indicat că nu a importat MFS din Egipt în vederea utilizării în PC/ZEE în cursul perioadei de anchetă. Vestas nu a furnizat niciun răspuns la chestionar care să clarifice această chestiune. În acest sens, Comisia a observat că, încă din perioada anchetei inițiale, Vestas nu a identificat separat importuri originare din Egipt. Cu toate acestea, în conformitate cu informațiile prezentate în cadrul anchetei inițiale, în special cu datele furnizate în mod direct de exportatorii egipteni, Vestas a importat cantități semnificative de MFS din Egipt în cadrul regimului normal, care au reprezentat între 5 % și 8 % din importurile din UE-28 și între 2 % și 5 % din consumul de la nivelul UE-28 (13). Aceste ponderi ar fi semnificativ mai mari ca procent din cifrele referitoare la UE-27.
 (26)
 În același timp, Vestas avea noi instalații offshore semnificative în UE în 2018, care reprezentau 30-50 % din totalul instalațiilor noi respective din UE-28 și UE-27. Acest lucru indică faptul că în cursul perioadei de anchetă a anchetei inițiale au fost introduse cantități semnificative de MFS din Egipt în PC/ZEE. Nu există informații la dosar care să contrazică această concluzie.
 (27)
 Această concluzie este susținută și de faptul că importurile de MFS originare din Egipt au avut loc imediat după instituirea măsurilor în cadrul regimului de perfecționare activă (peste 230 de tone în a doua jumătate a anului 2020).
 (28)
 Prin urmare, pe baza elementelor de probă disponibile, Comisia a concluzionat că în PC/ZEE au fost transportate cantități semnificative din Egipt, care au contribuit la prejudiciul deja stabilit în ancheta inițială.
 3.3. RPC
 (29)
 În 2018, volumul importurilor de MFS în cadrul regimului de perfecționare activă din China s-a ridicat la 5 343 de tone. Dintre acestea, importurile statelor membre cu instalații offshore s-au ridicat la 4 835 de tone, din care 15 % corespundeau Regatului Unit.
 (30)
 În răspunsul la chestionar, SGRE a raportat importuri de MFS din RPC atât în regim de perfecționare activă, cât și în regim normal pentru PC/ZEE din Uniune. Volumele de perfecționare activă numai pentru UE-27 au reprezentat între 1 % și 3 % din consumul total de MFS din UE-28 și între 4 % și 7 % din totalul importurilor de MFS în UE-28 în perioada de anchetă (14). Aceasta înseamnă că ponderea în cadrul importurilor în UE-27 și a consumului de la nivelul în UE-27 ar fi și mai mare. Întrucât aceste cantități depășesc nivelurile de minimis, ele sunt, în sine, suficient de semnificative pentru a cauza un prejudiciu și, prin urmare, pentru a contribui la prejudiciul deja stabilit în ancheta inițială. În plus, Comisia a reamintit că analiza prejudiciului din cadrul anchetei inițiale a fost efectuată prin cumularea importurilor din Egipt și RPC. Prin urmare, orice creștere a importurilor canalizate către PC/ZEE nu poate decât să contribuie și mai mult la prejudiciul constatat în ancheta inițială.
 4. COMUNICAREA CONSTATĂRILOR
 (31)
 Părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat extinderea la PC/ZEE a măsurilor aplicabile anumitor materiale țesute și/sau cusute din fibre de sticlă originare din RPC și Egipt. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări.
 (32)
 În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, SGRE a susținut că Comisia era obligată să efectueze o analiză completă a prejudiciului în temeiul regulamentelor de bază înainte de a putea decide o extindere a măsurilor la un nou teritoriu, și anume PC/ZEE. Societatea a susținut, de asemenea, că Comisia și-a limitat analiza prejudiciului la volumul importurilor de MFS din China în PC/ZEE din 2018 și nu a examinat tendința importurilor în PC/ZEE în perioada în cauză, și anume 2015-2018.
