type: other

text:
bűncselekmény | Állatvilág net
 Még mindig bocsánatos bűn az állatkínzás
 Hiába bűncselekmény az állatkínzás 2004 óta – ennek ellenére ma is rendszeresen hallunk elborzasztó esetekről. Minap egy Dorog melletti tanyán találtak saját ürülékükben fetrengő szarvasmarhákat és szénné égett rackajuhokat. A hasonló kirívó ügyek mellett sajnos a hétköznapok sem derűsebbek: jószágtartók zöme nem ért egyet az állatjóléti szabályok betartásával. Úgyhogy jócskán akad dolga a civil állatvédőknek és a védőrségnek, akárcsak a jogászoknak! Facebook kezdeményezés, hogy az Állatkínzást szigorúbban büntesse e törvény, az oldal itt.
 Vasvillával agyonszúrt, élve megégetett kutya, hámban agyonvert igásló – ezek azok a szándékos, nagy felháborodást keltő esetek, amelyektől hangos a sajtó. Pedig nem csak ezek sértik meg a törvényt. Az állatvédők napi munkájuk során inkább tudatlansággal és nemtörődömséggel találkoznak, mint szándékos gonoszsággal.
 – Sokan nem tudják, hogy ha meg is kötik a kutyát, a láncnak legalább öt méter hosszúnak kell lennie. Hogy egy nagytestű kutyának hiába adnak naponta maradékot, attól még igenis éhezhet. Nem fordítanak pénzt a kutyák ivartalanítására, azután a kölyköket az utcára dobják – magyarázza Márta Gabriella, a Kiskunhalasi Állatvédelmi Őrszolgálat munkatársa. Az egyesületként működő nonprofit állatvédő szervezet a Bács-Kiskun megyei településen és környékén „járőrözik”. – Amikor ezeket szóvá tesszük, és elmagyarázzuk, hogy ezzel megsértik a törvényt, a gazdák sokszor megköszönik a figyelmeztetést és változtatnak. Mindig akadnak, akik viszont nekiállnak veszekedni, hogy mi közünk van hozzá. Általában ilyenkor a hatósághoz fordulunk, és ez meg szokta hozni a kívánt eredményt.
 A kiskunhalasi őrszolgálat kifejezetten jó viszonyt ápol a helyi rendőrökkel, ahogy a kecskeméti Menhely az Állatokért Alapítvány is – mondja Tőzsér Judit elnök. Úgy tűnik, ez a kulcsa a sikeres működésnek, ugyanis településenként változó, mennyire veszi a rendőrség komolyan ezt a problémát. Az egyenruhások feljelentés esetén kötelesek elindítani a nyomozást, de az már rajtuk múlik, mennyi energiát „tesznek” egy-egy ügybe.
 Gyakoriak az értelmezési problémák is: a rendőrök nem mindig tudják eldönteni, hogy egy adott bánásmód alkalmas-e arra, hogy „az állat maradandó egészségkárosodását vagy pusztulását okozza”. Márta Gabriella egy példát említ: Mélykúton valaki a közelmúltban tizenöt kutyát mérgezett meg. Náluk ez ügyben hasonló eszközökkel folyik a nyomozás, mint egy emberölésnél – míg más rendőrkapitányságok ennél kirívóbb esetekben sem tesznek komoly lépéseket. Friss rendőrségi statisztika nem áll rendelkezésünkre, de 2009-ben az ezer körüli feljelentés harmada végződött vádemeléssel.
 A civil szervezetek sérelmezik, hogy állatkínzás miatt még senki nem kapott végrehajtandó szabadságvesztés büntetést Magyarországon.
 Jogászszemmel nem lehet csodálkozni azon, hogy a bíróság látóterébe kerülő elkövetőkre rendszerint felfüggesztett szabadságvesztést szabnak ki. A bírói gyakorlat ugyanis más ügyekben sem alkalmaz végrehajtandó szabadságvesztést olyankor, ha két évnél kisebb a kiszabandó büntetés, az elkövető először került bíróság elé, ráadásul „csak” vétségről van szó. Így tehát nincsenek tele a börtönök állatkínzókkal. Legfeljebb olyanokkal, akik egyéb bűnlajstromukat koronázták meg egy megégetett kutyával...
 Szabályos útvesztő – Vétséget követ el, és két évig terjedő szabadságvesztéssel, közérdekű munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő az, aki a) gerinces állatot indokolatlanul oly módon bántalmaz vagy gerinces állattal szemben olyan bánásmódot alkalmaz, amely alkalmas arra, hogy annak maradandó egészségkárosodását vagy pusztulását okozza, b) állattartóként, háziasított emlősállatot vagy az ember környezetében tartott veszélyes állatot elűzi, elhagyja vagy kiteszi.
 A szabály mégsem teremt egyértelmű helyzetet. Mert ugyan már a bánásmódot is büntetni engedi, viszont rendőr legyen a talpán, aki eligazodik abban, hogy a bíróság bizonyítottnak látja-e majd a bűncselekményt úgy, hogy konkrétan az adott állat még nem szenvedett egészségkárosodást vagy nem pusztult el! A jegyző állatvédelmi bírságot szabhat ki arra, aki ugyan nem valósít meg állatkínzást, de megszegi az állatvédelmi törvény előírásait. A törvény pediglen azt írja elő, hogy a jó gazda gondosságával kell az állatot ellátni. Vagyis az állat számára olyan életkörülményeket kell biztosítani, amely „annak fajára, fajtájára és nemére, korára jellemző (...) sajátosságainak, egészségi állapotának megfelel, tartási, takarmányozási igényeit kielégíti (elhelyezés, táplálás, gyógykezelés, tisztán tartás, nyugalom, gondozás, kiképzés, nevelés, felügyelet)”. Szóval jegyző legyen a talpán...
