type: other

text:
3913. Zakon o spremembah in dopolnitvah Kazenskega zakonika (KZ-1B), stran 11826.
 o razglasitvi Zakona o spremembah in dopolnitvah Kazenskega zakonika (KZ-1B)
 Razglašam Zakon o spremembah in dopolnitvah Kazenskega zakonika (KZ-1B), ki ga je sprejel Državni zbor Republike Slovenije na seji 2. novembra 2011.
 Št. 003-02-9/2011-5
 O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH KAZENSKEGA ZAKONIKA (KZ-1B)
 V Kazenskem zakoniku (Uradni list RS, št. 55/08, 66/08 – popr. in 39/09) se v 1. členu doda nov tretji odstavek, ki se glasi:
 »(3) Kazenska odgovornost se ne uveljavi zoper osebo, katere krivda je izključena, ker ob storitvi ni bila prištevna. Taki osebi se za dejanje, ki ima znake kaznivega dejanja in je v nasprotju s pravom (protipravno dejanje), smejo izreči ukrepi, določeni s tem zakonikom.«.
 V naslovu 3. člena se črta beseda »zakonitih«.
 V tretjem odstavku se črta beseda »proti«.
 »(5) Ob pogojih, določenih s tem zakonikom, se storilcu, ki ni kriv, ker ob storitvi protipravnega dejanja ni bil prišteven, smejo izreči varnostni ukrepi, odvzem premoženjske koristi in objava sodbe. Določbe o pravnih posledicah obsodbe veljajo tudi za te storilce.«.
 »Časovno omejeni zakoni
 Če zakon ali drug predpis, na katerega se kazenski zakon sklicuje, velja le za določen čas, se uporabi za kaznivo dejanje, storjeno v času njegove veljavnosti, tudi po poteku tega časa, če ni drugače določeno.«.
 V drugem odstavku 10. člena se besedi »domači ladji« nadomestita z besedama »domačem plovilu«, besedi »bila ladja« pa z besedama »bilo plovilo«.
 V tretjem odstavku se beseda »letalu« nadomesti z besedo »zrakoplovu«, besedi »bilo letalo« pa z besedama »bil zrakoplov«.
 V prvi alineji 11. člena se besedilo »ali kakšno drugo kaznivo dejanje, ki se po mednarodni pogodbi mora preganjati v vseh državah podpisnicah, ne glede, kje je storjeno« nadomesti z besedilom: »in kazniva dejanja iz 332., 333. in 334. člena tega zakonika, če so storjena v zaščitni ekološki coni ali epikontinentalnem pasu Republike Slovenije«.
 »(3) Kazenski zakon Republike Slovenije velja tudi za vsakogar, ki stori v tujini kakšno drugo kaznivo dejanje, ki se po mednarodni pogodbi ali po splošnih pravnih načelih, ki jih priznava mednarodna skupnost, preganja v vseh državah, ne glede, kje je storjeno.«.
 V drugem in tretjem odstavku 14. člena se beseda »in« nadomesti z besedilom »ter prvega in drugega odstavka«.
 V petem odstavku se za besedama »11. člena« dodata vejica in besedilo »tretjega odstavka 13. člena«.
 »(7) V primerih iz tretjega odstavka 13. člena tega zakonika se storilec preganja samo z dovoljenjem ministra za pravosodje.«.
 V 15. členu se beseda »prišteje« nadomesti z besedo »všteje«, besedilo »jih je bilo izrečenih« pa z besedilom »je bila izrečena«.
 V 16. členu se za besedo »protipravno« beseda »dejanje« nadomesti z besedo »ravnanje«.
 V prvem odstavku 22. člena se besedi »kaznivo dejanje« nadomestita z besedo »protipravno«.
 »Krivda
 Kriv je storilec, ki je bil ob storitvi kaznivega dejanja prišteven in je ravnal z naklepom ali iz malomarnosti, pri tem pa se je zavedal ali bi se moral in mogel zavedati, da ravna v nasprotju s pravom, in če niso podani razlogi, ki izključujejo krivdo.«.
 »Naklep
 Kaznivo dejanje je storjeno z naklepom, če se je storilec zavedal svojega dejanja in ga je hotel storiti (direktni naklep), ali če se je zavedal, da lahko stori dejanje, pa je v to privolil (eventualni naklep).«.
 26. člen se s spremeni tako, da se glasi:
 »Malomarnost
 Kaznivo dejanje je storjeno iz malomarnosti, če storilec ni ravnal s potrebno pazljivostjo, čeprav se je zavedal, da lahko stori dejanje, pa je lahkomiselno mislil, da se to ne bo zgodilo ali da bo to lahko preprečil (zavestna malomarnost), ali če se ni zavedal, da lahko stori dejanje, pa bi se bil po okoliščinah in po svojih osebnih lastnostih tega moral in mogel zavedati (nezavestna malomarnost).«.
 V dosedanjem tretjem odstavku, ki postane drugi odstavek, se besedilo »izrek kazni v takem primeru očitno ne bi bil upravičen« nadomesti z besedilom »kaznovanje v takem primeru očitno ne bi bilo upravičeno«.
 »Neprištevnost
 (4) Kriv je storilec kaznivega dejanja, ki si je z uporabo alkohola, drog, drugih psihoaktivnih snovi ali kako drugače sam povzročil neprištevnost, če je bila pred tem za kaznivo dejanje podana njegova krivda, ki jo zakon določa za to dejanje.«.
 V drugem odstavku 30. člena se črtata besedi »ali nekaznivo«.
 »Skrajna sila
 (4) Če je v primeru iz drugega odstavka tega člena storilec sam povzročil nevarnost, toda iz malomarnosti, ali če je v primeru iz prvega ali drugega odstavka tega člena storilec prekoračil meje skrajne sile, se sme kaznovati mileje, če pa je prekoračil meje skrajne sile v posebno olajševalnih okoliščinah, se mu sme kazen odpustiti.«.
 »Izključitev kaznivosti
 (1) Z zakonom se lahko določi, da se zaradi osebnih razmerij, lastnosti ali posebnih okoliščin storilec protipravnega dejanja ne kaznuje.
 (2) Izključitev pregona zaradi nekaznivosti ni ovira, da se za storjeno dejanje zoper storilca ne uveljavi drugačna pravna odgovornost.«.
 »(3) Storilcu se sme odpustiti kazen, če si je iskreno in primerno prizadeval preprečiti posledico, tudi če ta potem ni nastala iz drugega razloga.«.
 V tretjem poglavju se za naslovom »4. Udeležba pri kaznivem dejanju« doda nov 36.a člen, ki se glasi:
 »Udeleženec
 Določbe tega zakonika, ki veljajo za storilca, se uporabljajo tudi za udeleženko oziroma udeleženca (v nadaljnjem besedilu: udeleženec), ki v okviru napeljevanja oziroma pomoči sodeluje pri kaznivem dejanju, razen če zakon določa drugače.«.
 V naslovu 40. člena se za besedo »kaznivosti« dodata besedi »storilcev in«.
 »(1) Storilec in sostorilec se kaznujeta za kazniva dejanja v mejah svojega naklepa ali malomarnosti, napeljevalec in pomagač pa v mejah njunega naklepa.«.
 »(3) Enako velja, če si je napeljevalec ali pomagač iskreno in primerno prizadeval preprečiti posledico, pa tudi če ta potem ni nastala iz drugega razloga.«.
 »(4) Osebna razmerja, lastnosti in posebne okoliščine, zaradi katerih zakon izključuje krivdo ali kaznivost ali dopušča odpustitev, zmanjšanje ali povečanje kazni, se smejo upoštevati samo pri tistem storilcu ali udeležencu, pri katerem so taka razmerja, lastnosti in okoliščine ugotovljene.«.
 Prvi odstavek 41. člena se črta.
 V dosedanjem drugem odstavku, ki postane prvi odstavek, se besedilo »po prvem odstavku tega člena« nadomesti z besedilom », predpisano za kaznivo dejanje, storjeno v hudodelski združbi,«.
 V dosedanjem tretjem odstavku, ki postane drugi odstavek, se beseda »drugega« nadomesti z besedo »prvega«.
 V prvem odstavku 45. člena se črtata besedi »ali strožja«.
 V prvem odstavku 46. člena se besedi »petnajstih dni« nadomestita z besedama »enega meseca«.
 »Denarna kazen
 (1) Denarna kazen se izreka tako, da se v sodbi določeno število dnevnih zneskov, ki jih mora storilec plačati, pomnoži z višino dnevnega zneska, ki ga sodišče določi glede na premoženjske razmere storilca.
 (2) Število dnevnih zneskov ne more biti manjše od deset in ne večje od tristo šestdeset, za kazniva dejanja, storjena iz koristoljubnosti, pa ne večje od tisoč petsto. Sodišče ga določi z upoštevanjem splošnih pravil o odmeri kazni, razen okoliščin, ki se nanašajo na premoženjske razmere storilca.
 (3) Višino dnevnega zneska sodišče določi glede na premoženjske razmere storilca na podlagi podatkov o njegovem zaslužku, drugih prihodkih, vrednosti njegovega premoženja, povprečnih stroških njegovega preživljanja in njegovih družinskih obveznosti. Dnevni znesek ne more biti višji od 1.000 eurov.
 (4) Pri določanju višine dnevnega zneska sodišče upošteva podatke, ki ob izrekanju kazni niso stari več kot eno leto. Če sodišče podatkov za določitev višine dnevnega zneska ne more pridobiti ali bi bila njihova pridobitev povezana z nesorazmernimi težavami ali zamudo ali če gre za izdajo kaznovalnega naloga, višino dnevnega zneska določi na podlagi podatkov, s katerimi razpolaga, in drugih ugotovljenih okoliščin o premoženjskih razmerah storilca.
 (5) V sodbi sodišče določi rok za plačilo denarne kazni, ki ne sme biti krajši od petnajstih dni in ne daljši od treh mesecev. Sodišče sme v upravičenih primerih do poteka roka za plačilo dovoliti, da lahko obsojenec plača denarno kazen v obrokih, pri čemer rok za plačilo ne sme biti daljši od dveh let. Če storilec zamudi s plačilom posameznega obroka, lahko sodišče s sklepom odredi takojšnje plačilo v roku, ki ne sme biti daljši od treh mesecev.«.
 V prvem odstavku 48. člena se za besedo »dejanje» doda besedilo »zoper varnost javnega prometa«.
 »(4) Z zakonom se lahko določi obvezen izrek prepovedi vožnje motornega vozila.
 (5) Sodišče ne izreče oziroma ne izvrši prepovedi vožnje motornega vozila, če je vozniku motornega vozila izreklo varnostni ukrep odvzema vozniškega dovoljenja.«.
 V drugem odstavku 49. člena se besedi »kazenske odgovornosti« nadomestita z besedo »krivde«, na koncu odstavka pa se pred piko doda besedilo »ter pričakovani učinek kazni na prihodnje življenje storilca v družbenem okolju«.
 V 51. členu, ki postane prvi odstavek tega člena, se v točki 4) besedi »petnajst dni« nadomestita z besedama »enega meseca«, točka 6) pa črta.
 »(2) Storilcu, ki po zakonu, ki ureja kazenski postopek, prizna krivdo, ko se prvič izjavi o obtožnem aktu, v katerem je za tak primer predlagana omilitev kazni, ali jo prizna v sporazumu z državnim tožilcem, sodišče kazen omili v teh mejah:
 1) če je za kaznivo dejanje kot najnižja kazen predpisanih deset ali več let zapora, jo sme omiliti do treh let zapora;
 2) če je za kaznivo dejanje kot najnižja kazen predpisanih tri do deset let zapora, jo sme omiliti do treh mesecev zapora;
 3) če je za kaznivo dejanje kot najnižja kazen predpisanih manj kot tri leta zapora, jo sme omiliti do enega meseca zapora;
 4) če je za kaznivo dejanje kot najnižja kazen predpisano manj kot eno leto zapora, sme namesto zapora izreči denarno kazen.«.
