type: other

text:
[XIX. cikk] 38. § [(1) Magyarország arra törekszik, hogy minden állampolgárának szociális biztonságot nyújtson. Anyaság, betegség, rokkantság, fogyatékosság, özvegység, árvaság és önhibáján kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén minden magyar állampolgár törvényben meghatározott támogatásra jogosult. (2) Magyarország a szociális biztonságot az (1) bekezdés szerinti és más rászorulók esetében a szociális intézmények és intézkedések rendszerével valósítja meg. (3) Törvény a szociális intézkedések jellegét és mértékét a szociális intézkedést igénybe vevő személynek a közösség számára hasznos tevékenységéhez igazodóan is megállapíthatja. (4) Magyarország az időskori megélhetés biztosítását a társadalmi szolidaritáson alapuló egységes állami nyugdíjrendszer fenntartásával és önkéntesen létrehozott társadalmi intézmények működésének lehetővé tételével segíti elő. Törvény az állami nyugdíjra való jogosultság feltételeit a nők fokozott védelmének követelményére tekintettel is megállapíthatja.] (1) Magyarország előmozdítja a szociális biztonsághoz való jog érvényesülését.
 [XX. cikk] 39. § (1) Mindenkinek joga van a testi és lelki egészséghez. (2) Az (1) bekezdés szerinti jog érvényesülését Magyarország genetikailag módosított élőlényektől mentes mezőgazdasággal, az egészséges élelmiszerekhez és az ivóvízhez való hozzáférés biztosításával, a munkavédelem és az egészségügyi ellátás megszervezésével, a sportolás és a rendszeres testedzés támogatásával, valamint a környezet védelmének biztosításával segíti elő.
 Indokolás: Az egészséghez való jog legfontosabb, alapjogi védelmet élvező eleme az egészségügyi ellátásokhoz való jog, ezért ennek alaptörvényi rögzítése indokolt. [XXI. cikk] 40. § (1) Magyarország elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez. (2) Aki a környezetben kárt okoz, köteles azt – törvényben meghatározottak szerint – helyreállítani vagy a helyreállítás költségét viselni. (3) Elhelyezés céljából tilos Magyarország területére szennyező hulladékot behozni. [XXII. cikk] 41. § (1) Magyarország törekszik arra, hogy az emberhez méltó lakhatás feltételeit és a közszolgáltatásokhoz való hozzáférést mindenki számára biztosítsa. [(2) Az emberhez méltó lakhatás feltételeinek a megteremtését az állam és a helyi önkormányzatok azzal is segítik, hogy törekszenek valamennyi hajlék nélkül élő személy számára szállást biztosítani. (3) Törvény vagy helyi önkormányzat rendelete a közrend, a közbiztonság, a közegészség és a kulturális értékek védelme érdekében, a közterület meghatározott részére vonatkozóan jogellenessé minősítheti az életvitelszerűen megvalósuló közterületi tartózkodást.]
 Indokolás: A hajléktalanok helyzetét nem államcél formájában, hanem valódi alapjogként megfogalmazva kell segíteni. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a hajléktalanok életvitelszerűen közterületen tartózkodása önmagában nem büntethető, ezért az Alaptörvényben sem fogalmazható meg ilyen szabály. [XXIII. cikk] 42.§ (1) Minden nagykorú magyar állampolgárnak joga van ahhoz, hogy az országgyűlési képviselők, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint az európai parlamenti képviselők választásán választó és választható legyen. (2) Az Európai Unió más tagállamának magyarországi lakóhellyel rendelkező minden nagykorú állampolgárának joga van ahhoz, hogy a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint az európai parlamenti képviselők választásán választó és választható legyen. (3) Magyarországon menekültként, bevándoroltként vagy letelepedettként elismert minden nagykorú személynek joga van ahhoz, hogy a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán választó legyen. (4) Sarkalatos törvény a választójogot vagy annak teljességét magyarországi lakóhelyhez, a választhatóságot további feltételekhez kötheti. (5) A helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán a választópolgár lakóhelyén vagy bejelentett tartózkodási helyén választhat. A választópolgár a szavazás jogát lakóhelyén vagy bejelentett tartózkodási helyén gyakorolhatja. (6) Nem rendelkezik választójoggal az, akit bűncselekmény elkövetése vagy belátási képességének korlátozottsága miatt a bíróság a választójogból kizárt[. Nem választható], továbbá az Európai Unió más tagállamának magyarországi lakóhellyel rendelkező állampolgára, ha az állampolgársága szerinti állam jogszabálya, bírósági vagy hatósági döntése alapján hazájában kizárták e jog gyakorlásából.
 (7) Mindenkinek joga van országos népszavazáson részt venni, aki az országgyűlési képviselők választásán választó. Mindenkinek joga van helyi népszavazáson részt venni, aki a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán választó. (8) Minden magyar állampolgárnak joga van ahhoz, hogy rátermettségének, képzettségének és szakmai tudásának megfelelően közhivatalt viseljen. Törvény határozza meg azokat a közhivatalokat, amelyeket párt tagja vagy tisztségviselője nem tölthet be. [XXIV. cikk] 43. § (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék. A hatóságok törvényben meghatározottak szerint kötelesek döntéseiket indokolni. (2) Mindenkinek joga van törvényben meghatározottak szerint a hatóságok által feladatuk teljesítése során neki jogellenesen okozott kár megtérítésére. [XXV. cikk] 44.§ Mindenkinek joga van ahhoz, hogy egyedül vagy másokkal együtt, írásban kérelemmel, panasszal vagy javaslattal forduljon bármely közhatalmat gyakorló szervhez. [XXVI. cikk] 45. § Az állam - a működésének hatékonysága, a közszolgáltatások színvonalának emelése, a közügyek jobb átláthatósága és az esélyegyenlőség előmozdítása érdekében - törekszik az új műszaki megoldásoknak és a tudomány eredményeinek az alkalmazására. [XXVII. cikk] 46. § (1) Mindenkinek, aki törvényesen tartózkodik Magyarország területén, joga van a szabad mozgáshoz és tartózkodási helye szabad megválasztásához. (2) Minden magyar állampolgárnak joga van ahhoz, hogy külföldi tartózkodásának ideje alatt Magyarország védelmét élvezze. [XXVIII. cikk] 47. § (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat vagy valamely perben a jogait és kötelezettségeit törvény által felállított, független és pártatlan bíróság tisztességes és nyilvános tárgyaláson, ésszerű határidőn belül bírálja el. (2) Senki nem tekinthető bűnösnek mindaddig, amíg büntetőjogi felelősségét a bíróság jogerős határozata nem állapította meg. (3) A büntetőeljárás alá vont személynek az eljárás minden szakaszában joga van a védelemhez. A védő nem vonható felelősségre a védelem ellátása során kifejtett véleménye miatt. (4) Senki nem nyilvánítható bűnösnek, és nem sújtható büntetéssel olyan cselekmény miatt, amely az elkövetés idején a magyar jog vagy – nemzetközi szerződés, illetve az Európai Unió jogi aktusa által meghatározott körben – más állam joga szerint nem volt bűncselekmény. (5) A (4) bekezdés nem zárja ki valamely személy büntetőeljárás alá vonását és elítélését olyan cselekményért, amely elkövetése idején a nemzetközi jog általánosan elismert szabályai szerint bűncselekmény volt. (6) A jogorvoslat törvényben meghatározott rendkívüli esetei kivételével senki nem vonható büntetőeljárás alá, és nem ítélhető el olyan bűncselekményért, amely miatt Magyarországon vagy – nemzetközi szerződés, illetve az Európai Unió jogi aktusa által meghatározott körben – más államban törvénynek megfelelően már jogerősen felmentették vagy elítélték. (7) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az olyan bírósági, hatósági és más közigazgatási döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. [XXIX. cikk] 48. § (1) A Magyarországon élő nemzetiségek államalkotó tényezők. Minden, valamely nemzetiséghez tartozó magyar állampolgárnak joga van önazonossága szabad vállalásához és megőrzéséhez. A Magyarországon élő nemzetiségeknek joguk van az anyanyelvhasználathoz, a saját nyelven való egyéni és közösségi névhasználathoz, saját kultúrájuk ápolásához és az anyanyelvű oktatáshoz. (2) A Magyarországon élő nemzetiségek helyi és országos önkormányzatokat hozhatnak létre. (3) A Magyarországon élő nemzetiségek jogaira vonatkozó részletes szabályokat [ a nemzetiségeket és a nemzetiségként való elismerés feltételeit], valamint a helyi és országos nemzetiségi önkormányzatok megválasztásának szabályait ,[sarkalatos] törvény határozza meg.[ Sarkalatos törvény a nemzetiségként való elismerést meghatározott idejű honossághoz és meghatározott számú, magát az adott nemzetiséghez tartozónak valló személy kezdeményezéséhez kötheti.]