 Állati testi sértés – Az új büntető törvénykönyv társadalmi vitájában az állatvédők amellett kardoskodnak, hogy az állatkínzásra vonatkozó szabályokon változtatni kellene. Míg a civilek egy része a büntetéseket szigorítaná, a jogászok fogalmi zavarokat küszöbölnének ki. Legrészletesebben eddig Bárándy Gergely szólt hozzá a témához. Az ügyvéd szerint először is definiálni kellene, mi az állat – ugyanis a jelenlegi magyar jogrendszer csak személyeket és dolgokat ismer, az állatot pedig dolognak tekinti. Másodszor problémásnak tekinti az állatkínzás megfogalmazását; azt javasolja, hogy az ember elleni bűncselekményekhez hasonlóan alakítsák úgynevezett eredmény-bűncselekménnyé az állatkínzást. Ez azt jelenti, hogy a bűncselekmény akkor valósulna meg, ha bekövetkezik egy bizonyos eredmény: az állat megsérül, elpusztul. Ez nem jelenti azt, hogy amennyiben az állat nem szenved jóvátehetetlen kárt, akkor nem lehetne büntetni az állatkínzót – ugyanis a büntetőjog ismeri a kísérlet fogalmát is, ami a befejezett bűncselekménnyel szinte azonos megítélés alá esik. Emellett – hasonlóan az ember elleni bűncselekményekhez – lehetnének minősített esetek, mint az aljas indokból vagy az állatnak jelentős szenvedést okozva történő elkövetés.
 Túl szapora cicák – Nemcsak az ebek sínylik meg a felelőtlenséget: hazánkban a becslések szerint kétmillió kóbor macska él, de az emberek keveset tesznek a fölös szaporulat ellen – derült ki a Friskies nemrégiben végzett felméréséből. Az USA államaiban a cicák 88 százaléka, Nyugat-Európában pedig háromnegyede ivartalanított – nálunk ez az arány csak 20-25 százalék.
 Lakatos Gabriella, az ELTE etológusa szerint nem kell attól tartani, hogy az ivartalanítással elvész a macskákból a kalandvágy és a vadászösztön. Az agresszió ugyan csillapodhat, de a macskatermészet nem sérül. Állatorvosok szerint az sem igaz, hogy a műtéten átesett cica lusta, kedvetlen és kövér lesz. Az Amerikai Egyesült Államokban a túlzott szaporulatnak úgy próbáltak gátat vetni, hogy a vadon kószáló macskákat befogták, majd ivartalanították, s így engedték újra szabadon. Nálunk azonban sajnos még az is dívik, hogy a nem kívánatos kutya- vagy macskakölyköket zsákba teszik vagy vízbe fojtják, hogy megszabaduljanak tőlük.
 Két élet egy csapásra – A menhelyek állandó telítettsége miatt az állatvédők arra biztatnak: aki négylábú társra vágyik, menhelyről válasszon, mert ezzel két életet is megment. Azét az állatét, amelyet hazavisz, és azét is, amely átmenetileg bekerülhet a megürült helyre, és így esélye nyílik rá, hogy előbb-utóbb szerető otthonba kerülhessen. Forrás: Szabadföld.hu
 Categories: Cikkek, Hírek, Kutya, Macskák
 Tags: álaltvédőrség, állat kínzása, állatkínzás, állatvédőr, bíróság, btk, bűncselekmény, elte, jegyző, jogászok, ügyész, vétség
 A tiltott vadászatot és halászatot a hatályos törvények szabálysértésként szankcionálják, de lopás, illetve állatkínzás miatt akár börtönbüntetésre is ítélhetik az elkövetőket. A büntető törvénykönyv (Btk.) módosításával az orvvadászat már önálló bűncselekményi kategória lesz.
 A hatályos Btk. alapján jelenleg állatkínzás vétsége miatt ítélhetik el azt, aki gerinces állatot indokolatlanul oly módon bántalmaz, vagy gerinces állattal szemben olyan bánásmódot alkalmaz, amely alkalmas arra, hogy annak maradandó egészségkárosodását vagy pusztulását okozza, ezért két évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. Aki a vadászatról szóló törvény által tiltott vadászati eszközzel vagy tiltott vadászati módon vadászik, vagy a halászatról szóló törvény által tiltott halfogási eszközzel vagy módon halászik vagy horgászik, és a bűncselekményt olyan módon követi el, hogy azzal az állatnak különös szenvedést okoz, három évig terjedő szabadságvesztést is kaphat.
 A tapasztalatok alapján az orvvadászat elkövetése mellett a gyanúsítottak ellen lopás, és ha az elkövetéshez illegálisan fegyvert is használnak, fegyverrel és lőszerrel való visszaélés miatt is eljárást indíthatnak.
 Az Országos Magyar Vadászkamara által kezdeményezett módosítás szerint a Btk. néhány tízezer forintos szabálysértési bírság helyett bűncselekményként kezeli majd az orvvadászatot, így ez a cselekmény alapesetben 2 év börtönnel is sújtható lenne, minősített esetben – bűnszervezetben vagy jelentős értékre elkövetve – pedig akár 3 évvel. Az orvvadászat nevesítése mellett hivatalos személynek minősítenék a hivatásos vadászokat és az erdészeket, akik így erősebb büntetőjogi védelmet élvezhetnének.