 V drugem odstavku 53. člena se točka 1) spremeni tako, da se glasi:
 »1) če je za kakšno kaznivo dejanje v steku določilo kazen dosmrtnega zapora, ali če je za dve ali več kaznivih dejanj iz drugega odstavka 46. člena tega zakonika v steku določilo kazen zapora tridesetih let, izreče enotno kazen dosmrtnega zapora;«.
 Doda se nova točka 2), ki se glasi:
 »2) če je za kakšno kaznivo dejanje v steku določilo kazen tridesetih let zapora in ne gre za primer iz točke 1), izreče le to kazen;«.
 V dosedanji točki 2), ki postane točka 3), se beseda »dvajsetih« nadomesti z besedo »tridesetih«.
 Dosedanja točka 3) postane točka 4).
 V dosedanji točki 4), ki postane točka 5), se črta besedilo »oziroma 15.000,00 eurov« in besedilo »oziroma 50.000,00 eurov«.
 V dosedanji točki 5), ki postane točka 6), se besedilo »2., 3. in 4. točki« nadomesti z besedilom »točki 2), 3), 4) in 5)«.
 Dosedanja točka 6) postane točka 7).
 V dosedanjem četrtem odstavku, ki postane tretji odstavek, se številka in beseda »4. točki« nadomestita z besedo in številko »točki 5)«.
 V drugem odstavku 54. člena se beseda »določi« nadomesti z besedo »izreče«, vejica za besedami »najhujše kaznivo dejanje« nadomesti s piko, besedilo »pri čemer se poleg glavne kazni zapora obvezno določi tudi stranska denarna kazen.« pa se črta.
 V tretjem odstavku se beseda »določi« nadomesti z besedo »izreče«.
 Tretji odstavek 55. člena se črta.
 V tretjem odstavku 56. člena se besedilo »Zapor, denarna kazen« nadomesti z besedilom »Globa, odvzem prostosti«.
 V tretjem odstavku 58. člena se besedi »kazenske odgovornosti« nadomestita z besedo »krivde«.
 »(5) Storilcu, ki po zakonu, ki ureja kazenski postopek, prizna krivdo, ko se prvič izjavi o obtožnem aktu, v katerem je za tak primer predlagan izrek pogojne obsodbe, ali jo prizna v sporazumu z državnim tožilcem, sme sodišče izreči pogojno obsodbo tudi za kazniva dejanja, za katera je predpisana kazen zapora najmanj petih let, določiti kazen zapora do petih let, preizkusno dobo pa do desetih let.«.
 V četrtem odstavku 68. člena se besedi »kazenske odgovornosti« nadomestita z besedo »krivde«.
 »(5) Storilcu, ki po zakonu, ki ureja kazenski postopek, prizna krivdo, ko se prvič izjavi o obtožnem aktu, v katerem je za tak primer predlagan izrek sodnega opomina, ali jo prizna v sporazumu z državnim tožilcem, sme sodišče izreči sodni opomin tudi za kazniva dejanja, za katera je predpisan zapor do treh let.«.
 »Vrste varnostnih ukrepov
 Storilcem kaznivih dejanj se smejo izrekati ti varnostni ukrepi:
 1) obvezno psihiatrično zdravljenje in varstvo v zdravstvenem zavodu;
 2) obvezno psihiatrično zdravljenje na prostosti;
 3) prepoved opravljanja poklica;
 4) odvzem vozniškega dovoljenja;
 5) odvzem predmetov.«.
 »(2) Pri izrekanju varnostnega ukrepa sodišče po načelu sorazmernosti upošteva težo storjenega kaznivega dejanja in dejanj, za katera utemeljeno sklepa, da bi jih storilec lahko storil, če mu ne bi izreklo varnostnega ukrepa.
 (3) Obvezno psihiatrično zdravljenje in varstvo v zdravstvenem zavodu in obvezno psihiatrično zdravljenje na prostosti se samostojno izrečeta neprištevnemu storilcu protipravnega dejanja, če ni mogoče drugače zagotoviti varnosti ljudi. Poleg teh dveh ukrepov sme sodišče izreči tudi prepoved opravljanja poklica, odvzem vozniškega dovoljenja in odvzem predmetov.«.
 »Obvezno psihiatrično zdravljenje in varstvo v zdravstvenem zavodu
 (1) Storilcu, ki je storil protipravno dejanje v stanju neprištevnosti ali kaznivo dejanje v stanju bistveno zmanjšane prištevnosti in je zanj predpisana kazen najmanj enega leta zapora, izreče sodišče obvezno psihiatrično zdravljenje in varstvo v zdravstvenem zavodu, če na podlagi teže storjenega dejanja in stopnje storilčeve duševne motenosti ugotovi, da bi na prostosti lahko storil kakšno hudo kaznivo dejanje zoper življenje, telo, spolno nedotakljivost ali premoženje in da je tako nevarnost mogoče odpraviti le z zdravljenjem in varstvom v forenzičnem psihiatričnem oddelku zdravstvenega zavoda, ki ustreza posebnim varnostnim pogojem, določenim z zakonom.
 (2) Sodišče ustavi ukrep iz prejšnjega odstavka ali ga nadomesti z ukrepom iz 70.b člena tega zakonika, ko ugotovi, da zdravljenje in varstvo v zdravstvenem zavodu nista več potrebni. Sodišče po preteku šestih mesecev vsakokrat znova odloči, ali sta nadaljnje zdravljenje in varstvo v zdravstvenem zavodu še potrebni.
 (3) Ukrep iz prvega odstavka tega člena traja za neprištevnega storilca največ pet let.
 (4) Storilcu, ki je storil kaznivo dejanje v stanju bistveno zmanjšane prištevnosti in je bil obsojen na zapor, se izvrševanje ukrepa iz prvega odstavka tega člena ustavi, ko je v zdravstvenem zavodu prestal čas, za katerega mu je bila izrečena kazen. Čas, prestan v zdravstvenem zavodu, se všteje v čas prestajanja kazni. Če je ta čas krajši od izrečene kazni, lahko sodišče odredi, da mora obsojenec prestati ostanek kazni, ali da naj bo izpuščen na pogojni odpust. Pri odločanju o pogojnem odpustu obsojenca sodišče upošteva zlasti uspeh zdravljenja, njegovo zdravstveno stanje, čas, ki ga je prestal v zdravstvenem zavodu, in ostanek kazni, ki je ni prestal.
 (1) Storilcu, ki je storil protipravno dejanje v stanju neprištevnosti, izreče sodišče obvezno psihiatrično zdravljenje na prostosti, če ugotovi, da je to potrebno in da zadostuje za to, da storilec ne bo ponavljal hujših kaznivih dejanj.
 (2) Sodišče sme izreči obvezno psihiatrično zdravljenje na prostosti tudi storilcu, čigar prištevnost je bistveno zmanjšana in je bil po četrtem odstavku prejšnjega člena izpuščen na pogojni odpust.
 (3) Obvezno psihiatrično zdravljenje na prostosti sme trajati najdalj dve leti. Sodišče po preteku šestih mesecev vsakokrat znova odloči o tem, ali je obvezno zdravljenje na prostosti še potrebno.
 (4) Če se storilec noče zdraviti na prostosti, ali če zdravljenje samovoljno opusti, ali če zdravljenje ni uspešno, lahko sodišče ob pogojih iz prvega odstavka prejšnjega člena odredi, da se ta ukrep izvršuje v zdravstvenem zavodu. Tudi v takem primeru sme ta ukrep skupaj trajati največ dve leti. Sodišče po preteku šestih mesecev ponovno odloči o tem, ali je ta ukrep še potreben.«.
 V četrtem odstavku 72. člena se beseda »kazni« nadomesti z besedo »mere«.
 »(5) Če je premoženjsko korist pridobilo več oseb skupaj, se odvzame vsaki osebi delež, ki ga je pridobila; če se ta delež ne more natančneje ugotoviti, ga določi sodišče ob upoštevanju vseh okoliščin zadeve.«.
 Za 77. členom se dodajo novi 77.a, 77.b in 77.c člen, ki se glasijo:
 »Odvzem premoženja zaradi kaznivih dejanj, storjenih v hudodelski združbi
 (1) Po določbah tega poglavja se odvzame tudi premoženjska korist ali premoženje, ki ga je s kaznivim dejanjem ali zaradi njega pridobila ali s katerim razpolaga hudodelska združba.
 (2) Storilcu, ki je storil kaznivo dejanje v hudodelski združbi, se kot premoženjska korist, pridobljena s kaznivim dejanjem, odvzame tudi premoženje, za katero sodišče ugotovi, da izhaja iz kriminalnih dejavnosti, storjenih v tej združbi.
 Odvzem premoženja, pridobljenega v zvezi s kaznivim dejanjem
 Po določbah tega poglavja se kot premoženje, pridobljeno v zvezi s kaznivim dejanjem ali zaradi njega, odvzame tudi premoženje, ki ga storilec ali druge osebe, ki se jim premoženje odvzame, uporabljajo v svojo izključno ali pretežno korist s privolitvijo oseb, ki jim premoženje pripada, če so te osebe vedele ali bi bile mogle vedeti, da je premoženje pridobljeno s kaznivim dejanjem ali zaradi njega ali da je z njim bilo pripravljeno, storjeno ali prikrito kaznivo dejanje ali da je bilo pridobljeno z namenom, da se uporabi za kaznivo dejanje.
 Domneva brezplačnosti
 (1) Ne glede na pravno podlago prenosa se domneva, da je bila premoženjska korist oziroma premoženje, ki je predmet odvzema po določbah tega poglavja, preneseno brezplačno ali za plačilo, ki ne ustreza dejanski vrednosti, če so jih storilec ali njegovi bližnji sorodniki (razmerja iz 224. člena tega zakonika) neposredno ali posredno prenesli na gospodarsko družbo ali drugo pravno osebo, ki je v njihovi večinski lasti ali imajo v njej pravico izvajati prevladujoč vpliv ali nadzor.
 (2) Družbi ali osebi iz prejšnjega odstavka se premoženjska korist ali premoženje ne odvzame, če dokaže, da je zanj plačala dejansko vrednost.«.
 V prvem odstavku 81. člena se za besedo »prestani« dodata vejica in besedilo »plačani ali na drug način v skladu z zakonom izvršeni«, beseda »zapora« se črta, za besedo »imajo« pa se doda beseda »nekdanji«.
 V 82. členu se doda nov sedmi odstavek, ki se glasi:
 »(7) Varnostni ukrep obveznega psihiatričnega zdravljenja in varstva v zdravstvenem zavodu in obveznega psihiatričnega zdravljenja na prostosti, ki je bil izrečen samostojno, se izbriše v treh letih od takrat, ko se je prenehal izvrševati ali je izvrševanje zastaralo.«.
 86. člen se spremeni tako, da se glasi
 »Način izvršitve kazni zapora
 (1) Obsojenci prestajajo kazen zapora v zavodih za prestajanje kazni (v nadaljnjem besedilu: zavod), ki jih določa zakon.
 (2) Obsojenci se razvrščajo v zavode glede na to, koliko mora biti omejena njihova prostost.
 (3) Kazen zapora do treh let, razen za kaznivo dejanje zoper spolno nedotakljivost, se za obsojenca, ki izpolnjuje pogoje, določene v zakonu, ki ureja izvrševanje kazenskih sankcij, lahko izvršuje tudi tako, da obsojenec med prestajanjem kazni zapora še naprej dela ali se izobražuje in prebiva doma, razen v prostih dneh, praviloma ob koncu tedna, ko mora biti v zavodu. Natančnejše pogoje izvrševanja določi zavod.