 Indokolás: A nemzetiségekre vonatkozó szabályokat – a többi alapvető joghoz hasonlóan, az ország kormányozhatósága érdekében – elegendő egyszerű törvényben szabályozni. E törvénynek természetesen része – ahogyan jelenleg is – a nemzetiségként való elismerés feltételeinek meghatározása. [XXX. cikk] 49. § (1) Teherbíró képességének, illetve a gazdaságban való részvételének megfelelően mindenki hozzájárul a közös szükségletek fedezéséhez. (2) A közös szükségletek fedezéséhez való hozzájárulás mértékét a gyermeket nevelők esetében a gyermeknevelés kiadásainak figyelembevételével kell megállapítani. [XXXI. cikk] 50. § (1) Minden magyar állampolgár köteles a haza védelmére. (2) Magyarország önkéntes honvédelmi tartalékos rendszert tart fenn. (3) Rendkívüli állapot idején vagy ha arról megelőző védelmi helyzetben az Országgyűlés határoz, a magyarországi lakóhellyel rendelkező, nagykorú, magyar állampolgárságú férfiak katonai szolgálatot teljesítenek. Ha a hadkötelezett lelkiismereti meggyőződésével a fegyveres szolgálat teljesítése összeegyeztethetetlen, fegyver nélküli szolgálatot teljesít. A katonai szolgálat teljesítésének formáit és részletes szabályait sarkalatos törvény határozza meg. (4) Magyarországi lakóhellyel rendelkező, nagykorú magyar állampolgárok számára rendkívüli állapot idejére – sarkalatos törvényben meghatározottak szerint – honvédelmi munkakötelezettség írható elő. (5) Magyarországi lakóhellyel rendelkező, nagykorú magyar állampolgárok számára honvédelmi és katasztrófavédelmi feladatok ellátása érdekében - sarkalatos törvényben meghatározottak szerint – polgári védelmi kötelezettség írható elő. (6) Honvédelmi és katasztrófavédelmi feladatok ellátása érdekében – sarkalatos törvényben meghatározottak szerint – mindenki gazdasági és anyagi szolgáltatás teljesítésére kötelezhető.
 [1. cikk] 51. § (1) MAGYARORSZÁG legfőbb népképviseleti szerve az Országgyűlés. (2) Az Országgyűlés a) [megalkotja és módosítja Magyarország Alaptörvényét;] megalkotja Magyarország alkotmányát és módosítja az Alaptörvényt;
 b) törvényeket alkot; c) elfogadja a központi költségvetést, és jóváhagyja annak végrehajtását; d) felhatalmazást ad a feladat- és hatáskörébe tartozó nemzetközi szerződés kötelező hatályának elismerésére; e) megválasztja a köztársasági elnököt, [az Alkotmánybíróság tagjait és elnökét, a Kúria elnökét, az Országos Bírósági Hivatal elnökét, a legfőbb ügyészt, az alapvető jogok biztosát és helyetteseit,] az országgyűlési biztosokat, valamint az Állami Számvevőszék elnökét és elnökhelyettesét;
 f) megválasztja a miniszterelnököt, dönt a Kormánnyal kapcsolatos bizalmi kérdésről; [g) feloszlatja az alaptörvény-ellenesen működő képviselő-testületet;]
 hg) határoz a hadiállapot kinyilvánításáról és a békekötésről; ih) különleges jogrendet érintő, valamint katonai műveletekben való részvétellel kapcsolatos döntéseket hoz; ji) közkegyelmet gyakorol; kj) az Alaptörvényben és törvényben meghatározott további feladat- és hatásköröket gyakorol. [2. cikk] 52. § (1) Az országgyűlési képviselőket a választópolgárok általános és egyenlő választójog alapján, közvetlen és titkos szavazással, a választók akaratának szabad kifejezését biztosító választáson, sarkalatos törvényben meghatározott módon választják. (2) A Magyarországon élő nemzetiségek részvételét az Országgyűlés munkájában [sarkalatos törvény] a Házszabály szabályozza.
 (3) Az országgyűlési képviselők általános választását – az Országgyűlés feloszlása vagy feloszlatása miatti választás kivételével – az előző Országgyűlés megválasztását követő negyedik év április vagy május hónapjában kell megtartani. [3. cikk] 53. § (1) Az Országgyűlés megbízatása az alakuló ülésével kezdődik, és a következő Országgyűlés alakuló üléséig tart. Az alakuló ülést – a választást követő harminc napon belüli időpontra – a köztársasági elnök hívja össze. (2) Az Országgyűlés kimondhatja feloszlását. (3) A köztársasági elnök a választások egyidejű kitűzésével feloszlathatja az Országgyűlést, ha a) a Kormány megbízatásának megszűnése esetén a köztársasági elnök által miniszterelnöknek javasolt személyt az Országgyűlés az első személyi javaslat megtételének napjától számított negyven napon belül nem választja meg, vagy b) az Országgyűlés az adott évre vonatkozó központi költségvetést március 31-ig nem fogadja el. (4) Az Országgyűlés feloszlatása előtt a köztársasági elnök köteles kikérni a miniszterelnöknek, az Országgyűlés elnökének és az országgyűlési képviselőcsoportok vezetőinek véleményét. (5) A köztársasági elnök a (3) bekezdés a) pontja szerinti jogát addig gyakorolhatja, amíg az Országgyűlés meg nem választja a miniszterelnököt. A köztársasági elnök a (3) bekezdés b) pontja szerinti jogát addig gyakorolhatja, amíg az Országgyűlés a központi költségvetést nem fogadja el. (6) Az Országgyűlés feloszlásától vagy feloszlatásától számított kilencven napon belül új Országgyűlést kell választani. [4. cikk] 54. §
 (1) Az országgyűlési képviselők jogai és kötelezettségei egyenlők, tevékenységüket a köz érdekében végzik, e tekintetben nem utasíthatók. (2) Az országgyűlési képviselőt mentelmi jog és a függetlenségét biztosító javadalmazás illeti meg.[ Sarkalatos t]Törvény meghatározza azokat a közhivatalokat, amelyeket országgyűlési képviselő nem tölthet be, valamint más összeférhetetlenségi eseteket is megállapíthat. (3) Az országgyűlési képviselő megbízatása megszűnik a) az Országgyűlés megbízatásának megszűnésével; b) halálával; c) összeférhetetlenség kimondásával; d) lemondásával; e) ha a megválasztásához szükséges feltételek már nem állnak fenn; f) ha egy éven keresztül nem vesz részt az Országgyűlés munkájában. (4) Az országgyűlési képviselő megválasztásához szükséges feltételek hiányának megállapításáról, az összeférhetetlenség kimondásáról, valamint annak megállapításáról, hogy az országgyűlési képviselő egy éven keresztül nem vett részt az Országgyűlés munkájában, az Országgyűlés a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával határoz. (5) Az országgyűlési képviselők jogállására és javadalmazására vonatkozó részletes szabályokat [sarkalatos] törvény határozza meg.
 Indokolás: A tervezet az ország kormányozhatósága érdekében a sarkalatos törvények számát radikálisan csökkenti. Így a képviselők jogállását, javadalmazását és összeférhetetlenségi eseteit is elegendő egyszerű törvényben szabályozni. [5. cikk] 55. § (1) Az Országgyűlés ülései nyilvánosak. A Kormány vagy bármely országgyűlési képviselő kérelmére az Országgyűlés az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával zárt ülés tartásáról határozhat. (2) Az Országgyűlés tagjai sorából elnököt, alelnököket és jegyzőket választ. (3) Az Országgyűlés országgyűlési képviselőkből álló állandó bizottságokat alakít. (4) Az országgyűlési képviselők tevékenységük összehangolására a [házszabályi rendelkezésekben] Házszabályban meghatározott feltételek szerint országgyűlési képviselőcsoportot alakíthatnak. (5) Az Országgyűlés akkor határozatképes, ha az ülésen az országgyűlési képviselőknek több mint a fele jelen van. (6) Ha az Alaptörvény eltérően nem rendelkezik, az Országgyűlés határozatait a jelen lévő országgyűlési képviselők több mint a felének szavazatával hozza meg. A [házszabályi rendelkezések] Házszabály egyes döntések meghozatalát minősített többséghez kötheti. (7) Az Országgyűlés [a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával] sarkalatos törvényben elfogadott [házszabályi rendelkezésekben] Házszabályban állapítja meg működésének szabályait és tárgyalási rendjét.[ Az Országgyűlés zavartalan működésének biztosítása és méltóságának megőrzése érdekében az Országgyűlés elnöke a házszabályi rendelkezésekben meghatározott rendészeti és fegyelmi jogkört gyakorol. (8) Az Országgyűlés rendszeres ülésezését biztosító rendelkezéseket sarkalatos törvény határozza meg. (9) Az Országgyűlés biztonságáról országgyűlési őrség gondoskodik. Az országgyűlési őrség működését az Országgyűlés elnöke irányítja.]