 Több vadászmester az MTI érdeklődésére kedden azt mondta, a legnagyobb károkat az orvvadászok az úgynevezett hurkokkal és más fémcsapdákkal okozzák, ugyanis az állatok egy része súlyosan megsérül, ha kiszabadul a fogságból, míg a csapdába ragadtak hosszú ideig tartó szenvedéssel pusztulnak el.
 Az orvvadászok a vadak húsáért és bőréért ejtik el főként az őzeket és szarvasokat, a járataik, csapásaik útjába kihelyezett fémhuzalból készített hurokcsapdákkal. Ezeknek az állatoknak a legértékesebb részük a trófeájuk, amely a vadászhatóság területileg illetékes trófeabíráló bizottságának pontszámai alapján akár több millió forintot is érhet. Forrás: Jogiforum.hu
 Tags: btk, bűncselekmény, jogifórum, orvvadász, vadászkamara
 Madzaggal, villanyvezetékkel fojtottak meg 5 kutyakölyköt Egerben. A kiskutyák tetemét ezután egy nejlonzacskóban kidobták a város szélén. Az állatvédők azt mondják, a kutyákat kegyetlenül meg is kínozták, mielőtt megölték. Az ügyben a rendőrség is nyomoz.
 Tags: állatkínzás, bűncselekmény, kutyagyilkos, videóriport
 A törvény 3 év szabadság vesztéssel is szankcionálhatja az állatkínzást, a bíróságok ennek ellenére elvétve alkalmaznak letöltendő börtönbüntetést. Pedig komolyan kellene venni az ilyen eseteket, a kutatók szerint ugyanis az elkövetők más erőszakos bűncselekményre is hajlamosak.
 Egy amerikai felmérés szerint a családon belüli erőszakot elkövetők csaknem 90 százaléka korábban állatkínzóként került a hatóságok látókörébe. A szakértők úgy vélik: a bántalmazások azért fakadnak egy tőről, mert a védtelen, gyámoltalan élőlények – legyen szó gyerekről vagy állatról – az elkövetőknél egy kategóriába esnek.
 Az itthoni tapasztalatok szerint 10 esetből, ahol bebizonyosodik az állatkínzás, hatszor a családbántalmazás is fennáll. Mindezek ellenére az állatkínzásért elítélt személyek csak elvétve kapnak letöltendő börtönbüntetést, a bírói gyakorlat ehelyett inkább a pénzbüntetést és a próbára bocsátást részesíti előnyben.
 – Az állatkínzással kapcsolatos eseteket sajnos nagyon nehéz bizonyítani, sokszor maguk a szemtanúk sem mernek, akarnak beavatkozni – jegyezte meg Varga Károlyné, a nagykanizsai állatmenhelyet működtető Élettér Állat- és Természetvédelmi Egyesület elnöke. – Nálunk ugyanakkor folyamatos a telt ház, jelenleg is 200 kutyát látunk el, melyek nagy részét megkínozták vagy magára hagyták. Nemrég például a kanizsai tűzoltók hoztak be 7 kölyökkutyát, amiket odakint a prérin találtak, miközben avartüzet oltottak. De került már hozzánk kutya a temetői konténerből is.
 Az állatvédők szert ha mégis bíróság elé kerül egy-egy állatkínzó, akkor is enyhe ítéletre számíthat, hiába a törvényi szigorítás – akár 3 évi szabadságvesztés -, ez nem látszik az ítélkezési gyakorlatban. A bíróságok az esetek zömében pénzbüntetést, esetleg felfüggesztett börtönbüntetést szabnak ki. Mindezt alátámasztják a Zala Megyei Bíróság adatai is, az elmúlt években kizárólag pénzbüntetést vagy próbára bocsátást rendeltek el a törvény alkalmazói. Ugyanakkor tény az is, hogy a Zala Megyei Bíróság volt az első az országban, amelyik 2005-ben letöltendő fogházbüntetésre ítélt két sárhidai férfit, akik autójuk után kötöttek, s több száz méteren keresztül vonszoltak egy keverék kutyát, mely végül belepusztult a kínzásba.
 – Az állatkínzás terén radikális nézeteket vallok, ugyanazt a büntetést adnám a elkövetőknek, amit ők művelnek az állatokkal – árulta el dr. Hetey Susanna, aki párjával, Halasi Horváth Tiborral együtt kilenc kutyát, nyolc tengerimalacot, öt pintyet és egy nyulat tart nagyrécsei otthonukban. – Az állatok védelméről szóló törvénnyel nincs különösebb probléma, sokkal inkább a hatósági ellenőrzések hiánya az, ami aggaszt. Magyarországon még nem tudják kiszűrni például azokat a tenyésztőket, akik a bundájuk miatt, kizárólag üzleti érdekből tartanak macskákat vagy egyéb állatokat. Ezt ugyanolyan nagy problémának tartom, mint azt, amikor valaki kifordul önmagából és bántalmaz egy védtelen állatot.
 – Ha már itt tartunk, azt sem értem, miért a házőrzésre kiképzett fajtiszta ebeket kellett elaltatni, amikor pár éve egyik sormási ismerősömhöz hivatlan látogatók érkeztek, s a kutyák megtámadták az illetőt – tette hozzá Halasi Horváth Tibor, aki szerint már gyermekkorban el kell kezdeni az állatbarát viselkedésre való nevelést, így 2-3 generációt követően magától visszaszorulna az állatkínzásos esetek száma.
 Addig viszont, amíg mdez megvalósul, az állatvédőrség is megoldást nyújthat, legalábbis, ami a felderítést és az intézkedést illeti.