 (4) Kazen zapora do devetih mesecev se lahko izvršuje tudi s hišnim zaporom, če glede na nevarnost obsojenca, možnost ponovitve dejanja ter osebne, družinske in poklicne razmere obsojenca v času izvrševanja kazni ni potrebe po prestajanju kazni v zavodu ali če je zaradi bolezni, invalidnosti ali ostarelosti obsojenca kazen treba in jo je mogoče izvrševati v ustreznem javnem zavodu.
 (5) V času prestajanja kazni se obsojenec ne sme oddaljiti iz stavbe ali posameznega dela stavbe, kjer se izvršuje hišni zapor, razen če sodišče za določen čas to izjemoma dovoli, kadar je neizogibno potrebno, da si obsojenec zagotovi najnujnejše življenjske potrebščine ali zdravstveno pomoč, ali za opravljanje dela. Sodišče lahko obsojencu omeji ali prepove stike z osebami, ki z njim ne prebivajo oziroma ga ne zdravijo ali oskrbujejo in podrobneje določi način izvrševanja hišnega zapora.
 (6) Če se obsojenec brez dovoljenja sodišča oddalji iz stavbe ali posameznega dela stavbe, kjer se izvršuje hišni zapor, ali pa to stori zunaj dovoljenega časa ali ne upošteva omejitve ali prepovedi stikov ali krši druga pravila, ki jih sodišče določi glede izvrševanja hišnega zapora, lahko sodišče s sklepom odloči, da se preostanek izrečene kazni izvrši v zavodu.
 (7) Kazen zapora do dveh let, razen za kaznivo dejanje zoper spolno nedotakljivost, se lahko izvrši tudi tako, da obsojenec namesto kazni zapora opravi v obdobju največ dveh let od izvršljivosti sodbe delo v splošno korist. Obseg dela se določi tako, da se en dan zapora nadomesti z dvema urama dela. Organ, pristojen za izvrševanje, določi vrsto dela tako, da ustreza strokovnosti in sposobnosti obsojenca in ga razporedi tako, da ne moti njegovih družinskih, poklicnih in izobraževalnih obveznosti. Delo v splošno korist se opravlja brez nadomestila.
 (9) Če je obsojencu potrebna pomoč, nadzor ali varstvo v obliki varstvenega nadzorstva, sodišče lahko v sodbi za čas trajanja dela v splošno korist po določbah tega zakonika o pogojni obsodbi odredi varstveno nadzorstvo, eno ali več navodil in določi svetovalca.
 (10) Če obsojenec v celoti ali deloma ne izpolnjuje nalog v okviru dela v splošno korist ali v pomembnem delu ne izpolnjuje navodil v okviru varstvenega nadzorstva ali se izmika stiku s svetovalcem ali drugače krši obveznosti iz dela v splošno korist, sodišče s sklepom odloči, da se izrečena kazen zapora izvrši v obsegu neopravljenega dela.
 (11) O dopustnosti izvršitve kazni zapora na načine, določene s tem členom, odloča sodišče na predlog obdolženca s sodbo, s katero izreče kazen zapora, ali na predlog obsojenca s posebnim sklepom.
 (12) O dopustnosti izvršitve kazni zapora na načine, določene s tem členom, za obdolženca, ki po zakonu, ki ureja kazenski postopek, prizna krivdo, ko se prvič izjavi o obtožnem aktu, v katerem je za tak primer predlagan način izvršitve kazni, ali jo prizna v sporazumu z državnim tožilcem, sodišče odloči v skladu s tem predlogom oziroma sporazumom.«.
 V 87. členu se dodata nova četrti in peti odstavek, ki se glasita:
 »(4) Denarna kazen do tristo šestdeset dnevnih zneskov se lahko izvrši tudi tako, da obsojenec v obdobju največ enega leta namesto plačila denarne kazni opravi delo v splošno korist brez nadomestila. Obseg dela se določi tako, da se en dnevni znesek nadomesti z eno uro dela.
 (5) Glede vprašanj, ki niso urejena v prejšnjem odstavku, se smiselno uporabljajo določbe sedmega do dvanajstega odstavka 86. člena tega zakonika.«.
 V sedmem odstavku 88. člena se besedilo »na predlog organa« nadomesti z besedo »organ«, beseda »sodišče« pa se črta.
 V osmem odstavku se beseda »sodišče« nadomesti z besedilom »organ, ki odloča o pogojnem odpustu,«.
 »(9) Določbe tega člena se uporabljajo tudi za pogojni odpust iz hišnega zapora. Pri presoji, ali naj se obsojenec pogojno odpusti, se za čas hišnega zapora namesto vedenja med prestajanjem kazni upošteva spoštovanje omejitev pri njegovem izvrševanju.«.
 »Zastaranje izvršitve kazni
 Če ni v tem zakoniku drugače določeno, se izrečena kazen ne sme več izvršiti, ko je poteklo:
 1) petdeset let od obsodbe na trideset let zapora, razen če ni nezastarljivo kaznivo dejanje;
 2) trideset let od obsodbe na zapor nad deset let;
 3) dvajset let od obsodbe na zapor nad pet let;
 4) deset let od obsodbe na zapor nad eno leto;
 5) šest let od obsodbe na zapor do enega leta ali na denarno kazen.«.
 V prvem odstavku 93. člena se besedilo »potečeta dve leti« nadomesti z besedilom »potečejo štiri leta«.
 »(3) Izvršitev varnostnih ukrepov obveznega psihiatričnega zdravljenja in varstva v zdravstvenem zavodu, obveznega psihiatričnega zdravljenja na prostosti, odvzema vozniškega dovoljenja in odvzema predmetov zastara, ko preteče šest let od pravnomočnosti odločbe, s katero so bili ti ukrepi izrečeni.«.
 V prvem odstavku 99. člena se v točki 3) za besedo »organu« doda besedilo »ali organu samoupravne lokalne skupnosti ali pri drugi osebi javnega prava«.
 V točki 4) se za besedo »predpisi« doda besedilo »(javno pooblastilo)«.
 »(10) Za gospodarsko dejavnost po tem zakoniku se šteje:
 1) vsaka dejavnost, ki se opravlja proti plačilu na trgu;
 2) vsaka dejavnost, ki se za dogovorjeno ali predpisano plačilo opravlja poklicno ali organizirano.
 (11) Za opravljanje gospodarske dejavnosti oziroma gospodarsko poslovanje po tem zakoniku se štejejo:
 1) izvajanje, upravljanje, odločanje, zastopanje, vodenje in nadziranje v okviru dejavnosti iz desetega odstavka tega člena;
 2) upravljanje nepremičnin, premičnin, denarnih sredstev, dohodkov, terjatev, kapitalskih naložb, drugih oblik finančnega premoženja ter drugih sredstev pravnih oseb javnega ali zasebnega prava, razpolaganje s temi sredstvi in nadzorstvo nad njimi.
 (12) Za veliko količino ponarejenega denarja, vrednotnic in vrednostnih papirjev po tem zakoniku se šteje nominalna vrednost, ki presega 50.000 eurov.«.
 V 102. členu se v dvanajsti alineji točke 4) za besedo »spopada« vejica nadomesti s podpičjem. Dodajo se nova trinajsta, štirinajsta in petnajsta alineja, ki se glasijo:
 »− uporaba strupa ali zastrupljenega orožja;
 − uporaba dušljivih, strupenih ali drugih plinov in vseh podobnih tekočin, sredstev ali naprav;
 − uporaba krogel, ki se v človeškem telesu hitro razpršijo ali sploščijo, kot so krogle s trdim ovojem, ki ne pokriva jedra v celoti ali je narezan,«.
 »Agresija
 (1) Uradna ali druga oseba s položajem učinkovitega nadzora ali možnosti odrejanja političnega ali vojaškega delovanja države, ki načrtuje, pripravi, sproži ali izvrši dejanje agresije, ki je po naravi, teži in obsegu očitna kršitev Ustanovne listine Združenih narodov, se kaznuje z zaporom najmanj petnajstih let.
 (2) Dejanje agresije je uporaba vojaške sile, ki je usmerjana zoper suverenost, ozemeljsko celovitost ali politično neodvisnost druge države ali na kakršen koli drug način, ki ni združljiv z Ustanovno listino Združenih narodov. Za agresijo, ne glede na napoved vojne, štejejo naslednja dejanja:
 1) invazija ali oborožen napad na ozemlje, morje, zrakoplove, pristanišča ali plovila druge države, z začasno ali trajno vojaško zasedbo ali nasilno priključitvijo ozemlja te države ali njegovega dela;
 2) bombardiranje ali uporaba katerega koli orožja zoper ozemlje druge države;
 3) blokada pristanišč ali obale druge države;
 4) uporaba oboroženih sil, ki so na ozemlju druge države z njenim privoljenjem, v nasprotju s pogoji te privolitve ali zadrževanje teh sil po izteku časa, določenega v tej privolitvi;
 5) dopuščanje drugi državi, da uporabi ozemlje Republike Slovenije, ki je na razpolago tej državi, za izvršitev agresije na drugo državo;
 6) pošiljanje oboroženih skupin, plačancev ali paravojaških enot z namenom izvajanja takih dejanj, ki po teži ustrezajo prej naštetim dejanjem.«.
 V prvem odstavku 108. člena se v tretji alineji črta besedilo »pričvrščenih ploščadi v epikontinentalnem pasu,«.
 »− zajetje ali prevzem nadzora nad pritrjeno ploščadjo v epikontinentalnem pasu z uporabo sile ali grožnje ali drugega načina ustrahovanja ali nasilno vedenje proti osebi na ploščadi, če tako dejanje ogroža njeno varnost, ali uničenje pritrjene ploščadi v epikontinentalnem pasu oziroma povzročitev škode na njej, ki lahko ogrozi njeno varnost, ali postavitev naprave zaradi uničenja pritrjene ploščadi ali ogrožanja varnosti na njej, ali poškodovanje ali povzročitev smrti osebe v povezavi s katerim od prej navedenih dejanj,«.
 »− ugrabitev zrakoplova, plovila, sredstev tovornega prevoza ali javnega prevoznega sredstva,«.
 Dosedanje peta do osma alineja postanejo šesta do deveta alineja.
 V tretjem odstavku se za besedo »pridobi« doda besedilo »ali da na razpolago«, za besedo »potrebna« pa beseda »materialna«.
 V prvem in drugem odstavku 110. člena se beseda »izvršitev« nadomesti z besedo »storitev«.
 V prvem odstavku 113. člena se za besedo »služabništva« dodata vejica in besedilo »storitve kaznivih dejanj«, za besedo »razpolaga« se doda besedilo »ali tako osebo novači, menjava ali prenaša nadzor nad njo«, za besedo »se« pa se dodata vejica in besedilo »ne glede na morebitno privolitev te osebe,«.
 V drugem odstavku se za besedo «položaja« doda besedilo »ali z dajanjem ali prejemanjem plačil ali koristi, da se doseže soglasje osebe, ki ima nadzor nad drugo osebo,«.
 V drugem odstavku 115. člena se beseda »izvršile« nadomesti z besedo »storile«.
 V tretjem odstavku 120. člena se za besedo »za« dodata besedi »uboj ali«.
 V naslovu 125. člena se beseda »soglasjem« nadomesti z besedo »privolitvijo«.
 »Grožnja
 (1) Kdor komu, zato da bi ga ustrahoval ali vznemiril, resno zagrozi, da bo napadel njegovo življenje ali telo ali prostost ali uničil njegovo premoženje velike vrednosti, ali da bo ta dejanja storil zoper njegovo bližnjo osebo, se kaznuje z denarno kaznijo ali zaporom do šestih mesecev.