 (33)
 În plus, SGRE a susținut că Comisia ar fi trebuit să evalueze dacă este în interesul Uniunii să se instituie măsuri în legătură cu aceste importuri. S-a susținut că faptul că interesul Uniunii nu a împiedicat instituirea măsurilor inițiale nu înseamnă sine qua non că interesul Uniunii nu ar împiedica extinderea măsurilor la PC/ZEE. SGRE a susținut că extinderea măsurilor antidumping și compensatorii asupra importurilor de MFS din China și Egipt la importurile de MFS din China și Egipt în PC/ZEE nu ar fi în interesul Uniunii, deoarece ar fi în contradicție cu politica UE în domeniul energiei din surse regenerabile de a sprijini atractivitatea și competitivitatea energiei eoliene din UE, care s-a confruntat cu presiunea prețurilor și cu probleme generale de profitabilitate din cauza condițiilor actuale de piață. SGRE a susținut, de asemenea, că producătorii din Uniune nu dispun de o capacitate de producție suficientă pentru a satisface cererea în creștere. S-a afirmat că, de la instituirea măsurilor antidumping și compensatorii în 2020, sectorul MFS din UE nu și-a sporit suficient producția și capacitatea de producție de MFS pentru a acoperi cererea în creștere a UE. Comisia a observat că nu au fost prezentate dovezi în această privință, cu excepția unui grafic care indică previziunile privind instalațiile eoliene offshore din Europa pentru perioada 2020-2030.
 (34)
 SGRE a susținut, de asemenea, că extinderea măsurilor antidumping și compensatorii asupra importurilor de MFS din China și Egipt la importurile de MFS din China și Egipt în PC/ZEE ar obliga utilizatorii precum SGRE să își extindă sau să își transfere producția de palete de turbine eoliene offshore din țările UE către țări din afara UE, ceea ce ar afecta ocuparea forței de muncă și furnizorii din Uniune.
 (35)
 SGRE a susținut, de asemenea, că extinderea măsurilor antidumping și compensatorii asupra importurilor de MFS din China și Egipt la importurile de MFS din China și Egipt în PC/ZEE ar conduce la o creștere a costurilor pentru utilizatorii produsului în cauză.
 (36)
 Comisia a observat că avizul de redeschidere preciza în mod clar că redeschiderea anchetelor inițiale se limitează doar la a examina dacă măsurile ar trebui să se aplice pentru MFS originare din RPC și din Egipt aduse în cantități semnificative în PC/ZEE. Informațiile cuprinse în nota la dosar care a condus la redeschidere au confirmat acest domeniu de aplicare limitat. Domeniul de aplicare al prezentei anchete decurge direct din formularea articolului 14a din regulamentul antidumping de bază și a articolului 24a din regulamentul antisubvenție de bază și este, de asemenea, în deplină concordanță cu considerentul 24 din pachetul de modernizare a instrumentelor de apărare comercială (15). Standardul juridic necesar în aceste dispoziții este că produsul care face obiectul unui dumping și/sau subvenții, adus în cantități semnificative în PC/ZEE, „ar cauza un prejudiciu industriei Uniunii”.
 (37)
 Astfel cum se precizează în mod clar în avizul de redeschidere, particularitatea situației care a condus la această anchetă a fost faptul că instrumentul vamal prevăzut la articolele 14a și 24a nu era aplicabil la momentul deschiderii anchetei inițiale. Instrumentul vamal respectiv a devenit disponibil în temeiul articolului 14a alineatul (2) și al articolului 24a alineatul (2) și a condus la redeschiderea anchetei. Cu toate acestea, astfel cum se specifică și în avizul de redeschidere, în anchetele inițiale care au condus la instituirea de taxe antidumping și compensatorii, Comisia a inclus deja în examinarea sa importurile produsului în cauză în cadrul regimului de perfecționare activă și a concluzionat că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei în cauză. Analiza prejudiciului din cadrul anchetelor inițiale a vizat nu numai anul 2018, ci întreaga perioadă în cauză, și anume 2015-2018. Prezenta anchetă s-a bazat pe aceste constatări și a urmărit să stabilească dacă extinderea taxelor la PC/ZEE a fost adecvată. Cu alte cuvinte, dacă faptul că produsul care face obiectul unui dumping/subvenții, adus în cantități semnificative în PC/ZEE, ar cauza un prejudiciu Uniunii a fost deja confirmat în regulamentul de instituire a taxelor. Redeschiderea anchetei a confirmat existența acestor cantități și oportunitatea extinderii măsurilor actuale pentru a proteja industria Uniunii.