 Indokolás: A sarkalatos törvényként elfogadott Házszabály tartalmából indokolatlan kiemelni az Alaptörvényben a fegyelmi jogkörre és a rendszeres ülésezésre vonatkozó rendelkezéseket. Ugyancsak nem szükséges alaptörvényi szinten szabályozni az országgyűlési őrséget. [6. cikk] 56. § (1) Törvényt a köztársasági elnök, a Kormány, országgyűlési bizottság, [vagy] országgyűlési képviselő vagy ötvenezer választópolgár kezdeményezhet megszövegezett és indokolással ellátott törvényjavaslat formájában.
 [(3)](2) Az elfogadott törvényt az Országgyűlés elnöke öt napon belül aláírja, és megküldi a köztársasági elnöknek. A köztársasági elnök a megküldött törvényt öt napon belül aláírja, és elrendeli annak kihirdetését.[ Ha az Országgyűlés a (2) bekezdés szerint a törvényt az Alaptörvénnyel való összhangja vizsgálatára megküldte az Alkotmánybíróságnak, az Országgyűlés elnöke csak akkor írhatja azt alá, és küldheti meg a köztársasági elnöknek, ha az Alkotmánybíróság nem állapított meg alaptörvény-ellenességet.] [(4)](3) Ha a köztársasági elnök a törvényt vagy annak valamely rendelkezését az Alaptörvénnyel ellentétesnek tartja [- és a (2) bekezdés szerinti vizsgálatra nem került sor –], a törvényt az Alaptörvénnyel való összhangjának vizsgálatára az Alkotmánybíróságnak megküldi. [(5)](4) Ha a köztársasági elnök a törvénnyel vagy annak valamely rendelkezésével nem ért egyet, és a [(4)](3) bekezdés szerinti jogával nem élt, a törvényt az aláírás előtt észrevételeinek közlésével egy alkalommal megfontolásra visszaküldheti az Országgyűlésnek. Az Országgyűlés a törvényt újra megtárgyalja, és elfogadásáról ismét határoz. [A köztársasági elnök e jogával akkor is élhet, ha az Országgyűlés határozata alapján lefolytatott vizsgálat során az Alkotmánybíróság nem állapított meg alaptörvény-ellenességet.] [(6)](5) Az Alkotmánybíróság a [(2) és a (4)](3) bekezdés szerinti indítványról soron kívül, de legkésőbb harminc napon belül határoz. Ha az Alkotmánybíróság alaptörvény-ellenességet állapít meg, az Országgyűlés a törvényt az alaptörvény-ellenesség megszüntetése érdekében újratárgyalja.
 (6) Az ismét elfogadott törvénnyel kapcsolatban a köztársasági elnök a (3) bekezdésben meghatározott jogával a módosított rendelkezések tekintetében vagy a törvény elfogadására vonatkozó eljárási követelmények be nem tartása miatt élhet. (7) Ha az Alkotmánybíróság a köztársasági elnök kezdeményezésére lefolytatott vizsgálat során nem állapít meg alaptörvény-ellenességet, a köztársasági elnök a törvényt haladéktalanul aláírja, és elrendeli annak kihirdetését. [(8) Az Országgyűlés által a (6) bekezdés szerint megtárgyalt és elfogadott törvény Alaptörvénnyel való összhangjának vizsgálata a (2) és a (4) bekezdés szerint ismételten kérhető az Alkotmánybíróságtól. Az Alkotmánybíróság az ismételt indítványról soron kívül, de legkésőbb tíz napon belül határoz. (9) Ha a köztársasági elnök egyet nem értése folytán visszaküldött törvényt az Országgyűlés módosítja, az Alaptörvénnyel való összhang vizsgálata a (2), illetve (4) bekezdés szerint kizárólag a módosított rendelkezések tekintetében vagy arra hivatkozással kérhető, hogy a törvény megalkotására vonatkozó, az Alaptörvényben foglalt eljárási követelmények nem teljesültek. Ha a köztársasági elnök egyet nem értése folytán visszaküldött törvényt az Országgyűlés változatlan szöveggel fogadja el, a köztársasági elnök a törvény megalkotására vonatkozó, az Alaptörvényben foglalt eljárási követelmények nem teljesülésére tekintettel kérheti az Alaptörvénnyel való összhang vizsgálatát.]
 Indokolás: A jelenlegi (2) bekezdés elhagyása miatt a többi bekezdést értelemszerűen módosítani kell. A tervezet szerinti (6) bekezdés rövid és egyszerűbb szabálya feleslegessé teszi a jelenlegi (8)-(9) bekezdést. [7. cikk] 57. §
 Indokolás: A tervezet újraszabályozza az országgyűlési biztosok intézményét, ezért a megnevezésüket módosítani kell. A tervezet az ügyészség Kormány alá rendelésére tesz javaslatot, ezért a jövőben a Kormány tagjához lehet kérdéssel és interpellációval fordulni az ügyészséget érintő ügyben. (2) Az országgyűlési képviselő interpellációt és kérdést intézhet a Kormányhoz,[ és] a Kormány tagjához, továbbá az önálló szabályozó szerv vezetőjéhez a feladatkörükbe tartozó bármely ügyben.
 Indokolás: Az önálló szabályozó szerv vezetője nem tartozik a Kormány irányítása alá, ezért indokolt, hogy önállóan legyen kérdezhető és interpellálható. (3) Az országgyűlési bizottságok vizsgálati tevékenységét, a bizottságok előtti megjelenés kötelezettségét [sarkalatos törvény] a Házszabály szabályozza.
 [8. cikk] 58. § [(1) Legalább kétszázezer választópolgár kezdeményezésére az Országgyűlés országos népszavazást rendel el. A köztársasági elnök, a Kormány vagy százezer választópolgár kezdeményezésére az Országgyűlés országos népszavazást rendelhet el. Az érvényes és eredményes népszavazáson hozott döntés az Országgyűlésre kötelező. (2) Országos népszavazás tárgya az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdés lehet.]
 Indokolás: Jelenleg a kötelezően megtartandó és egyben ügydöntő népszavazás meghatározott kivétellel bármely, az Országgyűlés hatáskörébe tartozó ügyben kezdeményezhető. Ez a megoldás parttalanná tesz az ügydöntő népszavazás intézményét. A tervezet csak a már elfogadott törvény hatályon kívül helyezésére irányuló ügydöntő népszavazást (un. népi vétó) engedi meg. Ez egyensúlyt teremt a népi kezdeményezésként benyújtható törvényjavaslat intézményével. (3) Nem lehet országos népszavazást tartani [a) az Alaptörvény módosítására irányuló kérdésről;] [b)]a) a központi költségvetésről, a központi költségvetés végrehajtásáról, központi adónemről, illetékről, járulékról, vámról, valamint a helyi adók központi feltételeiről szóló törvény tartalmáról; [c) az országgyűlési képviselők, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint az európai parlamenti képviselők választásáról szóló törvények tartalmáról;] [d)]b) egyoldalúan fel nem mondható nemzetközi szerződésből eredő kötelezettségről; [e)]c) az Országgyűlés hatáskörébe tartozó személyi és országgyűlési határozattal eldöntendő szervezetalakítási kérdésről; [f)]d) az Országgyűlés feloszlásáról; [g) képviselő-testület feloszlatásáról;] [h)]e) hadiállapot kinyilvánításáról, rendkívüli állapot és szükségállapot kihirdetéséről, valamint megelőző védelmi helyzet kihirdetéséről és meghosszabbításáról; [i)]f) katonai műveletekben való részvétellel kapcsolatos kérdésről; [j)]g) közkegyelem gyakorlásáról.
 (4) Országos népszavazás elrendelésére irányuló állampolgári kezdeményezés esetén négy hónapig lehet aláírást gyűjteni. [(4)](5) Az országos népszavazás [érvényes, ha az összes választópolgár több mint fele érvényesen szavazott, és] eredményes, ha az érvényesen szavazó választópolgárok több mint fele, de legalább az összes választópolgár több mint egynegyede a megfogalmazott kérdésre azonos választ adott.
 http://szalaykor.blog.hu/api/trackback/id/tr185301305


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 11957E/PRO/BEI/17
 Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen  Protokoll om Europeiska investeringsbankens stadga - Artikel 17
 Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen - Protokoll om Europeiska investeringsbankens stadga - Artikel 17På begäran av en medlemsstat eller kommissionen eller på eget initiativ skall bankens råd på samma villkor som gällde för utfärdandet av riktlinjerna tolka eller komplettera de riktlinjer som rådet fastställt enligt artikel 9 i denna stadga.