 (2) Kdor stori dejanje iz prejšnjega odstavka proti dvema ali več osebam ali z grdim ravnanjem ali z orožjem, nevarnim orodjem, drugim sredstvom ali na tak način, da se lahko telo hudo poškoduje ali zdravje hudo okvari, se kaznuje z denarno kaznijo ali zaporom do enega leta.
 (3) Pregon za dejanje iz prvega odstavka tega člena se začne na zasebno tožbo.
 (4) Pregon za dejanje iz drugega odstavka tega člena se začne na predlog.«.
 »Mučenje
 (1) Kdor komu namenoma povzroči hudo bolečino ali trpljenje, bodisi telesno ali duševno, da si od njega ali tretje osebe pridobi informacijo oziroma priznanje, da ga kaznuje za dejanje, ki ga je storil on ali tretja oseba ali je za to dejanje osumljen on ali tretja oseba, da bi ga ustrahoval ali nanj izvajal pritisk ali da bi ustrahoval tretjo osebo ali nanjo izvajal pritisk ali iz katerega drugega razloga, ki temelji na kateri koli obliki kršitve enakopravnosti, se kaznuje z zaporom od enega do desetih let.
 (2) Če bolečino ali trpljenje iz prejšnjega odstavka povzroči ali prizadene uradna oseba ali kdo drug, ki nastopa z uradnim statusom ali pooblastilom ali na pobudo take osebe ali z njeno izrecno ali tiho privolitvijo, se kaznuje z zaporom od treh do dvanajstih let.«.
 V tretjem odstavku 137. člena se črta besedilo »ali poskusi to storiti«.
 V drugem odstavku 138. člena se črta besedilo »ali poskusi to storiti«.
 Prvi odstavek 143. člena se spremeni, tako da se glasi:
 »(1) Kdor brez podlage v zakonu ali v osebni privolitvi posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, osebne podatke, ki se obdelujejo na podlagi zakona ali osebne privolitve posameznika, posreduje v javno objavo ali jih javno objavi, se kaznuje z denarno kaznijo ali zaporom do enega leta.«.
 V tretjem odstavku se za besedo »medmrežju« doda besedilo »ali drugače javno«.
 »(4) Kdor prevzame identiteto druge osebe ali z obdelavo njenih osebnih podatkov izkorišča njene pravice, si na njen račun pridobiva premoženjsko ali nepremoženjsko korist ali prizadene njeno osebno dostojanstvo, se kaznuje z zaporom od treh mesecev do treh let.«.
 »(5) Kdor stori dejanje iz prvega odstavka tega člena tako, da posreduje v javno objavo ali javno objavi občutljive osebne podatke, se kaznuje z zaporom do dveh let.«.
 V dosedanjem šestem odstavku, ki postane sedmi odstavek, se beseda »tretjega« nadomesti z besedo »četrtega«.
 V prvem odstavku 148. člena se črta besedilo »z namenom prodaje«.
 »(5) Pri ugotavljanju premoženjske vrednosti po določbah tega člena in 149. člena tega zakonika se upošteva korist iz neupravičene uporabe materialnih avtorskih pravic oziroma neupravičenega reproduciranja, dajanja na voljo javnosti, razširjanja ali dajanja v najem avtorski sorodnih pravic v pridobitne namene.«.
 V drugem odstavku 158. člena, drugem odstavku 159. člena, drugem odstavku 160. člena, drugem odstavku 161. člena, drugem odstavku 162. člena in 169. členu se za besedo »obveščanja« doda besedilo »ali na spletnih straneh«.
 V prvem odstavku 166. člena se besedilo »razen če je šlo za prenos oddaje v živo in teh dejanj ni mogel preprečiti« nadomesti z besedilom »pod enim od naslednjih pogojev:
 1) če je avtor do konca glavne obravnave pred sodiščem prve stopnje ostal neznan;
 2) če je bila informacija objavljena brez avtorjeve privolitve;
 3) če so bile takrat, ko je bila informacija objavljena, podane stvarne ali pravne ovire za pregon avtorja, ki še vedno trajajo«.
 V drugem odstavku se besedi »Enako se« nadomestita z besedilom »Pod pogoji iz prejšnjega odstavka se enako«.
 »(3) Odgovorni urednik oziroma tisti, ki ga je nadomeščal, se ne kaznuje za dejanje iz prvega odstavka tega člena, če je šlo za prenos oddaje v živo, ki ga ni mogel preprečiti ali za objavo na spletnih straneh, ki uporabnikom omogočajo objave vsebin v dejanskem času oziroma brez predhodnega nadzora.«.
 V prvem odstavku 170. člena se besedilo »z njim izenačenim spolnim ravnanjem« nadomesti z besedilom »s tem izenačenemu spolnemu ravnanju«, beseda »in« pa nadomesti z besedo »ali«.
 V tretjem odstavku se besedilo »z njim izenačenem spolnemu ravnanju« nadomesti z besedilom »s tem izenačenemu spolnemu ravnanju«.
 V drugem odstavku 173. člena se za besedo »telo« dodata vejica in besedilo »ali na tak način doseže storitev dejanja z drugo osebo«.
 V tretjem odstavku se za besedo »vzgojo,« doda beseda »zdravljenje,«
 »(5) Dejanje iz prvega odstavka tega člena ni protipravno, če je bilo storjeno z osebo primerljive starosti in če ustreza stopnji njene duševne in telesne zrelosti.«.
 Za 173. členom se doda nov 173.a člen, ki se glasi:
 »Pridobivanje oseb, mlajših od petnajst let, za spolne namene
 (2) Dejanje iz prejšnjega odstavka ni protipravno, če je bilo storjeno zaradi uresničitve dejanja iz prvega odstavka 173. člena in pod pogoji iz petega odstavka 173. člena tega zakonika.«.
 Drugi odstavek 175. člena se spremeni tako, da se glasi:
 »(2) Kdor zaradi izkoriščanja sodeluje pri prostituciji mladoletne osebe ali posega po prostituciji mladoletne osebe ali kdor s silo, grožnjo, preslepitvijo, novačenjem ali nagovarjanjem navede, pridobi ali spodbudi mladoletno osebo k prostituciji, se kaznuje z zaporom od enega do desetih let.«.
 »(3) Če sta bili dejanji iz prvega ali drugega odstavka tega člena storjeni proti več osebam ali v okviru hudodelske združbe, se storilec kaznuje z zaporom od enega do dvanajstih let.«.
 V prvem odstavku 176. člena se beseda »pokaže« nadomesti z besedo »prikaže«.
 »(2) Kdor s silo, grožnjo, preslepitvijo, prekoračitvijo ali zlorabo pooblastil, novačenjem, nagovarjanjem ali zaradi izkoriščanja navede, pridobi ali spodbudi mladoletno osebo za izdelavo slik, avdiovizualnih ali drugih predmetov pornografske ali drugačne seksualne vsebine, za sodelovanje v pornografski ali drugačni seksualni predstavi ali kdor taki predstavi vedoma prisostvuje, se kaznuje z zaporom od šestih mesecev do osmih let.
 (3) Enako kot v prejšnjem odstavku se kaznuje, kdor zase ali za drugega pridobiva, proizvede, razširi, proda, uvozi, izvozi ali drugače ponudi pornografsko ali drugačno seksualno gradivo, ki vključuje mladoletne osebe ali njihove realistične podobe, ali kdor poseduje tako gradivo ali pridobi dostop do takega gradiva s pomočjo informacijskih ali komunikacijskih tehnologij, ali razkriva identiteto mladoletne osebe v takem gradivu.«.
 V 178. členu dosedanje besedilo postane prvi odstavek tega člena.
 »(2) Dejanje iz prejšnjega odstavka ni protipravno, če zdravnik opusti določen način zdravljenja, poseg ali medicinski postopek na izrecno pisno zahtevo bolnika ali druge osebe, ki je sposobna odločati o sebi in pomoč zavrača tudi še potem, ko je poučena o nujnosti pomoči ter o mogočih posledicah zavrnitve in tudi potem, ko jo je zdravnik ponovno poskusil prepričati, naj spremeni svojo odločitev.«.
 V drugem odstavku 179. člena se v točki (a) za besedo »dejavnosti« dodata besedi »iz malomarnosti«.
 V četrtem odstavku 181. člena se besedilo »na predpisani način izjavljeno« nadomesti z besedilom »z zakonom predpisano«.
 V prvem odstavku 186. člena se za besedo »prodaje« doda besedilo »ali dajanja v promet«.
 V drugem odstavku se za besedo »drogo« dodata vejica in besedilo »ali nedovoljeno snov v športu,«.
 V tretjem odstavku se beseda »in« nadomesti z besedo »ali«.
 »(5) Prepovedane droge ali nedovoljene snovi v športu in sredstva za njihovo izdelovanje se vzamejo. Prevozna sredstva, uporabljena za prevoz in hrambo drog ali nedovoljenih snovi v športu, se odvzamejo, če imajo za prevoz in hrambo drog ali nedovoljenih snovi v športu posebej prirejene prostore ali če je njihov lastnik vedel ali bi bil mogel vedeti, da bodo uporabljena za tak namen.«.
 V 187. členu se doda nov četrti odstavek, ki se glasi:
 »(4) Dejanje iz prvega in drugega odstavka tega člena ni protipravno, če storilec ravna po programu zdravljenja odvisnosti ali nadzorovane uporabe droge, ki je v skladu z zakonom potrjen in se izvaja v okviru ali pod nadzorom javnega zdravstva.«.
 Drugi odstavek 189. člena se črta.
 »Zanemarjanje mladoletne osebe in surovo ravnanje
 (1) Starši, skrbnik, rejnik ali druga oseba, ki hudo krši svoje dolžnosti do mladoletne osebe, se kaznuje z zaporom do treh let.
 (2) Starši, skrbnik, rejnik ali druga oseba, ki sili mladoletno osebo k pretiranemu delu ali k delu, ki ni primerno njeni starosti ali k opuščanju dela, ali jo iz koristoljubnosti navaja k beračenju ali drugim dejanjem, ki so škodljiva za njen razvoj, ali z njo surovo ravna ali jo trpinči, se kaznuje z zaporom do petih let.«.
 199. člen se spremeni tako, da se glasi:
 »Zaposlovanje na črno
 (1) Kdor v nasprotju s predpisi zaposli dva ali več delavcev in jih ne prijavi za ustrezno zavarovanje ali zaposli več tujcev ali oseb brez državljanstva brez ustreznih dovoljenj za delo, se kaznuje z denarno kaznijo ali zaporom do enega leta.
 (2) Kdor zaporedoma ali trajneje ali v znatnem številu zaposluje tujce, ki niso državljani države članice Evropske unije in nezakonito prebivajo na ozemlju Republike Slovenije, se kaznuje z zaporom do dveh let.
 (3) Če je dejanje iz prvega ali drugega odstavka tega člena storjeno z zaposlitvijo delavcev, ki niso usposobljeni za izvajanje del s posebnimi pooblastili ali s pravico poseganja v telesno ali duševno celovitost posameznika ali pod posebej izkoriščevalskimi delovnimi pogoji ali z izkoriščanjem žrtve trgovine z ljudmi ali z zaposlitvijo mladoletne osebe, se storilec kaznuje z zaporom do treh let.«.
 V prvem odstavku 209. člena se besedilo »gospodarskih, finančnih ali poslovnih dejavnosti« nadomesti z besedilom »gospodarske, finančne ali poslovne dejavnosti«.
 212. člen se spremeni tako, da se glasi:
 »Organiziranje denarnih verig in nedovoljeno prirejanje iger na srečo
 (1) Kdor organizira, sodeluje ali pomaga pri organiziranju ali izvajanju denarnih verig, pri katerih udeleženci vplačujejo določene denarne zneske organizatorjem ali drugim udeležencem, ki so se pred njimi vključili v igro ali dejavnost in pričakujejo plačilo določenih denarnih zneskov od udeležencev, ki naj bi se za njimi vključili v tako igro ali dejavnost, se kaznuje z zaporom do treh let.
