jurisdiction: EU

text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,16.1.2018
 COM(2018) 27 final
 2018/0009(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise koostöömemorandumi NAT-I-9406 esimese muudatuse liidu nimel allakirjutamise kohta
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Lennutransport on Euroopa Liidu transpordipoliitika üks prioriteete. Komisjoni eesmärk on kujundada hästi toimiv lennutranspordisüsteem, mis tagab reisijate ja kaupade sujuva, ohutu ja tõhusa liikumise. See nõuab kõrge tasemega lennuliikluse korraldamise süsteemi, millega on võimalik lahendada lennutranspordi suurema läbilaskevõime ja ohutustasemega seotud olemasolevaid ja tulevasi probleeme, vähendades samas lendudest tulenevat keskkonnamõju ja aeronavigatsiooniteenuste kulusid.
 Euroopa Liit on alates 2004. aastast sihipäraselt tegelenud lennuliikluse korraldamise süsteemi parandamisega Euroopas, reformides lennuliikluse juhtimist ja korraldust ning ajakohastades ja ühtlustades Euroopa lennuliikluse korraldamise taristut Ühtse Euroopa taeva algatuse
 1
 abil. Ühtse Euroopa taeva algatuse lõpuleviimine on peamise eesmärgina välja toodud komisjoni poolt 7. detsembril 2015 vastu võetud Euroopa lennundusstrateegias,
 2
 mille kohaselt on see üks peamisest probleemidest, mis praegu Euroopa Liidu lennundussüsteemi toimimist ja konkurentsivõimet mõjutab. SESAR (Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteem) on ühtse Euroopa taeva algatuse tehnoloogiaosa. Selle eesmärk on teha kindlaks, valideerida ja kasutada uut tehnoloogiat ja töömeetodeid, mis aitavad kaasa Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemide tõhustamisele.
 Lennutransport on üleilmne tegevusala, mis tugineb suurel määral lennuliikluse korraldamise süsteemide ülemaailmsele koostalitlusvõimele, mis tagab ohutud, otstarbekalt teostatud ja kulutõhusad lennud maailma eri piirkondade kohal ja vahel. Ülemaailmset koostalitlusvõimet on võimalik saavutada üksnes eri piirkondade vahelise tõhusa ja püsiva koostöö abil. Ka Ameerika Ühendriigid tegelevad lennuliikluse korraldamise ajakohastamisega, eelkõige Ameerika Ühendriikide Föderaalse Lennuameti (FAA) juhitava programmi NextGen kaudu. SESAR ja NextGen on praegu peamised lennuliikluse korraldamise ajakohastamise üleilmsed lähteallikad. Mõlema algatuse eesmärk on parandada olemasolevate süsteemide suutlikkust, kasutades ulatuslikumalt automatiseerimist, vahetades laialdasemalt teavet, kasutades lennuplaanide ja -trajektooride puhul uusi lähenemisviise, rakendades uusi hajutamismeetodeid ning kasutades ulatuslikumalt satelliittehnoloogiat. Sellega seoses on ülemaailmne koostalitlusvõime oluline eesmärk lennuliikluse korraldamise süsteemide kavandamisel ja arendamisel ning seega üks SESARi ja NextGeni põhinõuetest.
 Ohutuma ja tõhusama lennutranspordi arendamise ühisel eesmärgil kirjutasid Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid 2011. aastal alla Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelisele tsiviillennundusalast teadus- ja arendustegevust käsitlevale koostöömemorandumile. Koostöömemorandumi alusel seni toimunud koostöö puudutab peamiselt lennuliikluse korraldamist, eelkõige ühistegevust SESARi ja NextGeni vahelise teadus- ja arendustegevuse valdkonnas.