 (38)
 Având în vedere această situație și standardul juridic relevant, Comisia s-a bazat pe datele, elementele de probă și constatările privind prejudiciul din cadrul anchetelor inițiale. Ancheta actuală a constatat că au existat importuri care au făcut obiectul unui dumping și al unor subvenții, aduse în cantități semnificative în PC/ZEE, și că acestea ar cauza un prejudiciu suplimentar industriei Uniunii, deoarece nu ar putea decât să agraveze situația prejudiciabilă a acesteia. În consecință, aceste afirmații au fost respinse.
 (39)
 În ceea ce privește afirmația potrivit căreia interesul Uniunii nu a fost inclus în domeniul de aplicare al anchetelor redeschise, articolele 14a și 24a din regulamentele de bază respective nu conțin nicio trimitere la necesitatea de a evalua interesul Uniunii. În orice caz, SGRE nu a prezentat observații cu privire la acest aspect în urma deschiderii prezentei anchete. Comisia a remarcat că observațiile SGRE privind interesul Uniunii fie sunt similare observațiilor deja abordate și respinse în regulamentele de instituire a măsurilor inițiale, fie nu sunt justificate. Prin urmare, evaluarea Comisiei cu privire la oportunitatea extinderii măsurilor actuale la PC/ZEE este confirmată, iar aceste afirmații au fost respinse.
 5. EXTINDEREA MĂSURILOR
 (40)
 Pe baza celor de mai sus, taxele antidumping și taxele compensatorii existente asupra importurilor de materialele țesute și/sau cusute din fibră de sticlă cu filament continuu și/sau din fire cu sau fără alte elemente, cu excepția produselor impregnate sau preimpregnate (pre-preg) și cu excepția țesăturilor cu ochiuri deschise cu o dimensiune mai mare de 1,8 mm atât în lungime, cât și în lățime și cu o greutate mai mare de 35 g/m2 originare din Republica Populară Chineză și din Egipt trebuie să fie instituite și asupra materialelor țesute și/sau cusute din fibră de sticlă cu filament continuu și/sau din fire cu sau fără alte elemente, cu excepția produselor impregnate sau preimpregnate (pre-preg) și cu excepția țesăturilor cu ochiuri deschise cu o dimensiune mai mare de 1,8 mm atât în lungime, cât și în lățime și cu o greutate mai mare de 35 g/m2 originare din Republica Populară Chineză și din Egipt și transportate pe o insulă artificială, pe o instalație fixă sau plutitoare sau pe orice altă structură aflată pe platoul continental al unui stat membru sau în zona economică exclusivă declarată de un stat membru în temeiul UNCLOS.
 (41)
 Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul comitetului instituit în baza articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 (1) Se instituie taxe antidumping și taxe compensatorii definitive asupra materialelor țesute și/sau cusute din fibră de sticlă cu filament continuu și/sau din fire cu sau fără alte elemente, cu excepția produselor impregnate sau preimpregnate (pre-preg) și cu excepția țesăturilor cu ochiuri deschise cu o dimensiune mai mare de 1,8 mm atât în lungime, cât și în lățime și cu o greutate mai mare de 35 g/m2, originare din Republica Populară Chineză și din Egipt, încadrate în prezent la codurile NC ex 7019 61 00, ex 7019 62 00, ex 7019 63 00, ex 7019 64 00, ex 7019 65 00, ex 7019 66 00, ex 7019 69 10, ex 7019 69 90 și ex 7019 90 00 (codurile TARIC 7019610081, 7019610083, 7019610084, 7019620081, 7019620083, 7019620084, 7019630081, 7019630083, 7019630084, 7019640081, 7019640083, 7019640084, 7019650081, 7019650083, 7019650084, 7019660081, 7019660083, 7019660084, 7019691081, 7019691083, 7019691084, 7019699081, 7019699083, 7019699084, 7019900081, 7019900083 și 7019900084), care sunt reexportate, în sensul Codului vamal al Uniunii, pe o insulă artificială, pe o instalație fixă sau plutitoare sau pe orice altă structură situată pe platoul continental al unui statul membru sau în zona economică exclusivă declarată de un stat membru în temeiul UNCLOS.