 (2) Enako se kaznuje, kdor, zato da bi sebi ali komu drugemu pridobil protipravno premoženjsko korist, priredi, sodeluje ali pomaga pri prirejanju iger na srečo, za katere ni bilo izdano dovoljenje ali koncesija pristojnega organa.
 (3) Če si je z dejanji iz prejšnjih odstavkov sam ali kdo drug pridobil večjo premoženjsko korist ali povzročil drugemu večjo premoženjsko škodo, se storilec kaznuje z zaporom do petih let.
 (4) Če si je z dejanji iz prvega ali drugega odstavka tega člena sam ali kdo drug pridobil veliko premoženjsko korist ali povzročil drugemu veliko premoženjsko škodo, se storilec kaznuje z zaporom od enega do osmih let.«.
 V prvem odstavku 223. člena se beseda »njegovo« nadomesti z besedo »svojo«, za besedo »ima« pa se doda beseda »ta«.
 Naslov 225. člena se spremeni tako, da se glasi: »Protipravno omejevanje konkurence«.
 Dosedanje besedilo postane prvi odstavek tega člena.
 »(2) Storilcu kaznivega dejanja kršitve prepovedi omejevalnih sporazumov iz prejšnjega odstavka, ki je dejanje naznanil, preden je bilo odkrito ali preden je izvedel, da je odkrito in je sodeloval pri njegovem preiskovanju in odpravljanju posledic ter ni prisilil drugih k udeležbi pri omejevanju konkurence, niti jih ni prisilil, da so v njej še naprej udeleženi, se sme kazen odpustiti.«.
 »Povzročitev stečaja z goljufijo ali nevestnim poslovanjem
 (3) Če je zaradi dejanj iz prejšnjih odstavkov nastala velika premoženjska škoda, se storilec kaznuje z zaporom od enega do osmih let.«.
 V naslovu 229. člena se besedi »Evropskih skupnosti« nadomestita z besedama »Evropske unije«.
 V prvem odstavku se besedilo »Evropskih skupnosti ali proračunov, ki jih upravljajo Evropske skupnosti« nadomesti z besedilom »Evropske unije ali proračunov, ki jih upravlja Evropska unija.«.
 Naslov 230. člena se spremeni tako, da se glasi »Preslepitev pri pridobitvi in uporabi posojila ali ugodnosti«.
 V prvem odstavku se za besedama »pristojen za« dodata besedi »podelitev ali«.
 »(2) Kdor tistega, ki je podelil ali odobril posojilo ali ugodnost iz prejšnjega odstavka, preslepi glede namena uporabe ali mu prikrije, da jih je uporabil v druge namene, kot so bili odobreni ali dogovorjeni, se kaznuje z denarno kaznijo ali zaporom do dveh let.«.
 V prvem odstavku 231. člena se besedi »pri trgovanju« nadomestita z besedama »zaradi trgovanja«.
 V 236. členu se doda nov peti odstavek, ki se glasi:
 »(5) Za poslovno skrivnost se štejejo listine in podatki, ki so z zakonom, statutom, pravili ali drugim splošnim aktom ali odredbo pristojnega organa ali druge upravičene osebe razglašeni za industrijsko, bančno ali drugo poslovno skrivnost in so tako pomembni, da so z njihovo izdajo očitno nastale ali bi lahko nastale hujše škodljive posledice.«.
 Naslov 237. člena se spremeni tako, da se glasi: »Zloraba informacijskega sistema«.
 »(1) Kdor pri gospodarskem poslovanju neupravičeno vstopi ali vdre v informacijski sistem ali ga neupravičeno uporablja tako, da uporabi, spremeni, preslika, prenaša, uniči ali v informacijski sistem vnese kakšen podatek, ovira prenos podatkov ali delovanje informacijskega sistema ali neupravičeno prestreže podatek ob nejavnem prenosu v informacijski sistem, da bi sebi ali komu drugemu pridobil protipravno premoženjsko korist ali drugemu povzročil premoženjsko škodo, se kaznuje z zaporom do treh let.«.
 Prvi odstavek 240. člena se spremeni tako, da se glasi:
 »(1) Kdor pri opravljanju gospodarske dejavnosti, zato da bi sebi ali komu drugemu pridobil protipravno premoženjsko korist ali povzročil premoženjsko škodo, zlorabi svoj položaj ali dano zaupanje, prekorači pravice ali opusti dolžnosti, ki jih ima na podlagi zakona, drugega predpisa, akta pravne osebe ali pravnega posla glede razpolaganja s tujim premoženjem ali koristmi, njihovega upravljanja ali zastopanja, se kaznuje z zaporom do petih let.«.
 V tretjem odstavku se besedi »enega leta« nadomestita z besedama »dveh let«.
 V tretjem odstavku 243. člena se za besedo »količino« doda besedilo »ali veliko premoženjsko vrednost«.
 »Zloraba negotovinskega plačilnega sredstva
 (1) Kdor z zlorabo čeka, kreditne ali plačilne kartice ali drugega negotovinskega plačilnega sredstva, ki ga je upravičen uporabljati, banko ali drugega izdajatelja v nasprotju z dogovorom o uporabi tega sredstva zaveže k izplačilu zneska, za katerega ve, da nima kritja na računu, in tako pridobi premoženjsko korist, se kaznuje z zaporom do dveh let.
 (2) Če je bila z dejanjem iz prejšnjega odstavka pridobljena večja premoženjska korist, se storilec kaznuje z zaporom do petih let.
 (3) Če je bila z dejanjem iz prvega odstavka tega člena pridobljena velika premoženjska korist, se storilec kaznuje z zaporom od enega do osmih let.
 (4) Pregon za dejanje iz prvega odstavka tega člena se začne na predlog.«.
 Naslov 247. člena se spremeni tako, da se glasi: »Uporaba ponarejenega negotovinskega plačilnega sredstva«.
 V prvem odstavku se beseda »bančnih« nadomesti z besedo »plačilnih«, beseda »bančno« pa z besedo »plačilno«.
 V drugem odstavku se za besedo »kartico« črta vejica, besedilo »s katero je mogoče pridobiti« nadomesti z besedilom »ali drugo negotovinsko plačilno sredstvo in si pridobi«, za besedo »kartice« pa doda besedilo »ali drugega negotovinskega plačilnega sredstva.«.
 V prvem odstavku 248. člena se za besedo »izdela« dodata vejica in besedilo »hrani, prenese«, besedilo »bančne ali kreditne kartice« pa nadomesti z besedilom »kreditne, plačilne ali druge kartice ali drugega negotovinskega plačilnega sredstva«.
 V prvem odstavku 249. člena se beseda »večjo« nadomesti z besedo »veliko«, besedilo »od šestih mesecev do treh let« pa z besedilom »od enega do osmih let«.
 V drugem odstavku se beseda »večjo« nadomesti z besedo »veliko«.
 V tretjem odstavku se za besedo »podatkov,« doda besedilo »ne vodi ali«, besedi »od enega« pa se črtata.
 V prvem odstavku 250. člena se beseda »skupnosti« nadomesti z besedo »unije«.
 V drugem odstavku se črta besedilo »velike premoženjske vrednosti«, beseda »skupnosti« nadomesti z besedo »unije«, za besedo »prodajo« pa doda besedilo »pa gre za blago, ki skupaj dosega večjo premoženjsko vrednost,«.
 V tretjem in petem odstavku se beseda »skupnosti« nadomesti z besedo »unije«.
 »(7) Vrednost blaga po tem členu se določa po njegovi tržni vrednosti na območju Republike Slovenije.«.
 V prvem odstavku 252. člena se besedi »prejšnjem členu« nadomesti z besedilom »prvem odstavku, če gre za listino iz tretjega odstavka prejšnjega člena, pa po tretjem odstavku prejšnjega člena«.
 V drugem odstavku se beseda »Enako« nadomesti z besedilom »S kaznijo iz tretjega odstavka prejšnjega člena«.
 Naslov šestindvajsetega poglavja se spremeni tako, da se glasi: »KAZNIVA DEJANJA ZOPER URADNO DOLŽNOST, JAVNA POOBLASTILA IN JAVNA SREDSTVA«.
 Za 257. členom se doda nov 257.a člen, ki se glasi:
 Oškodovanje javnih sredstev
 (1) Uradna oseba, javni uslužbenec ali druga pooblaščena oseba uporabnika javnih sredstev, ki pri naročanju, pridobivanju, upravljanju teh sredstev ali razpolaganju z njimi, zavestno krši predpise, opušča dolžno nadzorstvo ali kako drugače povzroči ali omogoči nezakonito ali nenamensko uporabo javnih sredstev, čeprav predvideva ali bi morala in mogla predvidevati, da lahko za javna sredstva zaradi tega nastane večja premoženjska škoda, in ta res nastane, se kaznuje z zaporom od treh mesecev do petih let in z denarno kaznijo.
 (2) Če je zaradi dejanja iz prejšnjega odstavka nastala velika premoženjska škoda, se storilec kaznuje z zaporom od enega do osmih let in z denarno kaznijo.
 (3) Uporabnik javnih sredstev po tem členu je pravna oseba javnega prava ali njena enota ali pravna oseba zasebnega prava ali zasebnik, če s temi sredstvi ali na njihov račun izvaja javno službo ali druge dejavnosti v javnem interesu ali zagotavlja javne dobrine na podlagi koncesije ali druge izključne ali posebne pravice.
 (4) Javna sredstva po tem členu so nepremičnine, premičnine, denarna sredstva, terjatve, kapitalske naložbe in druge oblike finančnega premoženja države, samoupravne lokalne skupnosti, Evropske unije ali druge pravne osebe javnega prava.«.
 V 258. členu se za besedo »oseba« doda besedilo »ali javni uslužbenec«, besedi »enega leta« pa nadomestita z besedama »treh let«.
 V tretjem odstavku 260. člena se črta besedilo »ali zaradi objave ali uporabe podatkov v tujini,«.
 V drugem odstavku 262. člena se pred besedo »pravic« vstavi beseda »uradnih«.
 Na koncu tretjega odstavka se pika nadomesti z vejico in doda besedilo »če to ne nasprotuje pravilom mednarodnega prava.«.
 265. člen se črta.
 V prvem odstavku 286. člena se za besedilom »postopku parlamentarne preiskave« doda besedilo »ali v postopku pred Komisijo za preprečevanje korupcije«, za besedo »dokazov« pa se doda besedilo »ali kdor z namenom, da bi v predkazenskem postopku vplival na zbiranje obvestil«.
 V prvem odstavku 287. člena se za besedilom »postopku parlamentarne preiskave« doda besedilo »ali v postopku pred Komisijo za preprečevanje korupcije«.
 V drugem odstavku se beseda »otroka« nadomesti z besedama »mladoletne osebe«.
 »(4) S kaznijo iz prejšnjega odstavka se kaznuje, kdor razkrije identiteto zaščitnega prijavitelja korupcije, če so s tem razkritjem prijavitelju povzročene hujše posledice.«.
 »(5) Če stori dejanje iz tretjega ali četrtega odstavka tega člena uradna oseba, se kaznuje z zaporom do petih let.«.
 V prvem odstavku 293. člena se za besedo »priprt« dodata vejica in besedilo »ali ki prestaja varnostni ukrep obveznega psihiatričnega zdravljenja in varstva v zdravstvenem zavodu,«.