 Sel ajal olid mõlemad programmid teadus- ja arendusetapis ning sellega põhjendati asjaolu, et koostöös keskenduti esialgu teadus-, arendus- ja valideerimistegevusele. Koostöömemorandumi raames tehtav koostöö, eelkõige SESARi ja NexGeni vahel, on saavutanud kõrge küpsusastme ning andnud olulisi tulemusi lennuliikluse korraldamise süsteemide ülemaailmse koostalitlusvõime edendamisel. See ajendas kahte osalist uurima võimalust laiendada koostöö kohaldamisala ka lennuliikluse korraldamise süsteemide kasutuselevõtmisega seotud teemadele. Sellele tuginedes volitas nõukogu 8. mail 2017. aastal komisjoni pidama läbirääkimisi Ameerika Ühendriikide Föderaalse Lennuametiga (FAA) koostöömemorandumi muutmise üle, et laiendada selle kohaldamisala kasutuselevõtmise valdkonnale. Kolm peamist läbirääkimiste eesmärki olid järgmised:
 1)
 laiendada kehtiva koostöömemorandumi kohaldamisala tsiviillennunduse teadus- ja arendustegevusele, et hõlmata lennuliikluse korraldamise ajakohastamine täies ulatuses (st teadus- ja arendustegevus, valideerimine, tutvustamine, kasutuselevõtmine), käsitledes ka ühtse Euroopa taevaga seotud kujunemisjärgus lennundusvaldkondi ja muid lennuliikluse korraldamise teemasid lisaks tehnoloogiale;
 2)
 tõhustada ja optimeerida koostöömemorandumi ning selle lisade ja liidete juhtimiskorda;
 3)
 pidada läbirääkimisi lennuliikluse korraldamise kasutuselevõtmise alal tehtava koostöö erikorra üle, säilitades samal ajal olemasoleva korra „SESARi ja NextGeni koostöö ülemaailmse koostalitlusvõime tagamiseks“ ja „Koostöö lennuliikluse korraldamise tulemuslikkuse mõõtmisel“ kohta, mis on nõuetekohaselt kohandatud uue raamistikuga.
 Komisjon ja FAA pidasid koostöömemorandumi muutmise üle läbirääkimisi ja see allkirjastati nõukogu vastava otsuse alusel liidu nimel, samal ajal kui käesoleva otsuse vastuvõtmise menetlus käib.
 •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega
 Koostöömemorandumi kavandatud muudatus on täielikult kooskõlas Euroopa lennundusstrateegia, ühtse Euroopa taeva poliitika, projekti SESAR ja asjaomaste õigusaktidega. Strateegias rõhutatakse ühtse Euroopa taeva algatuse elluviimist täielikult optimeeritud Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi rakendamise kaudu, mis vähendab ebatõhususest tingitud kulusid (hilinemised ja pikemad marsruudid jne). Projekti SESAR rakendamisel on oluline roll nii selle rakendamisel kui ka tugeval ja tõhusal koostööl Ameerika Ühendriikidega, et tagada asjaomaste lennuliikluse korraldamise süsteemide vastavusse viimine ja koostalitlusvõime.
 •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega
 Käesolev algatus on kooskõlas komisjoni poliitiliste prioriteetidega siseturu, majanduskasvu ja tööhõive ning ELi kui ülemaailmse osaleja suhtes. Lisaks sellele on ettepanek kooskõlas ELi teadus- ja innovatsioonipoliitika ning üleeuroopaliste võrkude poliitikaga, millel põhinevad SESARi teadus- ja arendustegevuse ja kasutuselevõtmise raamistikud.
 2.ÕIGUSLIK ALUS
 •Õiguslik alus
 Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes selle artikli 218 lõike 6 punktiga a.
 3.SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 •Konsulteerimine sidusrühmadega
 Komisjon kaasas läbirääkimiste protsessi ühisettevõtte SESAR ja SESARi kasutuselevõtu haldusasutuse, kes kiitsid läbirääkimiste tulemused heaks. Need üksused esindavad laiaulatuslikku lennundussektori sidusrühmade platvormi, millele muudetud koostöömemorandum potentsiaalselt kasu toob. Lisaks sellele konsulteeris komisjon enne eelnõu tekstide parafeerimist koostöömemorandumi jaoks nõukogu poolt loodud erikomitee kaudu liikmesriikidega.