 (2) Se instituie taxe antidumping și taxe compensatorii definitive asupra materialelor țesute și/sau cusute din fibră de sticlă cu filament continuu și/sau din fire cu sau fără alte elemente, cu excepția produselor impregnate sau preimpregnate (pre-preg) și cu excepția țesăturilor cu ochiuri deschise cu o dimensiune mai mare de 1,8 mm atât în lungime, cât și în lățime și cu o greutate mai mare de 35 g/m2, originare din Republica Populară Chineză și din Egipt, încadrate în prezent la codurile NC ex 7019 61 00, ex 7019 62 00, ex 7019 63 00, ex 7019 64 00, ex 7019 65 00, ex 7019 66 00, ex 7019 69 10, ex 7019 69 90 și ex 7019 90 00 (codurile TARIC 7019610081, 7019610083, 7019610084, 7019620081, 7019620083, 7019620084, 7019630081, 7019630083, 7019630084, 7019640081, 7019640083, 7019640084, 7019650081, 7019650083, 7019650084, 7019660081, 7019660083, 7019660084, 7019691081, 7019691083, 7019691084, 7019699081, 7019699083, 7019699084, 7019900081, 7019900083 și 7019900084), care sunt primite pe o insulă artificială, pe o instalație fixă sau plutitoare sau pe orice altă structură situată pe platoul continental al unui statul membru sau în zona economică exclusivă declarată de un stat membru în temeiul UNCLOS și care nu intră sub incidența alineatului (1).
 (3) Norme specifice pentru impunerea și perceperea de taxe antidumping și de taxe compensatorii în temeiul alineatelor (1) și (2) sunt stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1131 de instituire a unui instrument vamal pentru punerea în aplicare a articolului 14a din Regulamentul (UE) 2016/1036 și a articolului 24a din Regulamentul (UE) 2016/1037.
 (4) Taxele antidumping și taxele compensatorii definitive aplicabile prețului net franco frontieră a Uniunii sau, după caz, prețului franco la frontiera platformei continentale sau a zonei economice exclusive, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatele (1) și (2) și fabricat de societățile enumerate mai jos sunt următoarele:
 Țara în cauză
 Societatea
 Taxă antidumping definitivă
 Taxa compensatorie definitivă
 Codul adițional TARIC
 RPC
 Jushi Group Co., Ltd;
 Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd;
 Taishan Fiberglass Inc.
 69,0 %
 30,7 %
 C531
 PGTEX China Co. Ltd; Chongqing Tenways Material Corp.
 37,6 %
 17,0 %
 C532
 Alte societăți care au cooperat atât la ancheta antisubvenție, cât și la ancheta antidumping, enumerate în anexa I
 37,6 %
 24,8 %
 A se vedea anexa I
 Alte societăți care au cooperat la ancheta antidumping, dar nu au cooperat la ancheta antisubvenție, enumerate în anexa II
 34,0 %
 30,7 %
 A se vedea anexa II
 Toate celelalte societăți
 69,0 %
 30,7 %
 C999
 Egipt
 Jushi Egypt For Fiberglass Industry S.A.E; Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E.
 20,0 %
 10,9 %
 C533
 Toate celelalte societăți
 20,0 %
 10,9 %
 C999
 (5) Aplicarea nivelurilor taxelor antidumping și ale taxelor compensatorii individuale specificate pentru societățile menționate la alineatul (4) sau în anexele I sau II este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, în care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant oficial al entității care emite respectiva factură, identificat prin numele și funcția acestuia, întocmită astfel: „Subsemnatul (Subsemnata) certific faptul că [volumul] de [produs în cauză] vândut la export în Uniunea Europeană, care face obiectul prezentei facturi, a fost fabricat de [denumirea și adresa societății] [cod adițional TARIC] în [țara în cauză]. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte”. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil pentru „toate celelalte societăți”.