 – Ha minden a tervek szerint alakul, akkor a nyáron már Zalában is megkezdheti munkáját az állatvédőrség – mondta Angyal Zsolt, a civil szervezet zalai vezetője, aki nemrég a tagok toborzását is megkezdte megyeszerte. – Az önkéntesek elméleti és gyakorlati képzésben is részesülnek, hiszen feladataik között nem csak az szerepel, hogy együttműködve a rendőrséggel, felderítsék az állatkínzási eseteket és hatékonyan fellépjenek az elkövetőkkel szemben, hanem az is, hogy el tudják látni a sérült állatokat, s hogy terjesszék a felelős állattartásra való nevelést. A zalai csapat még nem teljes, célszerű lenne minden kistérségben felállítani egy csoportot. Az állatvédőröknek nincsen hatósági jogköre, tehát a rendőrökkel vagy a közterület-felügyelet munkatársaival együtt léphetnek csak be a magánterületre, de reményeink szerint a későbbiekben – ha gyümölcsöző lesz az együttműködés – egyre több jogosítványhoz jutunk majd.
 Ha nem is az állatkínzás klasszikus esete, de az orvvadászok által elhelyezett csapdák is sok problémát okoznak vadnak, vadásznak egyaránt.
 – Ezres nagyságrendű lehet az orvvadászok száma itt Zalában is, a kihelyezett csapdákat pedig megbecsülni is képtelenség – sóhajtott Kiefer Károly, a kanizsai Hubertus Vadásztársaság elnöke. – Az orvvadászok zöme úgynevezett hurkos módszert használ, ami borzasztóan kegyetlen. Az állat beleszalad a hurokba, ami a nyaka köré szorul. Gyakran hetekig szenvednek a csapdába esett állatok, találtunk már olyan szarvast, amelyiknek belenőtt a húsába a rézdrót.
 Ha nem is túl gyakran, de volt már része sikerélményben a vadászoknak is. Két évvel ezelőtt a hóban lévő vérnyomok alapján bukkantak a nyomára egy orrvadász csapatnak, akik már javában főzték a szarvaspörköltet, mikor a vadászok, karöltve a rendőrökkel meglepték őket. Az orvvadászok elismerték tettüket, melyért másfél év felfüggesztett börtönbüntetést, valamint 600 ezer forintos pénzbírsággot szabtak ki rájuk.
 S hogy a fentiek tükrében szükség van-e a törvény további szigorítására? Dr. Károlyi Attila ügyvéd szerint nincs. A megyei ügyvédi kamara titkára amondó: addig nem szűnnek meg az állatkínzási esetek, ameddig a bíróság nem szab ki végrehajtható szabadságvesztést.
 – Úgy vélem: 2008-ban is azért kellett szigorítani a törvényt – korábban csak két év szabadságvesztés volt kiszabható -, mert az emberek többsége nem vette komolyan az állatkínzásért járó büntetést – hangsúlyozta dr. Károlyi Attila. – Pedig ha belegondulunk, miről is van szó? Az emberek évezredek óta együtt élnek az állatokkal, melyek magatartási formái időközben átalakultak. Az állatok az ember társai lettek. Pontosan ezzel a bizalmi helyzettel élnek vissza az állatkínzók, arról nem is beszélve, hogy az állatok nem tudnak különbséget tenni jó és rossz ember között, ők ugyanolyan szeretettel viseltetnek azok iránt is, akik elhanyagolják, éheztetik, verik őket.
 Dr. Károyli Attila szerint az állatkínzás azért különösen kirívó bűncselekmény a társadalomra nézve, mert aki ilyet tesz, az más, erőszakos bűncselekmény potenciális elkövetője is lehet.
 Angliában nemrég azért ítéltek 3 év felfüggesztett börtönbüntetésre és 5 millió forintnak megfelelő pénzbírságra egy gazdát, mert rendszeresen túletette az ebet. Ha nem is ez a követendő példa, de a felfogásbeli különbség érzékelhető.
 Csaknem ezer jelzés évente
 ● A Parlement 2008. év végén egyhangúlag döntött arról, hogy szigorítják az állatkínzásért járó büntetést. Ez alapján, ha különösen kegyetlenül vagy hosszú ideig kínoznak egy állatot, akkor akár 3 év szabadságvesztés is kiszabható.
 ● Az Országos Rendőr- főkapitányság adatai szerint Magyarországon 2009-ben összesen 965 esetben érkezett bejelentés állatkínzásról: ebből 303 esetben emeltek vádat az elkövetők ellen.
 Nem vagyok az a fajta állatbarát, aki odahaza házikedvencet tart. Ennek amúgy prózai oka van, úgy gondolom, hogy nem tudnék kellőképpen gondoskodni az állatokról. Van viszont egy jó barátom, aki imádja a kutyákat. Volt időszak, amikor 5-6 négylábú vette őt körbe nap mint nap. Néhány éve az egyik kutya elpusztult, aztán nemrég egy másik is. Barátom mindkét ebnek a kert végében ásott sírt, sőt fejfát is állított. Látva mindezt egyszer megkérdeztem tőle, miért szereti ennyire az állatokat? Ő azt válaszolta: bennük még egyszer sem csalódtam, az emberekben viszont annál gyakrabban. Forrás: Zalaihírlap.hu
 Tags: állatkínzás, bíróság, btk, bűncselekmény, erőszakos, törvény
 Szörnyű részletek az aknába dobott kislányról: A német rendőrség értetlenül áll a szennyvízaknába dobva talált 9 éves kislány esete előtt. A gyerek súlyos koponya és hasüregi sérülésekkel, mesterséges kómában fekszik az esseni kórházban, és kihallgatni még nem tudták.
 Egyelőre úgy tűnik a szexuális indíttatású bűncselekmény kizárt, mivel a lányra teljesen felöltözve találtak az aknában. Igaz szorosan megkötözték, és a száját is betömték, és így dobták a mélybe, majd a nehéz aknatetőt gondosan a helyre rakta a tettes.