 •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
 Läbirääkimiste jooksul kasutati ühisettevõtte SESAR, SESARi kasutuselevõtu haldusasutuse ja EUROCONTROLi tehnoloogiaalast eksperdiabi. Komisjoni õigustalitus pakkus õigusalast eksperdiabi. Muude välisekspertide abi ei olnud vaja kasutada.
 •Mõjuhinnang
 Ettepanek põhineb täielikult olemasoleva koostöömemorandumiga samadel eesmärkidel ja põhimõtetel. Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise koostöö ulatuse laiendamine kõigile lennuliikluse korraldamise süsteemide ajakohastamise etappidele, sh kasutuselevõtule, on kehtiva koostöömemorandumi alusel tehtud eduka koostöö loomulik jätk. Algatuse eesmärk ei ole luua uusi programme ega rahastamismehhanisme, mistõttu ei tehtud mõjuhinnangut, nagu tegevuskavas on osutatud.
 Komisjoni koostöömemorandumi muutmisega seotud läbirääkimiste alustamist käsitlevas ettepanekus oli sobivaima lahendusena nimetatud kehtiva koostöömemorandumi kohaldamisala muutmist, et hõlmata lennuliikluse korraldamise ajakohastamise kõik etapid, seahulgas kasutuselevõtmine, mis kuuluvad ühtse Euroopa taeva poliitika kohaldamisalasse, piirates samal ajal lennuliikluse korraldamisega mitteseotud tsiviillennunduse alase koostöö kohaldamisala teadus- ja arendustegevusega. Niisuguse lähenemise eeliseks on see, et koostöömemorandumiga jätkatakse koostöö korraldamist seoses kõikide lennuliikluse korraldamisega mitteseotud tsiviillennunduse alaste teadus- ja arendustegevuse teemadega ning säilitatakse juba läbiräägitud siduv koostööraamistik Ameerika Ühendriikidega.
 •4.MÕJU EELARVELE
 Ettepanek ei avalda täiendavat mõju eelarvele. Muudetud koostöömemorandumi alusel toimuvat tegevust viiakse läbi olemasolevate vahendite ja nendele vastavate rahastamispakettide ja tööprogrammide raames, nagu ühisettevõtte SESAR mitmeaastane tööprogramm 2020. aastaks ja SESARi kasutuselevõtu haldusasutusega sõlmitud partnerluse raamleping.
 5.MUU TEAVE
 •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord
 Ühisettevõte SESAR jätkab koostöömemorandumiga seotud teadus-, arendus- ja valideerimistegevuse kavandamist ja jälgimist. Kasutuselevõtmisega seotud tegevust kavandab ja jälgib SESARi kasutuselevõtu haldusasutus komisjoniga sõlmitud eritoetuslepingute alusel. Komisjon jälgib ja kontrollib koostöömemorandumi rakendamise üldist edenemist nende kahe üksuse kehtestatud aruandlussüsteemide kaudu vastavalt kehtivale õiguslikule ja lepingulisele ning koostöömemorandumi reguleerimise raamistikule.