text:
 Avis juridique important
 |
 21994D0916(01)
 Beslut nr 1/94 fattat av gemensamma kommittén för EG och Slovakien av den 28 mars 1994 om ändring av beslut nr 1/93 fattat av Gemensamma kommittén för EG, Tjeckien och Slovakien av den 28 maj 1993 avseende export av vissa stålprodukter från Slovakien till gemenskapen (94/606/EKSG)
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 241 , 16/09/1994 s. 0020 - 0020 Finsk specialutgåva Område 11 Volym 37 s. 0176 Svensk specialutgåva Område 11 Volym 37 s. 0176
 BESLUT Nr 1/94 FATTAT AV GEMENSAMMA KOMMITTÉN FÖR EG OCH SLOVAKIEN av den 28 mars 1994 om ändring av beslut nr 1/93 fattat av Gemensamma kommittén för EG, Tjeckien och Slovakien av den 28 maj 1993 avseende export av vissa stålprodukter från Slovakien till gemenskapen (94/606/EKSG)GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDEGenom beslut nr 1/93, som fattades av Gemensamma kommittén EG Tjeckien och Slovakien den 28 maj 1993 enades parterna om att införa ett tullkvotsystem för export av vissa stålprodukter från Slovakien till gemenskapen.Trots att de begränsningar som fastställs i artikel 1.1 i det beslutet har överskridits avseende vissa produkter för perioden maj december 1993 har det, efter överläggningar inom ramen för den gemensamma kommittén rörande tillämpningen av det godkända protokollet nr 1 till beslutet i fråga, beslutats att den tilläggstull som avses i artikel 1.2 inte skall debiteras för produkter som omfattas av beslutet och som importerades till Europeiska gemenskapen under 1993, och att beslutet därför bör ändras i enlighet med detta.När beslutet antogs uppgav Slovakien att det under beslutets giltighetsperiod inte planerades någon export från Slovakien till gemenskapen av sådan valstråd och sådana svetsade rör som avses i bilaga 1 till det beslutet.Efter ytterligare samråd inom ramen för den gemensamma kommittén anser parterna att denna fråga bör behandlas särskilt i beslut nr 1/93, som därför bör ändras.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Ingen tilläggstull skall debiteras för produkter som omfattas av beslut nr 1/93(S), som fattades av Gemensamma kommittén EG Tjeckien och Slovakien, och som importerades till Europeiska gemenskapen under 1993.Artikel 2 I artikel 1.2 i beslut nr 1/93(S), som fattades av Gemensamma kommittén EG Tjeckien och Slovakien, av den 28 maj 1993 skall följande stycke läggas till:"Export av valstråd och svetsade rör från Slovakien till Europeiska gemenskapen är normalt inte planerad under detta besluts tillämpningsperiod, men om valstråd och svetsade rör, vars KN-nummer är förtecknade i bilaga 1, importeras till Europeiska gemenskapen under detta besluts tillämpningsperiod skall de omfattas av en tull på 30 % utöver den tull som fastställs i interimsavtalet."Artikel 3 Detta beslut är bindande för både gemenskapen och Slovakien, vilka skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att verkställa det.Detta beslut träder i kraft samma dag som det undertecknas.Utfärdat i Bratislava den 28 mars 1994.På gemenskapens vägnarSalvatore SALERNOPå Slovakiens vägnarMiroslav ADAMI OS


type: legislation

text:
 31.3.2010
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 84/13
 RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 270/2010
 af 29. marts 2010
 om ændring af forordning (EF) nr. 452/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina
 RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 3,
 under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
 ud fra følgende betragtninger:
 1. PROCEDURE
 1.1. Gældende foranstaltninger
 (1)
 Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 452/2007 (2) en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina (»Kina«). Foranstaltningerne består i en værditold på 38,1 %, undtagen for fem virksomheder, der specifikt er nævnt, og som pålægges en individuel toldsats.
 1.2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
 (2)
 I 2008 modtog Kommissionen en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3 (»interimsundersøgelsen«). Anmodningen om en undersøgelse alene af dumpingaspektet blev indgivet af en kinesisk eksporterende producent, Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (»Power Team« eller »ansøgeren«). Den endelige antidumpingtold for ansøgeren er 36,5 %.
 (3)
 Ansøgeren hævdede i sin anmodning, at de omstændigheder, som lå til grund for foranstaltningerne, har ændret sig, og at disse ændringer er af varig karakter. Ansøgeren fremlagde umiddelbare beviser for, at det ikke længere er nødvendigt at fastholde foranstaltningen på sit nuværende niveau for at modvirke dumpingen.
 (4)
 Ansøgeren fremførte navnlig, at han nu driver virksomhed under markedsøkonomiske vilkår, dvs. at virksomheden opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Ansøgeren påstod derfor, at hans normale værdi bør fastsættes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b). En sammenligning af denne normale værdi og virksomhedens eksportpriser til Den Europæiske Union (»EU«) viste, at dumpingmargenen tilsyneladende er betydeligt lavere end foranstaltningens nuværende niveau.
 (5)
 Ansøgeren hævdede derfor, at det ikke længere var nødvendigt at opretholde foranstaltningerne på det nuværende niveau for at modvirke dumpingen, da det var baseret på den tidligere konstaterede dumping.
 1.3. Indledning af undersøgelsen
 (6)
 Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en interimsundersøgelse, og besluttede at indlede en interimsundersøgelse alene af dumpingaspektet, for så vidt angår ansøgeren (3), jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3.
 1.4. Den pågældende vare og samme vare
 (7)
 Den vare, som er berørt af den delvise interimsundersøgelse, er den samme som i den undersøgelse, der førte til indførelsen af de gældende foranstaltninger (»den oprindelige undersøgelse«), dvs. strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, normalt angivet under KN-kode ex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00.
 (8)
 Den vare, der fremstilles og sælges på det kinesiske hjemmemarked, og den vare, der eksporteres til EU , samt den vare, der fremstilles og sælges i Ukraine (anvendt som referenceland), har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål, og de betragtes derfor som samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
 1.5. De berørte parter
 (9)
 Kommissionen underrettede officielt repræsentanten for EU-erhvervsgrenen, ansøgeren og repræsentanterne for eksportlandet om indledningen af den fornyede undersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at blive hørt.
 (10)
 Kommissionen sendte også et ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling samt et spørgeskema til ansøgeren og modtog en rettidig besvarelse heraf. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der fandt dumping sted, og der blev aflagt kontrolbesøg hos ansøgeren.
 1.6. Den nuværende undersøgelsesperiode
 (11)
 Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2008 (den »nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Der mindes om, at undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse, som førte til indførelsen af foranstaltningerne, omfattede perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005 (»den oprindelige undersøgelsesperiode«).
 2. UNDERSØGELSESRESULTATER
 2.1. Markedsøkonomisk behandling
 (12)
 I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import med oprindelse i Kina fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1 til 6, for de producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), dvs. hvor det godtgøres, at fremstilling og salg af samme vare finder sted under markedsøkonomiske vilkår. Disse kriterier er kort fortalt følgende:
 —
 Virksomhedsbeslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nævneværdig statslig indblanding, og udgifter skal afspejle markedsværdierne.
 —
 Virksomheder skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder (»IAS«) og anvendes til alle formål.
 —
 Der må ikke være videreført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
 —
 Love om konkurs og ejerforhold skal give stabilitet og retssikkerhed.
 —
 Valutakursomregninger sker til markedskursen.
 (13)
 Ansøgeren anmodede i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), om markedsøkonomisk behandling og blev opfordret til at udfylde et ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling.
 (14)
 Ved undersøgelsen blev det fastslået, at ansøgeren ikke opfyldte det kriterium for markedsøkonomisk behandling, der er omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), første led (kriterium 1), for så vidt angår udgifterne til de vigtigste inputs. Det blev fastslået, at efter den oprindelige undersøgelses undersøgelsesperiode, dvs. efter 2005, indførte staten eksportrestriktioner på en række stålvarer, herunder de vigtigste råvarer til fremstilling af strygebrætter, dvs. stålplader, stålrør og stålwire. Det bemærkes, at udgifterne til disse råvarer udgør en betydelig del af de samlede udgifter til råvarer. Indførelsen af eksportafgifter gjorde incitamentet til at eksportere mindre og øgede derved mængderne på hjemmemarkedet med lavere priser til følge. Det blev også konstateret, at kinesiske stålproducenter (5) havde adgang til en række subsidieordninger, og visse stålproducenters offentligt tilgængelige kontooplysninger bekræfter, at den kinesiske stat aktivt støtter udviklingen af stålsektoren i Kina.