 A rendőrség ezeknek a részleteknek az alapján gyilkossági kísérlet ügyében nyomoz ismeretlen tettes ellen, akiről egyelőre semmit nem tudnak, mint ahogy az indítékáról sem.
 A kislány hétfőn éjszaka éjfél után találta meg egy rendőrkutya az aknában, amikor már több órája nagy erőkkel kutattak utána, helikopterek és hőérzékelő kamerák bevetésével. A lány egy iskolai foglalkozás után hazafelé tűnt el.
 Tags: bűncselekmény, kutatás, rendőrkutya
 Graz közelében az éjszaka leple alatt több mély, szúrt sebet ejtettek egy nyílt istállóban tartott lovon.
 A gazda először azt hitte, hogy a ló saját magát sértette meg, de az állatorvos egy hosszú szúró szerszámtól eredő sebet és vérmérgezést állapított meg az állatnál, amiért el kellett altatni.
 A tett elkövetője semmilyen nyomot nem hagyott maga után, és értelmes indítékát sem találták a horrorisztikus cselekedetnek.
 A rendőrség arra gyanakszik, hogy ugyanaz a tettes tért vissza, aki alig egy éve több hasonló kegyetlen tettet követett el Dél-Burgenland lovai ellen, de kilétét soha nem sikerült felfedni.
 Tags: bűncselekmény, leszúrta, Lovak, vérmérgezés
 Élő állatot használt két férfi egy nő megerőszakolásánál – hangzott el a bíróságon, ahol az elkövetőket elítélték brutális tettükért. A 24 éves altoonai John Bullock, és a 25 éves Eau Claire-i a nő lakásán bántalmazák a nőt és a kígyót.
 Damonta Jones szörnyű tettre vetemedtek. Nem elég, hogy egy nőt szexuálisan bántalmaztak, még egy élő állatnak is szenvedést okoztak. Ezért nemcsak a szexuális bűncselekményért, hanem állatkínzásért is felelniük kell.
 A vád szerint a két perverz férfi lakásra ment az áldozattal, majd megütötték valamilyen tárggyal, amitől a nő a földre zuhant. Akkor az egyikük lefogta, míg a másik először magáévá tette, majd egy élő kígyót vett elő és azzal is megerőszakolta – írja a Borsonline.
 Tags: állatkínzás, bűncselekmény, nemi erőszak
 Letartóztatták, mert megerőszakolta a saját kiskutyáját
 Letartóztatta a New York-i rendőrség azt a férfit, aki állítólag szexuálisan molesztált egy 2 éves, Hógolyó névre hallgató kutyát. Az 55 éves Mitchell Marsicanonak furcsa gusztusa támadt: a saját kutyájával szexelt. Az ügy azonban nem ilyen egyszerű, már ha ezt egyáltalán “egyszerűnek” lehet nevezni. Az amerikai férfi ugyanis odaajándékozta albérlőinek a 2 éves, Hógolyó névre hallgató kutyáját. Októberben aztán két alkalommal is rajtakapták, amint betört a lakásba. Az első esetnél csak a kutya furcsa viselkedésére figyeltek fel, a másodiknál azonban állítólag aktus közben kapták rajta Marsicanót.
 A 10 kilós eb megsínylette a szexet. Most az állatorvosnál van és a hírek szerint kissé ideges, ha a hátsó lábánál matatnak. Ha Marsicanot bűnösnek találják, akkor 15 év börtönre számíthat.
 Tags: állatszex, bűncselekmény, erőszak
 Párhuzamosan két büntetőeljárást is folytat orvvadászat miatt a Salgótarjáni Rendőrkapitányság: a gyanú szerint Kazáron lándzsával döfték le a hurokban vergődő erdei állatokat, Salgótarjánban pedig az egyik garázssorra épített magasleshez csalták őket...
 Vagyon elleni bűncselekmények miatt indított büntető-eljárást egy Kazár-környéki csoport ellen a rendőrség ez év februárjában. Így került képbe egy helybeli apa-fia páros, akik a gyanú szerint az elfogásukat megelőző negyedévben Kazáron, a Gombásgödör nevű környéken végeztek illegális vadászati tevékenységet.
 A házkutatás során előkerült bizonyítékok szerint a hurokkal csapdába ejtett állatokat – például őzbakot, vaddisznót – lándzsával terítették le, majd feldolgozták azok húsát.
 – Az orvvadászattal okozott kár hozzávetőleg hétszázezer forint, de a gyanúsítottaknak a lopáson kívül állatkínzás miatt is felelniük kell tettükért – tájékoztatott dr. Kalmár Zsolt, a Salgótarjáni Rendőrkapitányság bűnügyi osztályvezetője, hozzátéve: a rendőrség még vizsgálja, hogy a gyanúsítottak értékesítették-e az elejtett állatok húsát.
 Büntetőjárás indult egy másik, hasonló ügyben is: egy idős férfi Salgótarján peremkerületében magaslest épített egy garázssoron, a mögötte lévő erdős területen pedig szórót alakított ki, amelynél gyakorlatilag etette a vadat. A gyanúsított azzal védekezett, hogy ő csak megfigyelni és fényképezni szerette volna az erdei állatokat, ezért tartotta fenn az etetőhelyet. A nála tartott házkutatás során azonban egyebek mellett vadhúst is lefoglaltak a rendőrök. Sőt, vadászati tevékenységhez kapcsolódó eszközök – így például hangtompító – illegális lőszerek és trófeák mellett előkerült egy átalakított gázriasztó-pisztoly is, amelynek a csőtorkolatába egy másik, már fegyvernek minősülő, nagyobb lövedék kilövésére alkalmas szerkezet csövét szerelték fel. A gyanúsított – az előző eset szereplőihez hasonlóan – szabadlábon védekezik.