 •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus
 Kavandatud otsuse eesmärk on lubada liidu ja Ameerika Ühendriikide esindajate poolt nõukogu vastava otsuse alusel allkirjastatud koostöömemorandumi esimese muudatuse jõustumine. Muudatus hõlmab koostöömemorandumi läbivaadatud põhiteksti ja läbivaadatud 1. lisa „Lennuliikluse korraldamise ajakohastamine ja ülemaailmne koostalitlusvõime“, mis koosneb järgmisest:
 –1. liide „SESARi ja NextGeni koostöö teadus- ja arendustegevuse ning valideerimise alal ja ülemaailmse koostalitlusvõime saavutamiseks“, mis omakorda koosneb viiest liidesest:
 (1)„SESARi ja NextGeni koostöö horisontaalsete meetmete alal ülemaailmse koostalitlusvõime saavutamiseks“;
 (2)„SESARi ja NextGeni koostöö teabehalduse alal ülemaailmse koostalitlusvõime saavutamiseks“;
 (3)„SESARi ja NextGeni koostöö trajektoorihalduse alal ülemaailmse koostalitlusvõime saavutamiseks“;
 (4)„SESARi ja NextGeni koostöö side-, navigatsiooni- ja seiresüsteemide ning pardaseadmete koostalitlusvõime alal ülemaailmse koostalitlusvõime saavutamiseks“;
 (5)„SESARi ja NextGeni koostööprojektidega seotud koostöö ülemaailmse koostalitlusvõime saavutamiseks“;
 –2. liide „Koostöö lennuliikluse korraldamise tulemuslikkuse mõõtmisel“;
 –3. liide „SESARi ja NextGeni koostöö kasutuselevõtuga seotud tegevustes ja ülemaailmse koostalitlusvõime saavutamiseks“.
 1. lisa ja 3. liide on täiesti uued dokumendid. 1. lisas käsitletakse koostöömemorandumi kohaldamisala laiendamist lennuliikluse korraldamise kasutuselevõtmisele tervikuna ja muudetakse juhtimismehhanisme, ning 3. liites selgitatakse lennuliikluse korraldamise kasutuselevõtmisega seotud koostöö korraldust.
 Käesoleva otsusega nähakse ka ette Euroopa Komisjoni ülesanded koostöömemorandumi haldamises. Koostöömemorandumi ja kõikide sellega seotud rakendusmeetmetega (lisad ja liited) seoses esindab Euroopa Liitu Euroopa Komisjon.
 Kavandatud muudatusega säilitatakse erikomitee esialgne roll koostöömemorandumi haldamises. Kavandatud otsuses koostöömemorandumi esimese muudatuse allakirjutamise kohta määratakse kindlaks ülesanded, mis nõuavad erikomiteega eelnevat konsulteerimist, ning peamiselt haldusalased või koostöömemorandumi rakendamisega seotud ülesanded, mida komisjon saab täita oma vastutusel.
 2018/0009 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise koostöömemorandumi NAT-I-9406 esimese muudatuse liidu nimel allakirjutamise kohta
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)vastavalt nõukogu otsusele [XXX] [XXXXX] kirjutati Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise koostöömemorandumi NAT-I-9406 esimene muudatus liidu nimel alla 13. detsembril 2017, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.
 (2)Koostöömemorandumi esimese muudatusega laiendatakse lepinguosaliste koostööd kõigile lennuliikluse korraldamise süsteemide ajakohastamise etappidele, sh kasutuselevõtule, eesmärgiga tagada ülemaailmne koostalitlusvõime, ning muudetakse koostöömemorandumi struktuuri ja haldamist, et optimeerida selle alusel tehtava koostöö elluviimist ja juhtimist.
 (3)On vaja kehtestada menetluskord liidu osalemiseks koostöömemorandumi administratiivses juhtimises.
 (4)Seetõttu tuleks koostöömemorandumi esimene muudatus liidu nimel heaks kiita,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise koostöömemorandumi NAT-I-9406A esimene muudatus kiidetakse liidu nimel heaks.
 Koostöömemorandumi esimene muudatus on lisatud käesolevale otsusele.
 Artikkel 2
 Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud liidu nimel osalema koostöömemorandumi esimese muudatuse II.B artikliga ette nähtud diplomaatiliste nootide vahetamises, et väljendada liidu nõusolekut siduda end koostöömemorandumi esimese muudatusega.