 V 297. členu se prvi odstavek spremeni tako, da se glasi:
 »(1) Kdor javno spodbuja ali razpihuje sovraštvo, nasilje ali nestrpnost, ki temelji na narodnostni, rasni, verski ali etnični pripadnosti, spolu, barvi kože, poreklu, premoženjskem stanju, izobrazbi, družbenem položaju, političnem ali drugem prepričanju, invalidnosti, spolni usmerjenosti ali katerikoli drugi osebni okoliščini, in je dejanje storjeno na način, ki lahko ogrozi ali moti javni red in mir, ali z uporabo grožnje, zmerjanja ali žalitev, se kaznuje z zaporom do dveh let.«.
 V drugem odstavku se za besedo »kdor« doda besedilo »na način iz prejšnjega odstavka«, beseda »omalovažuje« se nadomesti z besedo »opravičuje«, na koncu pa se pika nadomesti z vejico in doda besedilo »kot so opredeljena v pravnem redu Republike Slovenije.«.
 »(3) Če je dejanje iz prejšnjih odstavkov storjeno z objavo v sredstvih javnega obveščanja ali na spletnih straneh se s kaznijo iz prvega ali drugega odstavka tega člena kaznuje tudi odgovorni urednik oziroma tisti, ki ga je nadomeščal, razen če je šlo za prenos oddaje v živo, ki ga ni mogel preprečiti ali za objavo na spletnih straneh, ki uporabnikom omogočajo objave vsebin v dejanskem času oziroma brez predhodnega nadzora.«.
 V četrtem odstavku se za besedo »sramotitvijo« doda beseda »etničnih,«.
 V šestem odstavku se za besedo »prvega« dodata besedi »in drugega«.
 V prvem odstavku 299. člena se za besedo »prepreči« doda besedilo »ali poskusi preprečiti«.
 V drugem odstavku se za besedo »člena« doda beseda »huje«.
 V tretjem odstavku se beseda »tretjega« nadomesti z besedo »drugega«.
 V 307. členu se prvi odstavek spremeni tako, da se glasi:
 »(1) Kdor protipravno sestavi, izdela, ponuja, proda, menja, dostavi, uvozi, izvozi, vnese v državo ali iznese iz nje strelno, kemično, biološko ali jedrsko orožje, strelivo ali eksploziv ali vojaško orožje in vojaško opremo, katerih promet, nabava in posest posameznikom, pravnim osebam in podjetnikom niso dovoljeni ali so omejeni, ali pri tem posreduje, ali kdor tako orožje, strelivo ali eksploziv, razen strelnega orožja ali streliva, za katero se lahko izda orožna listina, protipravno pridobi ali hrani, se kaznuje z zaporom od šestih mesecev do petih let.«.
 V tretjem odstavku se za besedama »tako orožje« doda besedilo »ali če storilec z namenom nedovoljene prodaje pridobi ali hrani strelno orožje ali strelivo, za katero se lahko izda orožna listina, ali če ga hrani v veliki količini ali vrednosti«.
 Peti odstavek se spremeni tako da se glasi:
 »(5) Kdor protipravno izdela, pridobi, ponuja, proda, menja, pošilja, dostavi, uvozi, izvozi, vnese v državo ali iznese iz nje sestavne oziroma rezervne dele orožja, streliva, eksploziva, eksplozivnih naprav in eksplozivnega orožja ali vojaškega orožja in vojaške opreme, snov, sestavine, programsko opremo ali tehnologijo, za katere ve, da bodo uporabljene za proizvodnjo ali delovanje predmetov iz prejšnjih odstavkov, jih s tem namenom hrani ali pri tem posreduje, se kaznuje z zaporom do petih let.«.
 V tretjem odstavku 308. člena se besedilo »kdor skupino dveh ali več takih tujcev« nadomesti z besedilom »kdor dva ali več takih tujcev«.
 V četrtem odstavku se črta besedilo »z zlorabo uradnega položaja ali pravic«.
 »(5) Kdor pridobiva ali zbira ljudi za nezakonito preseljevanje, jim preskrbuje ponarejene dokumente ali prevoz ali kako drugače organizira nezakonito preseljevanje ali organizira preseljevanje s preslepitvijo pristojnih organov glede pravega namena vstopa na ozemlje Republike Slovenije, se kaznuje z zaporom do petih let in denarno kaznijo.
 (6) Če storilec z dejanji iz tretjega, četrtega ali petega odstavka tega člena sebi ali komu drugemu pridobi nesorazmerno premoženjsko korist ali priskrbi brezpravno delovno silo ali povzroči nevarnost za življenje ali zdravje ljudi ali taka dejanja stori kot član hudodelske združbe, se kaznuje z zaporom od enega do osmih let in denarno kaznijo.«.
 316. člen se črta.
 V 323. členu se doda nov tretji odstavek, ki se glasi:
 »(3) Storilcu, ki ni imel pravice voziti motornega vozila, s katerim je bilo storjeno kaznivo dejanje iz prvega ali drugega odstavka tega člena, se to motorno vozilo vzame. Motorno vozilo, ki je last druge osebe, se vzame, če je ta oseba omogočila, dopustila ali dovolila vožnjo storilcu, za katerega je vedela ali bi bila mogla vedeti, da nima pravice voziti.«.
 324. člen se spremeni tako, da se glasi:
 »Nevarna vožnja v cestnem prometu
 (2) Kdor stori dejanje iz prejšnjega odstavka iz malomarnosti, se kaznuje z denarno kaznijo ali z zaporom do enega leta.
 (3) Če ima dejanje iz prvega ali drugega odstavka tega člena za posledico prometno nesrečo z lahko telesno poškodbo ene ali več oseb, se storilec kaznuje za dejanje iz prvega odstavka z denarno kaznijo ali zaporom od treh mesecev do treh let in s prepovedjo vožnje motornega vozila, za dejanje iz drugega odstavka tega člena pa z denarno kaznijo ali z zaporom do dveh let.
 (4) Če ima dejanje iz prvega odstavka tega člena za posledico prometno nesrečo s hudo telesno poškodbo ene ali več oseb, se storilec kaznuje z zaporom do petih let in s prepovedjo vožnje motornega vozila.
 (5) Če ima dejanje iz prvega odstavka tega člena za posledico prometno nesrečo s smrtjo ene ali več oseb, se storilec kaznuje z zaporom od enega do dvanajstih let in s prepovedjo vožnje motornega vozila.
 (6) Storilcu, ki ni imel pravice voziti motornega vozila, s katerim je bilo storjeno kaznivo dejanje iz prvega, drugega, tretjega, četrtega ali petega odstavka tega člena, se to motorno vozilo vzame. Motorno vozilo, ki je last druge osebe, se vzame, če je ta oseba omogočila, dopustila ali dovolila vožnjo storilcu, za katerega je vedela ali bi bila mogla vedeti, da nima pravice voziti.«.
 329. člen se spremeni tako, da se glasi:
 »Ugrabitev zrakoplova ali plovila
 Kdor s silo ali resno grožnjo, da bo uporabil silo, prevzame nadzor nad zrakoplovom, ki leti, ali nad plovilom, ki pluje, se kaznuje z zaporom od enega do petnajstih let.«.
 330. člen se spremeni tako, da se glasi:
 »Napad na varnost zračnega prometa
 (1) Kdor spravi v nevarnost let zrakoplova, tako da položi ali prinese v zrakoplov razstrelivo ali druge podobne naprave ali snovi, uniči ali poškoduje navigacijske naprave na zrakoplovu ali napravi na njem kakšno drugo škodo ali daje napačna obvestila v zvezi z letom ali z napadom na posadko civilnega zrakoplova omejuje ali zmanjšuje sposobnost opravljanja dolžnosti članov posadke, ali s kršitvijo varnostnih navodil, ki so vidno označena ali jih potnikom posreduje vodja zrakoplova ali ostali člani posadke, se kaznuje z zaporom od enega do desetih let.
 (2) Enako se kaznuje, kdor ogrozi varnost na letališču tako, da s silo ali grožnjo z uporabo sile prisili osebje letališča, da prekine poslovanje v zvezi s poleti zrakoplovov, ali z razstrelivom ali drugo podobno napravo ali snovjo uniči ali poškoduje zrakoplov ali naprave, namenjene za varnost zračnega prometa.
 (3) Če ima dejanje iz prvega ali drugega odstavka tega člena za posledico smrt ene ali več oseb ali uničenje zrakoplova ali letališča, se storilec kaznuje z zaporom od treh do petnajstih let.«.
 332. člen se spremeni tako, da se glasi:
 »Obremenjevanje in uničevanje okolja
 (1) Kdor s kršitvijo predpisov:
 1) z izpusti, emisijami ali vnosi količin snovi ali ionizirajočega sevanja v zrak, zemljo ali vodo spravi v nevarnost življenje ene ali več oseb ali povzroči nevarnost nastanka hude telesne poškodbe ali dejanske škode kakovosti zraka, zemlje ali vode ali živalim ali rastlinam;
 2) zbira, prevaža, predeluje ali odstranjuje odpadke tako, da spravi v nevarnost življenje ene ali več oseb ali povzroči nevarnost nastanka hude telesne poškodbe ali dejanske škode kakovosti zraka, zemlje ali vode ali živalim ali rastlinam;
 3) iz 35. točke 2. člena Uredbe (ES) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o pošiljkah odpadkov, pošilja nezanemarljive količine odpadkov v eni pošiljki ali v več pošiljkah, ki se zdijo povezane;
 4) upravlja obrat, v katerem se opravlja nevarna dejavnost ali se v njem skladiščijo nevarne snovi ali pripravki, kar bi zunaj obrata lahko povzročilo smrt ene ali več oseb ali hudo telesno poškodbo ali dejansko škodo kakovosti zraka, zemlje ali vode ali živalim ali rastlinam;
 5) povzroči nevarnost bistvenega poslabšanja habitata znotraj zaščitenega območja;
 6) proizvaja, uvaža, izvaža, daje na trg ali uporablja snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, se kaznuje z zaporom do petih let.
 (2) Če ima dejanje iz točke 1), 2), 4) ali 5) prejšnjega odstavka za posledico hudo telesno poškodbo ali dejansko škodo kakovosti zraka, zemlje ali vode ali živalim ali rastlinam, se storilec kaznuje z zaporom do osmih let.
 (3) Če ima dejanje iz točke 1), 2) ali 4) prvega odstavka tega člena za posledico smrt ene ali več oseb, se storilec kaznuje z zaporom od enega do dvanajstih let.
 (4) Če je dejanje storjeno iz malomarnosti, se storilec za dejanje iz prvega odstavka tega člena kaznuje z denarno kaznijo ali zaporom do dveh let, za dejanje iz drugega odstavka tega člena z zaporom do treh let, za dejanje iz tretjega odstavka tega člena pa z zaporom od enega do osmih let.
 (5) Če je dejanje iz prvega, drugega ali tretjega odstavka tega člena storjeno v hudodelski družbi za izvedbo teh dejanj, se storilec kaznuje z zaporom od enega do dvanajstih let.«.
 333. člen se spremeni tako, da se glasi:
 »Onesnaženje morja in voda s plovil
 (1) Kdor s kršitvijo predpisov s plovil izpusti ali odredi izpustitev nafte, kemikalij ali drugih onesnaževal v morje, jezerske ali rečne vode in s tem onesnaži morje, vode ali obale, se kaznuje z zaporom do petih let.
 (2) Enako se kaznuje, kdor onesnažuje s ponavljajočimi se izpusti manjšega obsega, ki v posameznem primeru ne povzročijo poslabšanja kakovosti morja, jezerske ali rečne vode, v primeru, da gre za ponavljajoče izpuste, pa tako poslabšanje povzročijo.
 (3) Če ima dejanje iz prvega ali drugega odstavka tega člena za posledico poslabšanje zdravja ljudi ali nepopravljivo poškodbo ali uničenje voda ali obale, živalskega ali rastlinskega sveta, se storilec kaznuje z zaporom od enega do desetih let.