 (15)
 Følgelig lå hjemmemarkedspriserne på stål i Kina i NUP langt under priserne på andre betydelige markeder, som f.eks. priserne på stål i Nordamerika og Nordeuropa (6), og disse prisforskelle kan ikke forklares ved nogen konkurrencefordel i stålproduktionen.
 (16)
 Ud fra de foreliggende oplysninger blev det konstateret, at ansøgeren nød godt af disse kunstigt lave og fordrejede priser på stål, når han købte sine råvarer på det kinesiske hjemmemarked.
 (17)
 Det konkluderedes derfor, at en stor del af Power Team's inputs ikke i alt væsentligt afspejler markedsværdierne. Følgelig blev det konkluderet, at ansøgeren ikke har dokumenteret, at alle kravene i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er opfyldt, og virksomheden kunne dermed ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling.
 (18)
 Ansøgeren, eksportlandet og EU-erhvervsgrenen fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til ovennævnte konklusioner. Ansøgeren og EU-erhvervsgrenen fremsatte bemærkninger.
 (19)
 Ansøgeren fremførte tre hovedargumenter inden for tidsfristen. For det første anførte denne, at Power Team's råvarepriser stadig var i overensstemmelse med hjemmemarkedspriserne, og at denne konklusion var tilstrækkelig til at opfylde kriterium 1 i den oprindelige undersøgelse. Følgelig betragtede virksomheden det som værende i strid med grundforordningens artikel 11, stk. 9, at sammenligne priserne på det kinesiske hjemmemarked med priserne på andre internationale stålmarkeder. I den forbindelse anfægtede virksomheden også relevansen af de nordeuropæiske og nordamerikanske markedspriser på stål, som der blev sammenlignet med. Ansøgeren fremførte, at der også ville være priser på andre internationale markeder, som f.eks. de tyrkiske eksportpriser, som var lavere end hjemmemarkedspriserne i Kina.
 (20)
 Det er korrekt, at ansøgeren opfyldte kriterium 1 i den oprindelige undersøgelse, men ikke kriterium 2. Dette er imidlertid ikke i strid med grundforordningens artikel 11, stk. 9, da der ikke er nogen ændring i den metode, der anvendes til at vurdere, om virksomheden drives under markedsøkonomiske vilkår, og navnlig om den stadig opfylder kriterium 1. I begge undersøgelser - den oprindelige undersøgelse og den fornyede undersøgelse – blev spørgsmålet om, hvorvidt råvarerne afspejler markedsværdierne, vurderet. I begge undersøgelser var en af de undersøgte indikatorer hjemmemarkedspriserne på stål, men i den oprindelige undersøgelse var der ingen andre betydelige faktorer, der syntes at have indflydelse på råvarepriserne. Således forblev metoden den samme, det var kun konklusionerne, der var forskellige.
 (21)
 Den fornyede undersøgelse afslørede, at efter den oprindelige undersøgelsesperiode, dvs. siden 2006, har omstændighederne ændret sig, eftersom den kinesiske stat indførte en række foranstaltninger for at modvirke eksport af stålplader, stålrør og stålwire ved at indføre en eksportafgift og ved at afskaffe momsrefusion ved eksport. Dette havde sammen med de førnævnte subsidieordninger en fordrejende virkning på de kinesiske hjemmemarkedspriser på stål, fordi den prisforskel, der blev konstateret mellem de priser og de offentliggjorte hjemmemarkedspriser for Nordamerika og Nordeuropa, voksede betydeligt til omkring 30 %. Denne prisforskel er ikke blevet anfægtet af ansøgeren efter fremlæggelsen af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling.
 (22)
 For så vidt angår det argument, at de nordamerikanske og nordeuropæiske hjemmemarkedspriser på stål ikke er de eneste internationalt relevante priser, bemærkes det, at begge stålmarkeder blev valgt til en prissammenligning, da begge markeder har et stort forbrug af stål og er konkurrenceprægede markeder med en række aktive producenter. Det kunne derfor med rimelighed antages, at disse hjemmemarkedspriser var repræsentative for konkurrencedygtige markedspriser. Endvidere blev påstanden om, at tyrkiske eksportpriser skulle være lavere end kinesiske hjemmemarkedspriser, ikke yderligere dokumenteret på dette stadium, dvs. at der ikke blev indsendt oplysninger om konkrete priser inden for den fastsatte frist. Endvidere fremkom der ingen forklaring på, at tyrkiske eksportpriser skulle være mere relevante, i betragtning af det tyrkiske eksportmarkeds relativt beskedne størrelse i forhold til det nordamerikanske og nordeuropæiske marked.
 (23)
 Virksomheden hævdede dernæst, at den blev diskrimineret i forbindelse med anvendelsen af EU-lovgivningen, eftersom der i et antal andre sager af nyere dato, hvor stål udgjorde et væsentligt input, var en række kinesiske stålvirksomheder, der opfyldte kriterium 1. Disse sager blev alle gennemgået, og det blev konstateret, at ingen af de virksomheder, som var inddraget i de sager, blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, eftersom de alle manglede at opfylde mindst et andet af de i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), opførte kriterier. Af hensyn til den økonomiske forvaltning var det således ikke nødvendigt at gå i detaljer med kriterium 1, da det stod klart, at virksomheden ikke ville komme i betragtning af en anden grund. Under alle omstændigheder var Kommissionen i ingen af disse sager af nyere dato nået frem til den konklusion, at der ikke fandtes fordrejninger på det kinesiske hjemmemarked for stål, tværtimod var der ikke blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling i sager af nyere dato, hvor der kunne konstateres fordrejede priser på råvarer (7).
 (24)
 Endelig fremførte ansøgeren det argument, at en justering af den normale værdi ville være mere rimelig end at nægte markedsøkonomisk behandling. En justering af den normale værdi forekommer imidlertid urimelig, i betragtning af at et af kriterierne for at indrømme markedsøkonomisk behandling er, at udgifterne til de vigtigste inputs skal afspejle markedsværdierne. Hvis dette ikke er tilfældet, bør konsekvensen snarere være, at der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, og at den normale værdi erstattes af den normale værdi i et referenceland, navnlig hvis råvarerne udgør så betydelig en del af udgifterne til inputs.
 (25)
 Det konkluderes, at ingen af Power Team's argumenter var overbevisende eller førte til en anden vurdering af konklusionerne.
 (26)
 EU-erhvervsgrenen påpegede, at den kinesiske stat havde grebet meget ind i forbindelse med stålindustrien, hvilket allerede havde fået EU og USA til at anmode om WTO-konsultationer for at løse disse problemer.
 (27)
 På grundlag af ovenstående bekræftes konklusionerne, samt at Power Team ikke bør indrømmes markedsøkonomisk behandling.
 (28)
 Efter offentliggørelsen af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at foreslå en ændring af forordning (EF) nr. 452/2007, fremsatte ansøgeren yderligere bemærkninger til konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling.
 (29)
 Ansøgeren genfremsatte hovedsagelig sit argument om, at dennes vigtigste inputs ville afspejle markedsværdierne i Kina, og at kinesiske priser i det store og hele ville være i overensstemmelse med priserne på andre internationale markeder. Ansøgeren erkendte, at prisstigningen på de vigtigste inputs var mindre markant i Kina i 2008 end på andre internationale stålmarkeder, men påstod, at dette ikke skyldtes fordrejninger, hvorimod der kunne ligge andre rent kommercielle faktorer til grund for de lavere priser på det kinesiske hjemmemarked. Ansøgeren pegede på øget produktion i 2008 og anførte, at den gældende antidumping- og udligningstold på eksporten af størstedelen af de inputs af stål, der produceres i Kina, har gjort, at de kinesiske producenter har sænket deres priser på hjemmemarkedet.
 (30)
 Det bemærkes, at de yderligere prisoplysninger, som ansøgeren fremkom med, understøttede konklusionerne om, at de vigtigste råvarer til fremstillingen af strygebrætter i 2008 i gennemsnit var væsentlig billigere på det kinesiske hjemmemarked end på andre betydelige markeder i verden.
 (31)
 For så vidt angår det argument, at det var rent kommercielle faktorer, som lå til grund for den prisforskel, dvs. den øgede produktion i Kina, bemærkes det, at det argument ikke var tilstrækkelig dokumenteret, navnlig for så vidt angår en mulig sammenhæng mellem den påståede vækst i produktionen og situationen på efterspørgselssiden. Samtidig viser det argument, som blev fremført af ansøgeren, nemlig at der var indført udligningstold på eksporten af en række stålprodukter fra Kina, blot, at de kinesiske stålproducenter rent faktisk nød godt af subsidier.