 Artikkel 3
 Pärast nõukogu määratud erikomiteega konsulteerimist määrab komisjon kindlaks seisukoha, mille liit võtab koostöömemorandumi III artikli kohases koostöömemorandumi ja selle lisade administratiivses juhtimises seoses järgmiste dokumentide vastuvõtmisega:
 (1)koostöömemorandumi uued lisad ja nende liited;
 (2)koostöömemorandumi lisade ja nende liidete muudatused;
 Artikkel 4
 Ilma et see piiraks artikli 3 kohaldamist, võib komisjon võtta mis tahes asjakohased meetmed vastavalt koostöömemorandumi III, IV, V, VII ja VIII artiklile.
 Artikkel 5
 Komisjon esindab liitu koostöömemorandumi XI artikli kohastes konsultatsioonides.
 Artikkel 6
 Komisjon teavitab korrapäraselt nõukogu koostöömemorandumi rakendamisest.
 Artikkel 7
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrused (EÜ) nr 549, 550, 551 ja 552 (ELT L 96, 31.3.2004, lk 1, 10, 20 ja 26), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34).
 (2)
 COM(2015) 598, 7.12.2015.


type: other

text:
Bruidspaar overlijdt tijdens huwelijksreis. Wat gebeurt er met de erfenis? – BG.legal
 Bruidspaar overlijdt tijdens huwelijksreis. Wat gebeurt er met de erfenis?
 Spraakmakende uitspraak
 Op 12 mei heeft het Gerechtshof Den Haag in een spraakmakende uitspraak geoordeeld over de vraag wie de erfgenamen zijn van een bruidspaar, dat vlak na elkaar overlijdt op huwelijksreis. De uitspraak is gisteren al veelvuldig door diverse nieuwsbronnen aangehaald. Graag neem ik deze uitspraak met jullie door.
 Op 1 juni 2016 zijn Jeroen en Michou getrouwd. Ze gaan op huwelijksreis naar de Dominicaanse Republiek. Op 11 juni maken ze een excursie en eten daarna in het restaurant van het hotel. Rond 11 uur ’s avonds bellen ze met de receptie van het hotel om te zeggen dat ze zich ziek voelen.
 ’s Nachts gaat het steeds slechter. Na het bezoek van een arts worden zowel Jeroen als Michou naar de eerste hulp gebracht. Op de eerste hulp valt Michou flauw, waarna ze per ambulance naar het ziekenhuis wordt gebracht. De hartmassage mag helaas niet meer baten, waarna Michou rond half 11 overlijdt.
 Ook Jeroen wordt opgenomen op de intensive care in het ziekenhuis. Hij krijgt even na 12 uur een hartstilstand waaraan hij overlijdt.
 Het stel was gehuwd in gemeenschap van goederen. Zij hadden beiden geen testament. In deze procedure ligt de vraag voor wie de erfgenamen van Jeroen en Michou zijn.
 Is er een testament of bepaalt de wet?
 Omdat zij beiden geen testament hadden, bepaalt de wet wie de erfgenamen zijn. Artikel 4:10 van ons Burgerlijk Wetboek bepaalt dat – indien de overledene een echtgenoot en/of kinderen heeft – zij de erfgenamen zijn. Indien er geen echtgenoot en/of kinderen zijn, zijn de ouders en broers en zussen de erfgenamen van de overledene.
 Dat zou in dit geval betekenen dat Jeroen – als echtgenoot van Michou – de erfgenaam is van Michou, nu Jeroen nog leefde op het moment dat Michou overleed. Op het moment dat Jeroen vervolgens overleed was er geen sprake (meer) van een echtgenoot en/of kinderen. Dat betekent dat de ouders en de broers en zussen van Jeroen zijn erfgenamen zijn. Nu Jeroen en Michou zo kort na elkaar overleden zijn, heeft dit tot gevolg dat zowel het vermogen van Michou als het vermogen van Jeroen volledig naar de ouders en de broers en zussen van Jeroen gaat, terwijl de familie van Michou dus met lege handen achterblijft.
 Bij mij – en waarschijnlijk bij ieder ander – roept dit direct de vraag op of dat we nu wel zo eerlijk is en of er geen uitzondering gemaakt moet kunnen worden voor dit schrijnende geval.