 (4) Če ima dejanje iz prvega ali drugega odstavka tega člena za posledico smrt ene ali več oseb, se storilec kaznuje z zaporom od treh do dvanajstih let.
 (5) Če je dejanje storjeno iz malomarnosti, se storilec za dejanje iz prvega ali drugega odstavka tega člena kaznuje z zaporom do treh let, za dejanje iz tretjega odstavka tega člena z zaporom od šestih mesecev do petih let, za dejanje iz četrtega odstavka tega člena pa z zaporom od enega do osmih let.
 (6) Če je dejanje iz prvega, drugega, tretjega ali četrtega odstavka tega člena storjeno v hudodelski družbi za izvedbo teh dejanj, se storilec kaznuje z zaporom od enega do dvanajstih let.«.
 334. člen se spremeni tako, da se glasi:
 »Protipravno ravnanje z jedrskimi ali drugimi nevarnimi radioaktivnimi snovmi
 (1) Kdor v nasprotju s predpisi ali s tehničnimi pravili o varnostnih ukrepih sprejema, poseduje, uporablja, prenaša, spreminja, odlaga, zavrže, omogoča pridobitev, razširja, proizvaja, obdeluje, skladišči, prevaža, uvaža, izvaža ali odstranjuje jedrske snovi ali druge nevarne radioaktivne snovi, kar bi lahko povzročilo smrt ali hudo telesno poškodbo ali veliko premoženjsko škodo ali veliko dejansko škodo na okolju, se kaznuje z zaporom do petih let.
 (2) Če ima dejanje iz prejšnjega odstavka za posledico hudo telesno poškodbo ali veliko premoženjsko škodo ali veliko dejansko škodo na okolju, se storilec kaznuje z zaporom od šestih mesecev do osmih let.
 (3) Če ima dejanje iz prvega odstavka tega člena za posledico smrt ene ali več oseb, se storilec kaznuje z zaporom od enega do dvanajstih let.
 (4) Kdor pridobi jedrske snovi s tatvino, ropom, zatajitvijo, poneverbo, goljufijo, zlorabo položaja ali pooblastila, grožnjo ali uporabo sile ali drugim načinom ustrahovanja, se kaznuje z zaporom od enega do desetih let.
 (5) Kdor z dejanjem, ki je usmerjeno proti jedrskemu objektu, ali dejanjem, ki posega v delovanje jedrskega objekta, povzroči zaradi izpostavljenosti sevanju ali sproščanju radioaktivnih snovi hudo telesno poškodbo ali smrt ene ali več oseb, veliko premoženjsko škodo ali veliko dejansko škodo na okolju ali kdor povzroči nevarnost nastanka katere od navedenih posledic, se kaznuje z zaporom od enega do petnajstih let.
 (6) Kdor grozi, da bo jedrske snovi uporabil tako, da bo povzročil hudo telesno poškodbo ali smrt ene ali več oseb, veliko premoženjsko škodo ali veliko dejansko škodo na okolju ali da bo storil dejanje iz četrtega ali petega odstavka tega člena zato, da bo katera koli fizična ali pravna oseba prisiljena, da stori ali opusti katero koli dejanje, se kaznuje z zaporom do petnajstih let.
 (7) Če je dejanje storjeno iz malomarnosti, se storilec za dejanje iz prvega odstavka tega člena kaznuje z zaporom do treh let, za dejanje iz drugega odstavka tega člena z zaporom od šestih mesecev do petih let, za dejanje iz tretjega odstavka tega člena pa z zaporom od enega do osmih let.
 (8) Če je bilo dejanje iz prvega, drugega, tretjega, četrtega, petega ali šestega odstavka tega člena storjeno v hudodelski združbi za izvedbo teh dejanj, se storilec kaznuje z zaporom od enega do petnajstih let.«.
 335. člen se črta.
 V prvem odstavku 341. člena se besedi »šestih mesecev« nadomestita z besedama »enega leta«.
 V drugem odstavku se črta beseda »storilec«, besedi »enega leta« pa nadomestita z besedama »dveh let«.
 V prvem odstavku 344. člena se beseda »petih« nadomesti z besedo »treh«.
 V drugem odstavku se beseda »desetih« nadomesti z besedo »petih«.
 V prvem odstavku 360. člena se besedilo »in 353. do« nadomesti z besedilom »ter 354. in«.
 (3) Če imata dejanji iz prvega ali drugega odstavka tega člena za posledico smrt ene ali več oseb ali veliko premoženjsko škodo, se storilec kaznuje z zaporom od petih do petnajstih let.«.
 Za 374. členom se doda nov 374.a člen, ki se glasi:
 »Kršitev omejevalnih ukrepov
 (1) Kdor v nasprotju z omejitvami, ki so določene v predpisih o izvrševanju omejevalnih ukrepov, sprejetih na podlagi pravnih aktov in odločitev mednarodnih organizacij, ali omejitvami, ki se v skladu s pravno ureditvijo mednarodnih organizacij v Republiki Sloveniji uporabljajo neposredno, ponudi, proda, nakaže, prenese, menja, dostavi, uvozi, izvozi, vnese v državo ali iznese iz nje blago, tehnologijo, denar ali premoženje ali pri tem posreduje ali omogoči dostop do takega blaga, tehnologije, denarja ali premoženja ali do koristi od njih ali tega ne onemogoči ali kdor tako blago, tehnologijo, denar ali premoženje protipravno pridobi ali hrani in si tako pridobi veliko premoženjsko korist, se kaznuje z zaporom od šestih mesecev do petih let.
 (2) Blago, tehnologijo, denar in premoženje iz prejšnjega odstavka se vzame.«.
 V 375. členu, ki postane prvi odstavek tega člena, se za besedama »100. člena« dodata vejica in besedilo »prvega odstavka 102. člena, točke 3) četrtega odstavka 103. člena, šestega odstavka 109. člena, drugega odstavka 113. člena in 115. člena«.
 »(2) Vzgojni ukrep, izrečen mladoletniku, se izbriše v enem letu od takrat, ko je bilo izvrševanje ustavljeno.«.
 (1) Če je bil s pravnomočno odločbo pred uveljavitvijo tega zakona izrečen varnostni ukrep obveznega psihiatričnega zdravljenja in varstva v zdravstvenem zavodu, sme ta trajati največ pet let.
 (2) Če varnostni ukrep iz prejšnjega odstavka ob uveljaviti tega zakona traja več kot pet let, ga pristojno sodišče po uradni dolžnosti takoj ustavi in o tem obvesti zdravstveni zavod, v katerem se ukrep izvaja, pristojni center za socialno delo, zakonitega zastopnika in najbližje osebe obsojenca po zakonu, ki ureja duševno zdravje.
 (3) V primeru iz prejšnjega odstavka zdravstveni zavod, v katerem se ukrep izvaja, po uradni dolžnosti izvede postopek, ki ga zakon, ki ureja duševno zdravje, določa za sprejem na zdravljenje brez privolitve v nujnih primerih.
 (4) Do objave odredbe ministra, pristojnega za zdravje, s soglasjem ministra, pristojnega za pravosodje, v Uradnem listu Republike Slovenije, da so izpolnjeni pogoji za zdravljenje in varstvo v forenzičnem psihiatričnem oddelku zdravstvenega zavoda, ki ustreza posebnim varnostnim pogojem, se ukrep iz 70.a člena zakonika izvaja v zdravstvenih zavodih, v katerih se je izvajal pred uveljavitvijo tega zakona.
 (1) Do uskladitve določb Zakon o izvrševanju kazenskih sankcij (Uradni list RS, št. 110/06 – uradno prečiščeno besedilo, 76/08 in 40/09, v nadaljnjem besedilu ZIKS-1) z določbami spremenjenega in dopolnjenega 86. člena zakonika sodišče na podlagi tega zakona pošlje izvršljivo sodbo o izvršitvi kazni zapora s hišnim zaporom tudi zavodu za prestajanje kazni, v katerega bi bil obsojenec sicer napoten, ter policijski postaji na območju, kjer se izvaja hišni zapor. Zavodu se posredujejo tudi vse odločbe in obvestila o izvajanju hišnega zapora.
 (2) Do spremembe ZIKS-1 se za namene izvršitve kazni zapora s hišnim zaporom za poziv obsojencu na prestajanje, odložitev izvršitve ter za nastop hišnega zapora smiselno uporabljajo določbe ZIKS-1, ki veljajo za kazen zapora. Zavod za prestajanje kazni, v katerega bi bil obsojenec sicer napoten, na dan, ki je določen za nastop hišnega zapora, opravi dejanja iz prvega odstavka 29. člena ZIKS-1. Začetek prestajanja hišnega zapora se šteje od dneva, ko so bila ta dejanja opravljena.
 (3) Za namene izvršitve kazni zapora s hišnim zaporom zavod iz prejšnjega odstavka upravlja zbirke osebnih podatkov iz 31., 32., 33., 35., 37., 38., 39. in 40. člena ZIKS-1, ki se nanašajo na obsojence na prestajanju kazni zapora v zavodih, in obdeluje osebne podatke obsojencev v hišnem zaporu v zbirkah podatkov na način, da ustrezno navede, da se obdelujejo osebni podatki obsojencev v hišnem zaporu. Osebne podatke obsojencev v hišnem zaporu se obdeluje ločeno od osebnih podatkov drugih obsojencev.
 (4) Do uskladitve določb ZIKS-1 z določbo spremenjenega sedmega, osmega in novega devetega odstavka 88. člena zakonika o pogojnem odpustu obsojenca iz hišnega zapora in o postavitvi obsojenca na pogojnem odpustu pod varstveno nadzorstvo, določitvi svetovalca, ki opravlja varstveno nadzorstvo, ter o določitvi nalog v okviru varstvenega nadzorstva, odloča komisija za pogojni odpust po ZIKS-1.
 (5) Za potrebe odločanja o pogojnem odpustu iz prejšnjega odstavka lahko komisija za pogojni odpust brez soglasja obsojenca:
 – pridobi podatke, ki jih po ZIKS-1 za potrebe odločanja o pogojnem odpustu brez soglasja obsojenca lahko pridobi zavod, in
 – od sodišča in policije pridobi podatke o morebitnih kršitvah pravil, ki jih je sodišče določilo glede izvrševanja hišnega zapora.
 (6) Minister, pristojen za pravosodje, v enem mesecu po uveljavitvi tega zakona uskladi določbe Pravilnika o izvrševanju dela v splošno korist (Uradni list RS, št. 109/08) s spremenjenim 86. in dopolnjenim 87. členom zakonika.
 (7) Minister, pristojen za pravosodje, v enem mesecu po uveljavitvi tega zakona uskladi določbe Pravilnika o izvrševanju varstvenega nadzorstva (Uradni list RS, št. 85/09) s spremenjenim 86., dopolnjenim 87. ter spremenjenim in dopolnjenim 88. členom zakonika.
 (1) Določbi novega tretjega odstavka 135. člena in četrtega odstavka 246. člena zakonika se uporabljata za kazniva dejanja, storjena po uveljavitvi tega zakona.
 (2) Za kazniva dejanja iz 135. in 146. člena zakonika, storjena pred uveljavitvijo tega zakona, se glede načina pregona uporabljajo določbe zakonika, ki so veljale pred uveljavitvijo tega zakona.
 Št. 713-01/11-11/43
 EPA 1893-V


text:
Université de Toulouse-Le Mirail Département des Sciences du Langage - page 25
 ; fêter, aller à la foire,  ; habitué des foires, relatif à la foire. Arnaudin 2001-2003 I, p. 177  ,  , et 1 p. 336, 1 p. 480. Rectoran 1996, p. 136  .