 (32)
 Derfor kan ansøgerens påstand om, at stålmarkedet i Kina ikke er fordrejet, ikke tages til følge, og det konkluderes endeligt, at afgørelsen om markedsøkonomisk behandling ikke bør revideres, og at Power Team ikke bør indrømmes markedsøkonomisk behandling.
 2.2. Individuel behandling
 (33)
 I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, indføres der om nødvendigt en landsdækkende told for lande, der er omfattet af nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterier for individuel behandling i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Disse kriterier er kort fortalt følgende:
 —
 Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
 —
 Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
 —
 Størstedelen af aktierne skal tilhøre private, og det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkelig uafhængig af statslig indgriben.
 —
 Valutaomregninger foretages til markedskursen.
 —
 Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
 (34)
 Ud over den markedsøkonomiske behandling anmodede ansøgeren også om individuel behandling for det tilfælde, at den pågældende ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling.
 (35)
 Undersøgelsen viste, at ansøgeren opfyldte alle ovennævnte kriterier, og det konkluderes, at Power Team bør indrømmes individuel behandling.
 2.3. Normal værdi
 (36)
 I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, skal den normale værdi i tilfælde af import fra lande uden markedsøkonomi og — i det omfang der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling — lande som anført i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et referenceland.
 (37)
 I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte atter at benytte Tyrkiet, der blev benyttet som referenceland i den oprindelige undersøgelse, som et egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, men der var ingen samarbejdsvillig tyrkisk producent i forbindelse med denne interimsundersøgelse. En ukrainsk eksporterende producent, som var inddraget i en sideløbende undersøgelse i forbindelse med en anden interimsundersøgelse, var imidlertid samarbejdsvillig. De interesserede parter blev underrettet herom, og der blev ikke gjort indsigelser mod at benytte Ukraine som referenceland på det tidspunkt.
 (38)
 Da der ikke var nogen umiddelbare grunde til ikke at vælge Ukraine som referenceland, og navnlig da der ikke var nogen anden producent i et tredjeland, som var samarbejdsvillig, blev den normale værdi fastsat på grundlag af verificerede oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
 (39)
 I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev det konstateret, at den samarbejdsvillige producents hjemmemarkedssalg af samme vare i referencelandet var repræsentativt i forhold til ansøgerens eksportsalg til EU. Endvidere blev det sammenlignelige hjemmemarkedssalg (om nødvendigt justeret for fysiske egenskaber) for alle eksporterede varetyper anset for at være repræsentativt, eftersom den solgte mængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende eksportsalg til Fællesskabet.
 (40)
 Kommissionen undersøgte efterfølgende, om hjemmemarkedssalget i referencelandet af hver type strygebræt, der blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel, ved at fastslå andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder af den pågældende type strygebræt.
 (41)
 Salgstransaktionerne på hjemmemarkedet blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen på en specifik varetype svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne blev derfor fastlagt for hver enkelt varetype, der solgtes på hjemmemarkedet i referencelandet i undersøgelsesperioden.
 (42)
 I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet for denne varetype i undersøgelsesperioden, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej.
 (43)
 I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende varetype lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af udelukkende fortjenstgivende salg af den varetype.
 (44)
 Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte ansøgeren, at i tilfælde, hvor fortjenstgivende salg udgjorde under 10 % af den samlede salgsmængde af en bestemt varetype, burde man normalt anvende en beregnet normal værdi.
 (45)
 I den forbindelse bemærkes det, at der ikke var tale om en situation med under 10 % fortjenstgivende salg i forbindelse med denne undersøgelse. Endvidere er den praksis med automatisk at beregne en normal værdi under sådanne omstændigheder ikke længere gældende.
 2.4. Eksportpris
 (46)
 Den pågældende vare blev i alle tilfælde solgt til eksport til uafhængige kunder i EU gennem uafhængige forhandlere i Kina, og derfor blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, nemlig på grundlag af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for varen, når den sælges til eksport til EU.
 (47)
 Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte ansøgeren, at eksportprisen skulle fastsættes på grundlag af prisen på den uafhængige kinesiske forhandlers faktura ved salg til uafhængige kunder i EU, og ikke som det blev gjort på grundlag af den pris, der er betalt eller skal betales for varen, når den sælges af Power Team til den uafhængige forhandler i Kina til eksport. En sådan fremgangsmåde ville imidlertid ikke være i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, hvoraf det fremgår, at når varer sælges til eksport, beregnes eksportprisen på grundlag af den pris, hvortil de indførte varer første gang videresælges til en uafhængig køber. Påstanden må derfor afvises.
 2.5. Sammenligning
 (48)
 Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der hævdedes og påvistes at påvirke priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. På dette grundlag blev der foretaget justeringer for fysiske egenskaber, transportudgifter, omkostninger til forsikring og håndtering og kreditomkostninger, når dette var relevant og berettiget. I betragtning af at eksportprisen blev fastsat udelukkende på grundlag af hjemmemarkedssalg til kinesiske forhandlere til eksport, var der ingen grund til at tage hensyn til afgiftsforskelle, eftersom den normale værdi også blev fastsat ud fra hjemmemarkedssalget i referencelandet, der har en lignende afgiftsordning. Både den normale værdi og eksportprisen blev derfor beregnet ekskl. moms.
 (49)
 Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte ansøgeren, at grupperingen af varetyper (som rent faktisk var sket til sammenligningsformål) skabte tvivl om, hvorvidt prissammenligningen var korrekt.
 (50)
 I den sammenhæng bemærkes det, at grupperingen af varetyper i forbindelse med denne undersøgelse var identisk med den gruppering, der blev foretaget i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og blev betragtet som nødvendig for at øge sammenligneligheden mellem de varer, som Power Team solgte til eksport til EU, og de varer, som blev solgt på hjemmemarkedet i referencelandet. Det bør også bemærkes, at ansøgeren ikke dokumenterede sin anmodning yderligere, navnlig for så vidt angår grunden til, at den foretagne gruppering (som forklaret i den særlige fremlæggelse af oplysninger til ansøgeren) ikke ville være hensigtsmæssig. Påstanden må derfor afvises.
 2.6. Dumpingmargen
 (51)
 I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, sammenlignedes den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare. Det fremgik af sammenligningen, at der fandt dumping sted.
 (52)
 Det blev konstateret, at Power Team's dumpingmargen udtrykt i procent af nettoprisen, frit EU's grænse, var på 39,6 %.
 3. VARIGE ÆNDRINGER I OMSTÆNDIGHEDERNE
 (53)
 I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det også undersøgt, om ændringerne i omstændighederne med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.
 (54)
 I denne forbindelse skal der mindes om, at ansøgeren blev nægtet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, fordi der blev konstateret uregelmæssigheder, for så vidt angår dennes regnskabsføring. I denne undersøgelse konstateredes det, at Power Team opfyldte dette kriterium. Som anført ovenfor opfyldte ansøgeren imidlertid ikke kriteriet for markedsøkonomisk behandling, der er omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c, første led, for så vidt angår udgifterne til de vigtigste inputs. Derfor har omstændighederne, for så vidt angår markedsøkonomisk behandling, ikke ændret sig for ansøgerens vedkommende.
 (55)
 De oplysninger, der blev indsamlet og verificeret i løbet af undersøgelsen (dvs. ansøgerens individuelle priser ved eksport til EU og en normal værdi, fastsat i Ukraine som referenceland), førte imidlertid til en højere dumpingmargen. Denne ændring betragtes som betydelig, og bibeholdelse af foranstaltningen på det nuværende niveau ville ikke længere være tilstrækkeligt til at modvirke dumpingen.
 4. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
 (56)
 Som resultat af den fornyede undersøgelse anses det for hensigtsmæssigt at ændre antidumpingtolden på importen af den pågældende vare fra Power Team til 39,6 %.
 (57)
 For så vidt angår niveauet for resttolden, mindes der om, at samarbejdsviljen i forbindelse med den oprindelige undersøgelse var begrænset. Således blev tolden for ikke-samarbejdsvillige virksomheder fastsat på et niveau, der svarede til den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for den samarbejdsvillige eksporterende producents mest solgte varetyper med den højeste dumpingmargen. Ved at anvende samme metode og ud fra de relevante oplysninger fra ansøgeren skal resttolden ændres til 42,3 %.
 (58)
 De berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, som ligger til grund for, at det anbefales at ændre forordning (EF) nr. 452/2007, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Der blev taget hensyn til parternes bemærkninger, og konklusionerne er, hvor det har været relevant, blevet ændret i overensstemmelse hermed —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 I forordning (EU) nr. 452/2007 foretages følgende ændringer:
 —
 Oplysningerne om Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou i tabellen i artikel 1, stk. 2, affattes således:
 Land
 Producent
 Told (%)
 Taric-tillægskode
 Kina
 Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
 39,6
 A783
 —
 Oplysningerne om alle andre virksomheder i Kina i tabellen i artikel 1, stk. 2affattes således:
 Land
 Producent
 Told (%)
 Taric-tillægskode
 Kina
 Alle andre virksomheder
 42,3
 A999
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 29. marts 2010
 På Rådets vegne
 E. ESPINOSA
 Formand
 (1) EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.