 (6) Sub rezerva unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
 (7) În cazurile în care taxa compensatorie a fost scăzută din taxa antidumping pentru anumiți producători-exportatori, cererile de rambursare în temeiul articolului 21 din Regulamentul (UE) 2016/1037 declanșează, de asemenea, evaluarea marjei de dumping pentru producătorul-exportator în cauză în perioada anchetei de rambursare.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 23 mai 2022.
 Pentru Comisie
 Președinta
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) JO L 176, 30.6.2016, p. 21.
 (2) JO L 176, 30.6.2016, p. 55.
 (3) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/492 al Comisiei din 1 aprilie 2020 de instituire a unor taxe antidumping definitive la importurile de anumite materiale țesute și/sau cusute din fibre de sticlă originare din Republica Populară Chineză și din Egipt (JO L 108, 6.4.2020, p. 1).
 (4) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/776 al Comisiei din 12 iunie 2020 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite materiale țesute și/sau cusute din fibre de sticlă originare din Republica Populară Chineză și din Egipt și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/492 al Comisiei de instituire a unor taxe antidumping definitive la importurile de anumite materiale țesute și/sau cusute din fibre de sticlă originare din Republica Populară Chineză și din Egipt (JO L 189, 15.6.2020, p. 1).
 (5) Regulamentul (UE) 2018/825 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1036 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene și a Regulamentului (UE) 2016/1037 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (JO L 143, 7.6.2018, p. 1).
 (6) Platoul continental cuprinde fundul mării și subsolul regiunilor submarine situate dincolo de marea sa teritorială, pe toată întinderea prelungirii naturale a teritoriului terestru al acestui stat, până la limita externă a marginii continentale sau până la o distanță de 200 de mile marine de la liniile de bază de la care se măsoară lățimea mării teritoriale, atunci când limita exterioară a marginii continentale se află la o distanță inferioară, în timp ce zona economică exclusivă este o zonă situată dincolo de marea teritorială și adiacentă acesteia, care nu se întinde dincolo de 200 de mile marine [a se vedea în special articolul 55 din Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS)]. Insulele artificiale sunt suprafețe de pământ înconjurate de apă, care se află peste nivelul apei și nu sunt formate natural, fiind rezultatul unei activități umane de construcție. Aceste insule pot fi folosite la sprijinirea explorării sau exploatării fundului mării sau la sprijinirea producției de energie cu ajutorul apei, al curenților sau al vântului. Ele pot fi folosite ca destinație a unor produse care fac obiectul unui dumping sau al unor subvenții, cum ar fi tuburile care leagă platformele de mal sau prin care se extrag hidrocarburile din fundul marin, echipamentele și platformele de foraj sau turbinele eoliene. Instalațiile și orice alte structuri fixe sau plutitoare sunt construcții, inclusiv instalații, cum ar fi platformele fixe ancorate de fundul mării sau cele plutitoare, care sunt destinate explorării și exploatării fundului mării. Ele cuprind și construcțiile in situ, destinate producției de energie cu ajutorul apei, al curenților sau al vântului. Produsul care face obiectul reexaminării poate fi livrat și pentru a fi utilizat pe aceste construcții.
 (7) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1131 al Comisiei din 2 iulie 2019 de instituire a unui instrument vamal pentru punerea în aplicare a articolului 14a din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului și a articolului 24a din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 179, 3.7.2019, p. 12).
 (8) Aviz privind o redeschidere parțială a anchetelor care au condus la adoptarea măsurilor antidumping și antisubvenție aplicabile importurilor de anumite materiale țesute și/sau cusute din fibre de sticlă originare din Republica Populară Chineză și din Egipt, JO C 199, 27.5.2021, p. 6.
 (9) Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 269, 10.10.2013, p. 1).
 (10) Saint Vincent și Grenadinele/Guineea, 1 iulie 1999, Lista cauzelor TIDM, nr. 2.