 De rechtbank Den Haag oordeelde in de zomer van 2019 dat dit zo’n bijzondere situatie is dat er een uitzondering gemaakt moet worden. De erfenis van Jeroen en Michou moet volgens de rechtbank verdeeld worden over beide families, omdat dat in dit geval redelijker is.
 Het Gerechtshof Den Haag oordeelde daar anders over. Het Gerechtshof erkent dat wat Jeroen en Michou overkomen is zeer schrijnend is en dat het leed van de nabestaanden ongelofelijk groot moet zijn. Dit staat volgens het Gerechtshof echter los van de (juridische) vraag of er ruimte is om het eerder door mij genoemde artikel 4:10 van ons Burgerlijk Wetboek niet toe te passen.
 Die ruimte is er volgens het Gerechtshof alleen wanneer toepassing van het artikel zou leiden tot onaanvaardbare gevolgen – naar de maatstaven van redelijkheid en billijkheid. Het Gerechtshof benadrukt dat dit – op basis van vaste rechtspraak – terughoudend moet worden toegepast en dat hiervan slechts in zeer uitzonderlijke gevallen sprake is. Zeker nu het erfrecht gebaat is bij rechtszekerheid over de vraag wie de erfgenamen zijn en op wie het vermogen dus is overgegaan.
 Het Gerechtshof vindt niet dat er sprake is van onaanvaardbare gevolgen. Het is niet uitzonderlijk dat Jeroen en Michou niet nagedacht hebben over de situatie dat zij kort na elkaar zouden komen te overlijden en de juridische gevolgen daarvan. Het Gerechtshof houdt derhalve vast aan de wettelijke bepaling, waardoor de volledige nalatenschap van Michou aan Jeroen toekomt. En vervolgens dus aan de familie van Jeroen, als gevolg van zijn overlijden.
 Al met al dus een heel schrijnend geval. We moeten ons – naar mijn mening – afvragen of het wel wenselijk is om slechts in zulke beperkte gevallen af te wijken van de wet, waardoor het Gerechtshof moest oordelen dat zelfs de hierboven beschreven casus hiervoor niet in aanmerking komt.
 Heb je er vragen over hoe je dit zelf kunt voorkomen of anders kunt regelen? Neem dan gerust vrijblijvend contact met mij op.
 De vereffenaar erkent mijn vordering niet: wat nu?
 De verzorging van de langstlevende: hoe ver reikt deze eigenlijk?
 Help! Eén van de kinderen eist zijn legitieme portie. Moet ik nu mijn huis uit?
 8 november 2019 - Dag van de Erfenis


type: wikipedia

text:
KV19 on Ramses IX:n poika Mentuherkhepeshefin hauta Kuninkaiden laaksossa. Hauta on Uuden valtakunnan 20. dynastian ajalta, mutta sitä on käytetty myös 22. dynastian aikana.
 Haudasta on löydetty muumioita, vaatteita, koruja, astioita ja papyryksia. Maalaukset ovat kohtalaisen hyvässä kunnossa lukuun ottamatta pieniä vaurioita sisäänkäynnin lähellä. Vuonna 1994 tulva aiheutti veden pääsyn hautaan, mutta vesi ei noussut tarpeeksi korkealle vahingoittaakseen seinien koristelua.
 Tutkimuksen historia
 Giovanni Battista Belzoni (1817): löytö ja ensimmäiset kaivaukset
 James Burton (1825): kaivaukset
 Edward William Lane (1826–1827): vierailu
 Ranskalais-toscanalainen retkikunta (1828–1829): hautatekstien tutkinta
 Nestor L’Hôte (1840): vierailu
 Carl Richard Lepsius (1844–1845): hautatekstien tutkinta
 Howard Carter (1903): kaivaukset
 Edward Russell Ayrton (1905–1906): kaivaukset
 Arthur Weigall (1908): vierailu
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 Kuninkaiden laakson haudat