 Tags: bűncselekmény, eljárás, orvvadász, orvvadászat
 Madagaszkár-ház az állatkertben
 Patkányok lepték el Monte Cristo szigetét


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
23.2.2008
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 51/41
 Sentenza del Tribunale di primo grado 16 gennaio 2008 — Scippacercola e Terezakis/Commissione
 (Causa T-306/05) (1)
 («Concorrenza - Abuso di posizione dominante - Oneri, che si asserisce essere eccessivi, imposti dalla società che gestisce l'aeroporto internazionale di Atene - Rigetto della denuncia - Assenza di interesse comunitario»)
 (2008/C 51/76)
 Lingua processuale: l'inglese
 Parti
 Ricorrente: Isabella Scippacercola (Bruxelles, Belgio) e Ioannis Terezakis (Bruxelles) (rappresentanti: A. Krystallidis e G. Stylianakis, avvocati)
 Convenuta: Commissione delle Comunità europee (rappresentanti: P. Hellström, A. Nijenhuis e F. Amato, agenti)
 Oggetto
 Domanda di parziale annullamento della decisione della Commissione 2 maggio 2005, adottata ai sensi dell'art. 7, n. 2, del regolamento (CE) della Commissione 7 aprile 2004, n. 773, relativo ai procedimenti svolti dalla Commissione a norma degli articoli 81 e 82 del Trattato CE (GU L 123, pag. 18), recante rigetto della denuncia COMP/D3/38469, riguardante il prelievo di taluni oneri da parte della società che gestisce l'aeroporto internazionale di Atene a Spata e dell'Olympic Fuel Company
 Dispositivo
 1)
 Il ricorso è respinto.
 2)
 Isabella Scippacercola e Ioannis Terezakis sono condannati alle spese.
 (1) GU C 271 del 29.10.2005.


type: wikipedia

text:
18. märts on Gregoriuse kalendri 77. (liigaastal 78.) päev. Juliuse kalendri järgi 5. märts (1901–2099). Aasta lõpuni on 288 päeva.
 Sündmused
 Eestis
 1726 – kevadtorm viis Haapsalu toomkiriku katuse. Pühakoda jäeti maha kuni 1889. aastani.
 1926 – Tallinnas avati Paldiski maantee raudteeviadukt.
 1940 – Baaside leping: Vabariigi Presidendi salajase otsusega määrati evakueerimisele Paldiski linnas ning Pakri ja Padise vallas Nõukogude Liidu baasile antavatel maa-aladel asuvad elanikud ja nende varad.
 1990 – toimusid Eesti NSV Ülemnõukogu XII koosseisu valimised.
 1998 – Riigikogu ratifitseeris Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni kuuenda lisaprotokolli, mis kaotas Eestis surmanuhtluse.
 2005 – Tallinna Pedagoogikaülikool nimetati ümber Tallinna Ülikooliks.
 2010 – kuus suuremat Eesti ajalehte jätsid ühe lehekülje tühjaks. Lehed andsid mõista, et selline on Eesti ajakirjanduse tulevik, kui riigikogu võtab vastu justiitsminister Rein Langi esitatud nn ajakirjanduse allikakaitse seaduseelnõu 656 SE, mis võimaldaks uurivat ajakirjandust viljelevaid ajakirjanikke vangi panna, kohustada neid infot andnud allikate nimesid avaldama ning trahvida väljaandeid lihtsalt hoiatuseks, enne paljastavate artiklite ilmumist.
 Maailmas
 37 – Rooma Senat tühistas keiser Tiberiuse testamendi ja kuulutas uueks valitsejaks Caligula.
 1229 – Saksa-Rooma keiser Friedrich II kuulutas ennast Jeruusalemma kuningaks.
 1314 – Templiordu suurmeister Jacques de Molay põletati Pariisis tuleriidal.
 1584 – Vene tsaar Ivan Julma surma järel tõusis troonile tema vaimuhaige poeg Fjodor I.
 1662 – Prantsusmaal Pariisis avati esimene ühistranspordiliin, mida teenindasid hobubussid.
 1850 – Henry Wells ja William Fargo asutasid USA kullerifirma American Express.
 1865 – Ameerika Riikide Konföderatsiooni Kongress kogunes oma viimasele istungile.
 1869 – Nikolai Menšutkin pidas Dmitri Mendelejevi nimel Venemaa Keemia Seltsis ettekande Keemiliste elementide omaduste sõltuvusest nende aatommassist. See oli keemiliste elementide perioodilisussüsteemi esimene avalik esitlus.
 1871 – kuulutati välja Pariisi Kommuun.
 1895 – Saksamaal Deuzi ja Siegeni vahel hakkas tööle maailma esimene bussiliin. Sõidukiks oli Carl Benzi ehitatud bensiinimootoriga 8-kohaline buss.
 1913 – mõrvati Kreeka kuningas Geórgios I.
 1921 – Nõukogude-Poola sõda: Riias sõlmiti rahuleping Poola ja Nõukogude Venemaa vahel.
 1931 – USA kirjutusmasinatefirma Remington Rand tõi turule Jacob Schicki leiutatud esimese elektripardli.
 1945 – Teine maailmasõda: 1250 Ameerika Ühendriikide pommitajat sooritasid rünnaku Saksamaa pealinnale Berliinile.
 1946 – sõlmiti diplomaatilised suhted Šveitsi ja Nõukogude Liidu vahel.