 (11) Cauza C-6/04, Comisia/Regatul Unit, Rec., 2005, ECJ1-9056, punctul 117.
 (12) Regulamentul (UE) nr. 952/2013.
 (13) Sunt utilizate intervale din motive de confidențialitate.
 (14) Sunt utilizate intervale din motive de confidențialitate.
 (15) Regulamentul (UE) 2018/825.
 ANEXA I
 Alte societăți care au cooperat atât la ancheta antisubvenție, cât și la ancheta antidumping
 Denumirea societății
 Codul adițional TARIC
 Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd
 B995
 Changzhou Pro-Tech Industry Co., Ltd
 C534
 Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd
 C535
 Neijiang Huayuan Electronic Materials Co., Ltd
 C537
 NMG Composites Co., Ltd
 C538
 Zhejiang Hongming Fiberglass Fabrics Co., Ltd
 C539
 ANEXA II
 Alte societăți care au cooperat la ancheta antidumping, dar nu au cooperat la ancheta antisubvenție
 Denumirea societății
 Codul adițional TARIC
 Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd.
 C536


type: other

text:
Decizia fermă a lui Paulo Pereira înaintea partidei CSM București - Potaissa Turda, prima desfășurată în finala mică a Ligii Naționale. Ardelenii au luat avans, „tigrii" au aruncat în luptă patru campioni - Prosport
 Decizia fermă a lui Paulo Pereira înaintea partidei CSM București – Potaissa Turda, prima desfășurată în finala mică a Ligii Naționale. Ardelenii au luat avans, „tigrii” au aruncat în luptă patru campioni
 Autor: Marius Hutu Publicat: 15 May. 2019, 16:46 Actualizat: 15 May. 2019, 17:01 Handbal
 Potaissa Turda a învins CSM București cu 29-24, în primul meci al finalei mici în Liga Națională de handbal masculin. Ardelenii au luat astfel o opțiune importantă pentru câștigarea medaliei de bronz. Jocul 2 va avea loc peste o săptămână, la Turda.
 CSM București s-a ținut de planul inițial și a înscris pe foaia de joc o echipă secundă la acest meci. Echipa a sosit de la Madeira abia aseară, după jocul tur din finala Cupei Challenge (scor 22-22), iar antrenorul Paulo Pereira a fost cât se poate de categoric, nu va pune în pericol sănătatea handbaliștilor. Mai ales că sâmbătă, de la ora 15:00, echipa din Capitală va disputa manșa retur cu Madeira Andebol ori câștigarea trofeului ar însemna destul de mult pentru club, după un sezon mai degrabă al dezamăgirilor.
 Conducerea CSM București a votat afirmativ pentru ca Paulo Pereira să introducă o echipă secundă, cu mulți jucători de la echipa secundă și de la echipa juniori 1, prospătă campionaă națională. Astfel, cu această ocazie și-au făcut debutul și jucători precum Aron Dedu (fiul președintelui FRH), Liviu Caba (fiul cunoscutului antrenor Vlad Caba), Mihai Nica și Claudiu Mazilescu, toți copiii cu un viitor frumos în față. Toți patru au făcut parte din echipa care a câștigat titlul în urmă cu 4 zile la juniori 1. De la prima echipă au fost pe foaia de joc Maggaiz, Șomlea, Mănescu, Bera și Ramba, dar ultimul a rămas pe banca de rezerve.
 Potaissa Turda a controlat jocul în cea mai mare parte, ajungând la un avans de șapte goluri la începutul reprizei a doua, 19-12, dar puștii de la CSM București au ținut bine ritmul. Au reușit chiar să revină la 22-24 (min. 51), asigurând și suspans pe final de joc. Ardelenii s-au impus logic la final, cu 29-24, dar cu siguranță că în jocul doi vor avea mai mult de tras pentru a obține medalia de bronz. Deocamdată, toate privirile echipei CSM București se îndreaptă către Cupa Challenge, trofeu deținut în momentul de față chiar de Potaissa.
 Tags: csm bucurestihandbalpotaissa turda