 (2) EUT L 109 af 26.4.2007, s. 12.
 (3) EUT C 3 af 8.1.2009, s. 14 (»indledningsmeddelelse«).
 (4) Koden er ændret (3924 90 00 i stedet for 3924 90 90, jf. indledningsmeddelelsen) som følge af den nye Kombinerede Nomenklatur, som trådte i kraft den 1.1.2010 (jf. forordning (EF) nr. 948/2009).
 (5) Eksempelvis »Money for Metal: A detailed Examination of Chinese Government Subsidies to its Steel Industry« af Wiley Rein LLP, juli 2007, »China Government Subsidies Survey« af Anne Stevenson-Yang, februar 2007, »Shedding Light on Energy Subsidies in China: An Analysis of China's Steel Industry from 2000-2007« af Usha C.V. Haley, »China's Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive and Illegal« af Specialty Steel Industry of North America, »The China Syndrome: How Subsidies and Government Intervention Created the World's Largest Steel Industry« af Wiley Rein & Fielding LLP, juli 2006 og »The State-Business Nexus in China’s Steel Industry – Chinese Market Distortions in Domestic and International Perspective« af Prof. Dr. Markus Taube & Dr. Christian Schmidkonz fra THINK!DESK China Research & Consulting, 25.2.2009.
 (6) Kilde: Steel Business Briefing, average prices for 2005 and 2008.
 (7) Jf. Rådets forordning (EF) nr. 91/2009 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 29 af 31.1.2009, s. 1) og Kommissionens forordning (EF) nr. 287/2009 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 94 af 8.4.2009, s. 17).


text:
Nr . L 366 / 8 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 27 . 12 . 86
 ZUSATZPROTOKOLL
 zum Abkommen zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Demokratischen
 Sozialistischen Republik Sri Lanka über den Handel mit Textilwaren im Anschluß an den Beitritt des
 Königreichs Spanien und der Portugiesischen Republik zur Gemeinschaft
 DER RAT DER EUROPAISCHEN GEMEINSCHAFTEN
 einerseits ,
 DIE REGIERUNG DER DEMOKRATISCHEN SOZIALISTISCHEN REPUBLIK SRI LANKA
 andererseits ,
 IN ANBETRACHT des Beitritts des Königreichs Spanien und der Portugiesischen Republik zu den Europäischen
 Gemeinschaften am 1 . Januar 1986 ,
 IM HINBLICK auf das am 19 . Mai 1982 paraphierte Abkommen zwischen der Europäischen Wirtschaftsge
 meinschaft und der Demokratischen Sozialistischen Republik Sri Lanka über den Handel mit Textilwaren ,
 nachstehend „Abkommen" genannt ,
 HABEN BESCHLOSSEN, einvernehmlich die Anpassungen und Übergangsmaßnahmen zu dem Abkommen im
 Anschluß an den Beitritt des Königreichs Spanien und der Portugiesischen Republik zur Europäischen
 Wirtschaftsgemeinschaft festzulegen und
 DIESES PROTOKOLL ZU SCHLIESSEN :
 Artikel 1 Einfuhren einer bestimmten Ware in ein Gebiet der
 Gemeinschaft im Verhältnis zu den nach Artikel 8
 Der durch dieses Protokoll geänderte Wortlaut des Abkom Absätze 2 und 2a ermittelten Mengen folgende Prozent
 mens , einschließlich der Anhänge und Protokolle , Erklärun sätze für diese Gebiete überschreiten :
 gen , einverständlichen Memoranden , der vereinbarten Nie
 derschriften und Briefwechsel , die Bestandteil des Abkom Deutschland 28,5% ,
 mens sind , wird in spanischer und portugiesischer Sprache Benelux 10,5% ,
 abgefaßt , wobei diese Texte gleichermaßen verbindlich sind Frankreich 18,5% ,
 wie die Urtexte . Italien 15,0% ,
 Dänemark 3,0% ,
 Irland 1,0% ,
 Artikel 2 Vereinigtes Königreich 23,5% ,
 Griechenland 2,0% ,
 Das Abkommen wird wie folgt geändert : Spanien 7,5% ,
 Portugal 1,5% ."
 1 . Die Höchstmengen in Anhang II werden auf die Höchst
 mengen im Anhang zu diesem Protokoll angehoben .
 4 . Artikel 8 wird durch folgenden Absatz ergänzt :
 2 . In Artikel 8 wird folgender Absatz eingefügt:
 „( 12 ) Zur Festsetzung von Gemeinschaftshöchstmen
 „( 2a ) Für die Anwendung des Absatzes 2 im Jahre gen oder Höchstmengen für einzelne Gebiete der
 1986 werden die gesamten Vorjahreseinfuhren der Gemeinschaft mit Ausnahme von Spanien oder Portugal
 Gemeinschaft aus allen Drittländern auf der Grundlage werden 1986 , falls nach Artikel 8 Absatz 2a errechnete
 der Einfuhren in die Gemeinschaft in ihrer Zusammen
 Zahlen nicht verfügbar sind oder diese Zahlen niedriger
 setzung am 31 . Dezember 1985 sowie der Einfuhren sind als die Zahlen , die sich nach den vor der Erweite
 nach Spanien und Portugal berechnet. Der Handel rung geltenden Bestimmungen ergeben , ausnahmsweise
 zwischen der Gemeinschaft , Spanien und Portugal oder weiterhin die letztgenannten Zahlen zugrunde gelegt .
 zwischen Spanien und Portugal wird aus diesem Gesamt
 betrag ausgeklammert ."
 Zur Festsetzung gebietsweiser Höchstmengen für Spa
 3 . Protokoll C erhält folgende Fassung: nien und Portugal werden , falls die Zahlen für das Jahr
 1985 nicht verfügbar sind , die Gesamteinfuhren nach der
 „Nach Artikel 8 Absatz 6 des Abkommens kann eine in Absatz 2a festgelegten Formel auf der Grundlage der
 Höchstmenge gebietsweise festgesetzt werden , wenn die Einfuhrzahlen für 1984 ermittelt ."
 ---pagebreak--- 27 . 12 . 86 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften Nr . L 366 / 9
 Artikel 3 (2) Dieses Protokoll gilt mit Wirkung vom 1 . Januar 1986
 und bleibt während der Geltungsdauer des Abkommens
 Der Anhang ist Bestandteil dieses Protokolls . Dieses Proto zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der
 koll ist Bestandteil des Abkommens . Demokratischen Sozialistischen Republik Sri Lanka über den
 Handel mit Textilwaren in Kraft .
 Artikel 5
 Artikel 4
 Dieses Protokoll ist in zwei Urschriften in dänischer, deut
 (1) Dieses Protokoll tritt am ersten Tag des Monats in scher, englischer , französischer, griechischer, italienischer,
 Kraft , der auf den Tag folgt , an dem die Vertragsparteien niederländischer , portugiesischer und spanischer Sprache
 einander den Abschluß der dafür erforderlichen Verfahren sowie in Sinhala-Sprache abgefaßt , wobei jeder Wortlaut
 notifiziert haben . gleichermaßen verbindlich ist.
 ANHANG
 Gemeinschafts
 Kategorie Warenbezeichnung Einheit höchstmengen
 1986
 6 Lange Hosen für Männer und Frauen aus Geweben und Shorts und
 andere kurze Hosen aus Geweben für Männer 1 000 Stück 2 553
 7 Blusen aus Geweben und Gewirken für Frauen 1 000 Stück 3 593
 8 Oberhemden für Männer aus Geweben 1 000 Stück 3 744
 21 Parkas , Anoraks, Windjacken und dergleichen aus Geweben 1 000 Stück 2 621


text:
 4.8.2016
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 211/77
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 118/2015
 ze dne 30. dubna 2015,
 kterým se mění příloha XX (Životní prostředí) Dohody o EHP [2016/1301]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Rozhodnutí Komise 2014/256/EU ze dne 2. května 2014, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky EU produktům ze zpracovaného papíru (1), ve znění opravy v Úř. věst. L 66, 11.3.2015, s. 20. má být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Rozhodnutí Komise 2014/312/EU ze dne 28. května 2014, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky EU interiérovým a exteriérovým barvám a lakům (2), má být začleněno do Dohody o EHP.