 1953 – Türgi lääneosa tabanud maavärinas hukkus 250 inimest.
 1962 – lõppes sõda Prantsusmaa ja Alžeeria vahel.
 1965 – NSV Liidu kosmonaut Aleksei Leonov veetis esimese inimesena 12 minutit avakosmoses.
 1970 – Kambodžas tuli riigipöördega võimule kindral Lon Nol, kukutades prints Norodom Sihanouki.
 1978 – Pakistanis mõisteti surma endine peaminister Zulfiqar Ali Bhutto.
 1992 – Soome parlament kiitis heaks ühinemise Euroopa Liiduga.
 1992 – Microsoft tõi turule operatsioonisüsteemi Windows versiooni 3.1.
 2004 – Maast möödus väga lähedalt objekt 2004 FH.
 2011 – Merkuuri orbiidile sisenes kosmosesond MESSENGER, mis sai esimeseks Merkuuri orbiidil tiirelnud kosmosesondiks.
 2014 – Krimmi kriis: Moskva Kremlis kirjutati alla Krimmi ja Sevastopoli liitumislepingutele Venemaaga.
 Sündinud
 1837 – Grover Cleveland, USA 22. ja 24. president
 1844 – Nikolai Rimski-Korsakov, vene helilooja
 1858 – Rudolf Diesel, saksa insener (diiselmootori leiutaja)
 1866 – Janis Rozentāls, läti maalikunstnik
 1869 – Neville Chamberlain, Suurbritannia peaminister (1937–1940)
 1928 – Vello Past, eesti keemik
 1933 – Heino Torga, eesti näitleja ja lavastaja
 1936 – Frederik Willem de Klerk, Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik, Nobeli rahuauhind 1993
 1943 – Igor Černov, vene kirjandusteadlane ja semiootik
 1951 – Tõnu Naissoo, eesti muusik
 1953 – Erika Põlendik, eesti rahvatantsujuht
 1954 – Marianne Kuurme, eesti teatrikunstnik
 1956 – Ingemar Stenmark, rootsi mäesuusataja
 1959 – Luc Besson, prantsuse filmirežissöör
 1963 – Vanessa Lynn Williams, USA laulja ja näitleja, esimene mustanahaline Miss America (1984)
 1965 – Allar Jõks, eesti poliitik
 1969 – Vassõl Ivantšuk, ukraina maletaja
 1970 – Queen Latifah, ameerika laulja
 1972 – Leino Rei, eesti näitleja ja lavastaja
 1977 – Willy Sagnol, prantsuse jalgpallur
 1981 – Lina Andersson, rootsi murdmaasuusataja
 1982 – Timo Glock, saksa võidusõitja
 Surnud
 1584 – Ivan IV (Julm), Vene tsaar
 1913 – Geórgios I, Kreeka kuningas
 1934 – Felix Knüpffer, Viljandi saksa eraühisgümnaasiumi direktor
 1947 – William C. Durant, General Motorsi asutaja
 1964 – Johannes Sigfrid Edström, Rootsi sporditegelane, IAAF-i ja ROK-i president
 1964 – Norbert Wiener, ameerika matemaatik
 1965 – Faruq I, Egiptuse kuningas 1936–1952
 1973 – Johannes Aavik, eesti keeleteadlane
 1977 – Marien Ngouabi, Kongo Vabariigi president (tapeti)
 1980 – Erich Fromm, saksa-ameerika psühhoanalüütik, filosoof ja sotsioloog,
 1985 – Myrtle Cook, Kanada kergejõustiklane
 1997 – Valev Uibopuu, eesti kirjanik
 2001 – John Phillips, USA muusik
 2011 – Harri Jänes, eesti arstiteadlane
 2011 – Warren Christopher, Ameerika Ühendriikide diplomaat ja jurist
 2013 – Margarita Miglau, vene ooperilaulja
 2017 – Chuck Berry, USA rock'n'roll'i laulja, laulukirjutaja ja kitarrist
 2019 – Tanel Moora, eesti arheoloog ja ajaloolane
 Pühad
 Aruba rahvuspüha lipu- ja hümnipäev
 Türgis märtrite päev ehk Çanakkale merelahingu aastapäev (1915)
 Ilmarekordid
 Tallinna maksimumtemperatuur +15,1 °C (2015)
 Tallinna miinimumtemperatuur –24,4 °C (1853)
 Tartu maksimumtemperatuur +15,0 °C (1990)
 Tartu miinimumtemperatuur –24,7 °C (1942, 1963)
 Tallinnas suurim lumikatte paksus 59 cm (1968)
 Viited
 Märts 18


type: legislation

text:
 16.7.2020
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 227/24
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1032 AL COMISIEI
 din 15 iulie 2020
 privind autorizarea preparatului de Bacillus subtilis DSM 28343 ca aditiv furajer destinat vițeilor pentru creștere și porcilor pentru îngrășat (titularul autorizației Lactosan GmbH & Co. KG)
 (Text cu relevanță pentru SEE)
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați hranei animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unor astfel de autorizații.
 (2)
 În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, au fost transmise două cereri de autorizații pentru preparatul de Bacillus subtilis DSM 28343. Cererile în cauză au fost însoțite de informațiile și documentele necesare în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul respectiv.
 (3)
 Cererile se referă la autorizarea preparatului de Bacillus subtilis DSM 28343 ca aditiv furajer destinat vițeilor pentru creștere și porcilor pentru îngrășat, urmând să fie clasificat în categoria de aditivi „aditivi zootehnici”.
 (4)
 În avizele sale din 6 martie 2018 (2), 4 iulie 2019 (3) și 15 mai 2019 (4), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că, în condițiile de utilizare propuse, preparatul de Bacillus subtilis DSM 28343 nu are efecte adverse asupra sănătății animalelor, asupra siguranței consumatorilor sau asupra mediului. Autoritatea a concluzionat de asemenea că aditivul trebuie considerat o substanță potențial sensibilizantă pentru căile respiratorii și că nu se poate trage nicio concluzie cu privire la potențialul său de sensibilizare a pielii. Prin urmare, Comisia consideră că este necesar să fie luate măsuri adecvate de protecție pentru a se preveni efectele adverse asupra sănătății umane, în special în ceea ce îi privește pe utilizatorii aditivului. Autoritatea a concluzionat că aditivul are un efect semnificativ asupra ratelor de creștere la vițeii pentru creștere și poate avea un efect pozitiv asupra creșterii în greutate a porcilor pentru îngrășat. Autoritatea nu consideră că sunt necesare cerințe specifice pentru monitorizarea după introducerea pe piață. În plus, autoritatea a verificat raportul privind metoda analitică a aditivului furajer, transmis de laboratorul de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.
 (5)
 Evaluarea preparatului de Bacillus subtilis DSM 28343 arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, trebuie autorizată utilizarea preparatului respectiv, astfel cum se specifică în anexa la prezentul regulament.
 (6)
 Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Autorizare
 Preparatul specificat în anexă, aparținând categoriei de aditivi „aditivi zootehnici” și grupei funcționale „stabilizatori ai florei intestinale”, este autorizat ca aditiv pentru hrana animalelor, în condițiile menționate în anexa respectivă.
 Articolul 2
 Intrare în vigoare
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 15 iulie 2020.
 Pentru Comisie
 Președintele
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) JO L 268, 18.10.2003, p. 29.
 (2) EFSA Journal 2018;16(3):5220.
 (3) EFSA Journal 2019;17(7):5793.
 (4) EFSA Journal 2019;17(5):5725.
 ANEXĂ
 Numărul de identificare al aditivului
 Numele titularului autorizației
 Aditivul
 Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda analitică
 Specia sau categoria de animale
 Vârsta maximă
 Conținutul minim
 Conținutul maxim
 Alte dispoziții
 Sfârșitul perioadei de autorizare
 CFU/kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 %
 Categoria aditivilor zootehnici. Grupa funcțională: stabilizatori ai florei intestinale
 4b1825
 Lactosan GmbH & Co. KG
 Bacillus subtilis
 DSM 28343
 Compoziția aditivului
 Preparat de Bacillus subtilis DSM 28343 cu un conținut minim de 1 × 1010 CFU/g de aditiv
 Stare solidă
 --------------
 Caracterizarea substanței active:
 Spori viabili de Bacillus subtilis DSM 28343
 --------------
 Metoda analitică
 (1)
 Pentru identificarea Bacillus subtilis DSM 28343 în aditivul furajer, în preamestecuri și în furaje: electroforeză în gel în câmp pulsatil (PFGE)
 Pentru numărarea Bacillus subtilis DSM 28343 în aditivul furajer, în preamestecuri și în furaje: Metoda dispersiei pe placă cu triptonă soia agar – EN 15784
 Viței pentru creștere
 Porci pentru îngrășat
 -
 -
 1 × 109
 2 × 108
 -
 1.
 A se menționa condițiile de depozitare și stabilitatea la tratament termic în instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecurilor.
 2.
 Utilizarea la vițeii pentru creștere este limitată la înlocuitorii de lapte.
 3.
 Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale stabilesc proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a aborda riscurile potențiale legate de utilizarea lor. În cazul în care respectivele riscuri nu pot fi eliminate sau reduse la minimum prin astfel de proceduri și de măsuri, aditivul și preamestecurile se utilizează cu echipament individual de protecție.
 5 august 2030
 (1) Detaliile metodelor analitice sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului de referință: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


text:
Plokščiosios kirmėlės (Platyhelminthes) – bestuburių gyvūnų tipas. Tai daugialąsčiai gyvūnai, turintys dvišalę kūno simetriją. Jų audiniai ir organai išsivystė iš trijų gemalinių lapelių: ektodermos, entodermos ir mezodermos. Dėl prisitaikymo šliaužioti substratu kūno viršutinė pusė priplota prie apatinės, o tarpas užpildytas parenchima. Išsivysčiusios raumenų, virškinimo, šalinimo, nervų ir lytinė sistemos.
 Virškinimo sistema yra arba jos nėra. Jai esant, ji sudaryta iš ektoderminės vidurinės žarnos, paprastai besibaigiančios aklai. Šalinimo sistema protonefridinio tipo.
 Nervų sistema paprastai sudaryta iš paprastai porinių ganglijų ir išilginių nervinių kamienų, išsidėsčiusių meridialiai, sujungtų skersinėmis jungtimis- komisūromis, sudarančiomis sudėtingą nervinį raizginį.
 Lytinė sistema hermafroditinė. Jos sandara gana įvairi ir sudėtinga. Vystymasis tiesioginis, su metamorfoze arba sudėtingas su kartų ir šeimininkų kaita.
 Gyvena jūrose ir gėluose vandenyse, taip pat dirvoje. Apie 80 procentų plokščiųjų kirmėlių yra parazitai.
 Žinoma apie 18500 rūšių.
 4 plokščiųjų kirmėlių klasės:
 Klasė. Blakstienotosios kirmėlės (Turbellaria)
 Klasė. Kaspinuočiai, arba Cestodai (Cestoda)
 Klasė. Monogenėjos (Monogenea)
 Klasė. Siurbikės (Trematoda)
 Plokščiosios kirmėlės