 (3)
 Rozhodnutí Komise 2014/313/EU ze dne 28. května 2014, kterým se mění rozhodnutí 2011/263/EU, 2011/264/EU, 2011/382/EU, 2011/383/EU, 2012/720/EU a 2012/721/EU s cílem zohlednit vývoj klasifikace látek (3), ve znění opravy v Úř. věst. L 300, 18.10.2014, s. 69. má být začleněno do Dohody o EHP.
 (4)
 Rozhodnutí Komise 2014/314/EU ze dne 28. května 2014, kterým se stanoví kritéria pro udělování ekoznačky EU pro teplovodní ohřívače (4), má být začleněno do Dohody o EHP.
 (5)
 Rozhodnutí Komise 2014/336/EU ze dne 5. června 2014, kterým se mění rozhodnutí 2006/799/ES, 2007/64/ES, 2009/300/ES, 2009/894/ES, 2011/330/EU, 2011/331/EU a 2011/337/EU, aby se prodloužila platnost ekologických kritérií pro udělení ekoznačky EU některým výrobkům (5), má být začleněno do Dohody o EHP.
 (6)
 Rozhodnutí Komise 2014/345/EU ze dne 6. června 2014, kterým se mění rozhodnutí 2012/481/EU, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky EU pro tištěný papír (6), má být začleněno do Dohody o EHP.
 (7)
 Rozhodnutí Komise 2014/350/EU ze dne 5. června 2014, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky EU textilním výrobkům (7), má být začleněno do Dohody o EHP.
 (8)
 Rozhodnutí Komise 2014/363/EU ze dne 13. června 2014, kterým se mění rozhodnutí 2007/742/ES o tepelných čerpadlech na elektrický nebo plynový pohon a tepelných čerpadlech absorbujících plyn (8), má být začleněno do Dohody o EHP.
 (9)
 Rozhodnutí Komise 2014/391/EU ze dne 23. června 2014, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky EU postelovým matracím (9), má být začleněno do Dohody o EHP.
 (10)
 Rozhodnutím 2014/312/EU se zrušují rozhodnutí Komise 2009/543/ES (10) a 2009/544/ES (11), která jsou začleněna do Dohody o EHP, a která by proto měla být v Dohodě o EHP zrušena.
 (11)
 Rozhodnutím 2014/391/EU se zrušuje rozhodnutí Komise 2009/598/ES (12), které je začleněno do Dohody o EHP, a které by proto mělo být v Dohodě o EHP zrušeno.
 (12)
 Příloha XX Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Příloha XX Dohody o EHP se mění takto:
 1)
 V bodech 2d (rozhodnutí Komise 2006/799/ES), 2da (rozhodnutí Komise 2007/64/ES), 2j (rozhodnutí Komise 2009/300/ES), 2o (rozhodnutí Komise 2011/331/EU) a 2zd (rozhodnutí Komise 2009/894/ES) se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32014 D 0336: rozhodnutí Komise 2014/336/EU ze dne 5. června 2014 (Úř. věst. L 168, 7.6.2014, s. 112).“
 2)
 V bodech 2e (rozhodnutí Komise 2011/264/EU) a 2h (rozhodnutí Komise 2011/263/EU) se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32014 D 0313: rozhodnutí Komise 2014/313/EU ze dne 28. května 2014 (Úř. věst. L 164, 3.6.2014, s. 83), ve znění opravy v Úř. věst. L 300, 18.10.2014, s. 69.“
 3)
 V bodech 2q (rozhodnutí Komise 2011/337/EU) a 2s (rozhodnutí Komise 2011/330/EU) se doplňují slova:
 „,ve znění:
 —
 32014 D 0336: rozhodnutí Komise 2014/336/EU ze dne 5. června 2014 (Úř. věst. L 168, 7.6.2014, s. 112).“
 4)
 V bodech 2r (rozhodnutí Komise 2011/382/EU), 2t (rozhodnutí Komise 2011/383/EU), 2zg (rozhodnutí Komise 2012/720/EU) a 2zh (rozhodnutí Komise 2012/721/EU) se doplňují slova:
 „,ve znění:
 —
 32014 D 0313: rozhodnutí Komise 2014/313/EU ze dne 28. května 2014 (Úř. věst. L 164, 3.6.2014, s. 74), ve znění opravy v Úř. věst. L 300, 18.10.2014, s. 69.“
 5)
 Znění bodu 2v (rozhodnutí Komise 2009/544/ES) se nahrazuje tímto:
 „32014 D 0312: rozhodnutí Komise 2014/312/EU ze dne 28. května 2014, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky EU interiérovým a exteriérovým barvám a lakům (Úř. věst. L 164, 3.6.2014, s. 45).“
 6)
 Znění bodu 2w (rozhodnutí Komise 2009/598/ES) se nahrazuje tímto:
 „32014 D 0391: rozhodnutí Komise 2014/391/EU ze dne 23. června 2014, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky EU postelovým matracím (Úř. věst. L 184, 25.6.2014, s. 18).“
 7)
 Znění bodu 2z (rozhodnutí Komise 2009/543/ES) se zrušuje.
 8)
 V bodě 2zf (rozhodnutí Komise 2012/481/EU) se doplňují slova:
 „,ve znění:
 —
 32014 D 0345: rozhodnutí Komise 2014/345/EU ze dne 6. června 2014 (Úř. věst. L 170, 11.6.2014, s. 64).“
 9)
 V bodě 2zc (rozhodnutí Komise 2007/742/ES) se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32014 D 0363: rozhodnutí Komise 2014/363/EU ze dne 13. června 2014 (Úř. věst. L 177, 17.6.2014, s. 60).“
 10)
 Za bod 2zk (rozhodnutí Komise 2013/806/EU) se doplňují nové body, které znějí:
 „2zl.
 32014 D 0256: rozhodnutí Komise 2014/256/EU ze dne 2. května 2014, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky EU produktům ze zpracovaného papíru (Úř. věst. L 135, 8.5.2014, s. 24), ve znění opravy v Úř. věst. L 66, 11.3.2015, s. 20.
 2zm.
 32014 D 0314: rozhodnutí Komise 2014/314/EU ze dne 28. května 2014, kterým se stanoví kritéria pro udělování ekoznačky EU pro teplovodní ohřívače (Úř. věst. L 164, 3.6.2014, s. 83).
 2zn.
 32014 D 0350: rozhodnutí Komise 2014/350/EU ze dne 5. června 2014, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky EU textilním výrobkům (Úř. věst. L 174, 13.6.2014, s. 45).“
 Článek 2
 Znění rozhodnutí 2014/256/EU ve znění opravy v Úř. věst. L 66, 11.3.2015, s. 20. 2014/312/EU, 2014/313/EU ve znění opravy v Úř. věst. L 300, 18.10.2014, s. 69. 2014/314/EU, 2014/336/EU, 2014/345/EU, 2014/350/EU, 2014/363/EU a 2014/391/EU v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. května 2015 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 30. dubna 2015.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Gianluca GRIPPA
 (1) Úř. věst. L 135, 8.5.2014, s. 24.
 (2) Úř. věst. L 164, 3.6.2014, s. 45.
 (3) Úř. věst. L 164, 3.6.2014, s. 74.
 (4) Úř. věst. L 164, 3.6.2014, s. 83.
 (5) Úř. věst. L 168, 7.6.2014, s. 112.
 (6) Úř. věst. L 170, 11.6.2014, s. 64.
 (7) Úř. věst. L 174, 13.6.2014, s. 45.
 (8) Úř. věst. L 177, 17.6.2014, s. 60.
 (9) Úř. věst. L 184, 25.6.2014, s. 18.
 (10) Úř. věst. L 181, 14.7.2009, s. 27.
 (11) Úř. věst. L 181, 14.7.2009, s. 39.
 (12) Úř. věst. L 203, 5.8.2009, s. 65.
 (*) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
Art. 12. 1. Krajowa lub regionalna organizacja, której celem statutowym jest ochrona interesów podmiotów, o których mowa w art. 2, może, za zgodą takiego podmiotu wyrażoną na piśmie, wytoczyć na jego rzecz powództwo o zapłatę odsetek, o których mowa w art. 5, art. 6 ust. 1, art. 7 ust. 1 i 3 oraz art. 8 ust. 1, 4 i 4a, a także zapłatę rekompensaty, o której mowa w art. 10 ust. 1, i zwrot poniesionych kosztów odzyskiwania należności, o których mowa w art. 10 ust. 2, lub przystąpić do toczącego się postępowania.. Ustawa z dnia 8.03.2013 r. o terminach zapłaty w transakcjach handlowych - przepisy.gofin.pl
 Aktualnie jesteś: Ujednolicone przepisy prawne (strona główna) » Inne » Działalność gospodarcza » Ustawa z dnia 8.03.2013 r. o terminach zapłaty ...