 282 Ronjat 1930 I, p. 201.
 283 Carte A.L.G. 2082 .
 284 Cf. infra 3-1-1-3.
 285 Ronjat 1930 I, p. 115.
 286 Gouiran 1999-2000, fasc.1, p. 6 et 15.
 287 Bec 1973, p. 48-50, § 55-57, p. 55 et p. 134, § 9.
 288 Bec 1973, p. 196, § 16.
 289 Baldinger 1958. La notation préconisée pour le gascon pose problème car, en occitan, les mots où la semi-voyelle est réalisée  sont notés (cf. Sauzet et Ubaud 1995, p. 24). Ceci n’est pas cohérent du double point de vue phonétique et étymologique. Soit l’occitan note , soit on décide que le gascon doit écrire , ce qui serait tout à fait justifié. (Note de l’auteur)
 290 Rohlfs 1977, p. 120, § 429.
 291 Cartes 2086-2090.
 292 Lalanne 1949, p. 29-32.
 293 Cf. supra 2-2-1-3-5-2.
 294 Millardet 1918-1919.
 295 Allières 1995, p. 451.
 296 Lalanne 1949, fasc. 1 p. 29-30.
 297 Rohlfs 1977, p. 120-121, § 429.
 298 Arnaudin 2001-2003 I p. 168. Méaule, p. 85. Rectoran 1996, p. 99.
 299 Lalanne 1949, fasc. 1, p. 29-32.
 300 Auquel il faudrait peut-être préférer , car la proximité de  rend plus logique cette mutation. Cf . infra 3-4-2-2.
 301 Millardet 19101, p. 204, 205-208.
 302 Lalanne 1949, fasc. 1, p. 37.
 303 Rohlfs 1977, p. 122, § 430.
 304 Carte 2091.
 305 Lalanne 1949, fasc. 1, p. 29-30.
 306 Points 672, 674O, 680N, 680 et 681N et Lartigue 1992, p. 52.
 307 Points 647NO et 656.
 308 Mais cette transumance avait aussi lieu où la triphtongue a été réduite.
 309 Ce qui ne nous étonne pas. Luchaire (1879, p. 254) classe les sous-dialectes gascons du Lot-et-Garonne dans le girondin.
 310 Millardet 1918-1919.
 311 Cf. infra 2-2-2-4.
 312 Millardet 19101, p. 205.
 313 On peut se reporter à la carte n° 19.
 314 Cf. cartes 8, 10 et 13.
 315 cf.supra 2-2-1-3-3
 316 Cartes A.L.G 1588 et 2083.
 317 Rohlfs 1977, p. 122, §432 et p. 225, §550.
 318 Bec 1973, p. 196, §17.
 319 Allières 1995, p. 458.
 320 Lartigue 1992, p. 36.
 321 Lalanne 1949, fasc.1, p. 36.
 322 Viaut 1992, p. 38-39 et 42. Viaut 1998, p. 110.
 323 Bec 1973, p. 139, §3, Rohlfs 1977, p. 227, §557, Lalanne 1949, fasc. 1, p. 61.
 324 Cartes 2072-2073, nous sommes étonné par la notation -. Cf. également cartes A.L.G. 96, 106 et 108, Lalanne 1949, p. fasc. 1, p. 61, Lartigue 1992, p. 37.
 325 Sauzet 2002. Bec l’avait aussi fait, Bec 1970-1971 I, p. 215.
 326 Ronjat 1930 I, p. 200.
 327 Cf . supra 2-2-1-3-1.
 328 Bourciez 1956, p. 154.
 329 Sauzet 2002, p. 576.
 330 Allières 1995, p. 458.
 331 Ronjat 1930 I, p. 152. Cf. infra 3-4-1.
 332 Ronjat 1930 I, p. 380.
 333 Ronjat 1930 I, p. 377-380.
 334 Bec 1970-1971 I, p. 124.
 335 Bourciez 1956, p. 155.
 336 Anglade 1921, p. 48.
 337 Cf. supra 1-2-2-2.
 338 Sauzet 2002, p. 589-590.
 339 Allières 2001, p. 28. On pourra également lire Camproux 1974, p. 198.
 340 A.L.G tome V, fasc. 2, p. 25-26.
 341 Cf. 2-2-1-1-1-2.
 342 Allières 19761, p. 56-58. Cf. infra 3.
 343 Passy 1894, p. 115.
 344 Passy 1894, p. 116. Il donne comme exemples ,  ou .
 345 A.L.G V, p. 261 à 263 et note page 264.
 346 Allières 1979, p. 20.
 347 Troubetzkoy 1939, p. 121. L’auteur donne les exemples du mongol et du norvégien.
 348 Troubetzkoy 1939, p. 122. L’auteur donne l’exemple du moyen grec.
 349 Cf. supra 2-2-1-1-1-2.
 350 Ronjat 1930 I, p. 285.
 351 Cf. supra 1-1-6-1.
 352 Séguy 1965, p. 39.
 353 Bourciez 1956, p. 156.
 354 Gouiran 1999-2000, fasc. 1, p. 12, Anglade 1921, p. 104-105, Ronjat 1930 I, p. 290, 294.
 355 Gouiran 1999-2000, fasc. 1, p. 13.
 356 Passy 1894, p. 116-117.
 357 Arnaudin 2001-2003 II, p. 43 et Méaule, p. 257.
 358 Mistral 1983 II, p. 228.
 359 L’étymologie basque de ce mot est proposée par Rohlfs 1977, p. 46, §42.
 360 Carte A.L.G. 1395.
 361 Séguy 1965, p. 1040 ou carte A.L.G. 2211. Millardet le note ė.
 362 Ronjat 1930 I, p. 290.
 363 Passy 1894, p. 115.
 364 On se reportera au tableau de l’A.P.I pour se faire une idée du caractère plus ou moins arrondi et plus ou moins ouvert de ces voyelles centrales, dont la notation en gascon « noir » nous paraît problématique. Les hésitations sont d’ailleurs patentes chez certains auteurs ainsi que dans l’A.L.G.
 365 Rohlfs 1977, p. 119, §426 et p. 125, §435.
 366 Cf. infra 2-2-2-4.
 367 Rectoran 1996, p. 115.
 368 Rectoran 1996, p. 117.
 369 Rectoran 1996, p. 130.
 370 Pour une définition de l’aire du grand-landais, Arnaudin 1995, p. LXV note n°2. D’après notre enquête de 1990, le gascon « grand landais » occupe approximativement les cantons de Parentis-en-Born, Sore, Mimizan et Sabres, Lartigue 1992, p. 167-170.
 371 Méaule , p. 257 et Arnaudin 2001-2003 II, p. 52.
 372 Méaule, p. 249.
 373 Arnaudin 2001-2003 II, p. 24.
 374 Arnaudin 2001-2003 I, p. 215 et Arnaudin 2001-2003 II, p. 25.
 375 Méaule, p. 132 et Arnaudin 2001-2003 I, p. 266.
 376 Méaule, p. 261, Arnaudin 2001-2003 II, p. 53, Dubos 1984, p. 181, Rectoran 1996 , p. 105 et carte A.L.G. 231.
 377 Attesté par Viaut 1992, p. 39.
 378 Méaule, p. 261, Arnaudin 2001-2003 II, p. 53.
 379 Cf. infra 2-2-2-4.
 380 Ce qui n’est pas toujours le cas comme le montrent les exemples que nous donnons.
 381 Nous notons parfois des formes non attestées , car l’hypothèse est séduisante d’un stade d’évolution en .
 382 Carte A.L.G. 1789.
 383 Carte A.L.G. 1788, Vidal 1999, p. 242.
 384 Dic . Arnaudin 2, p. 269 et Méaule p. 133, 349.
 385 Méaule, p. 326. A.L.G. 1316.
 386Palay 1980, p. 559.
 387 Arnaudin 2001-2003 1, p. 371 et Dic Méaule p. 427.
 388 Cet exemple ainsi que les suivants sont tirés de Arnaudin 03, p. 554.
 389 Lartigue 1992, p. 75.
 390 Arnaudin 2001-2003 I, p. 260 et Méaule, p. 128 et 131. Carte A.L.G. 742.
 391 Voir Coromines, El parla de la Vall d’Aran, p. 420. Mais l’évolution  >  >  nous étonne tout de même.
 392 Ce mot est aussi donnée comme étymologiquement basque par Rohlfs 1977, p. 42, §24.
 393 Méaule, p.161et Arnaudin 2001-2003 II, p. 372.
 394 Bourciez 1895.
 395 Cf. supra 2-2-1-3-4.
 396 Carte 2151.
 397 Carte 2151.
 398 Points 679, 679E, 679SO et 791NE plus au sud. Cf . supra 2-2-1-1-1-2.
 399 Lalanne 1949, fasc. 1, p. 23-24.
 400 Séguy 1965, p. 1045.
 401 Cf. supra 2-2-1-3-3.
 402 Cf. supra 1-2-2-2, Rohlfs 1977, p. 125, §435.
 403 Lalanne 1949, fasc. 1, p. 25, A.L.G. cartes 2070-2070, Millardet cartes M 1, 11, 14, 146, 168, 172, 182, 243, 260, 281, 298, 358, 391, 447, 518 , 567, 753 et 761.
 404 En total accord avec Ronjat 1930, p. 297-299.
 405 Lalanne 1949, fasc. 1, p. 27.
 406 Séguy 1965, p. 1045.
 407 Cf. supra 2-2-1-3-5-5.
 408 Cartes 1722 et 1725.
 409 Allières 1995, p. 453.
 410 Arnaudin 1995, p. LVIII.
 411 On appelle aussi cette voyelle schwa ou schva, terme emprunté à l’hébreu et qui signifie néant.
 412 Léon 1997, p. 58. Cependant, cet E atone s’élide à la fin des mots quand il est suivi par un autre mot commençant par une voyelle. Ex : dèixa aquò ! , « laisse ça ! ». Arnaudin 1995, p. LX. C’est aussi le cas des mots où  prétonique est initial et suit une voyelle, comme dans   , « être éteint ».
 413 Pierret 1994, p. 94-98.
 414 Carte A.L.G. 1610.
 415 Arnaudin 1995, p. LVIII. Il donne également henejar > heniar, « faner » ; marcandejar > marcandiar, « marchander » ; perperejar > perperiar , « ciller » comme autres exemples. Il est cependant de nombreux cas où cette élision n’a jamais lieu, comme dans tortejar « boiter » ; terrejar « terrer » ; bretejar « bégayer » ; blurejar « bleuir » etc...
 416 Ce qui a été le cas des voyelles atones en général. Ronjat 1930 I, p. 205-213, Allières 2001, p. 26.
 417 Rohlfs 1977, p. 125, §435, Cartes A.L.G. 2160 et 2212, Viaut 1998, p. 100.
 418 Luchaire 1879, p. 255.
 419 Lalanne 1949, fasc. 1, p. 53.
 420 Séguy 1965, p. 1034.
 421 Lalanne 1949 p. 54.
 422 Lalanne 1949, fasc. 1, p. 54.
 423 Carte A.L.G. 2212.
 424 Cf. infra. 2-2-3-1.
 425 Séguy 1965, p. 1037, Lalanne 1949, fasc. 1, p. 54, Rohlfs 1977, p. 127, §440.
 426 Ronjat 1930 I, p. 235.
 427 Carte A.L.G. 2097.
 428 Carte A.L.G. 2097, Séguy 1965, p. 1037.
 429 Lalanne 1949, fasc. 1, p. 59.
 430 Ronjat 1930 I, p. 284.
 431 Cartes A.L.G. 2160-2161. Cf. supra 1-2-3-1.
 432 Séguy 1965, p. 1037 et A.L.G. 2150, 2160 et 2161. Tout comme pour ce qui est des voyelles prétoniques, nous la notons  en précisant qu’elle est plutôt arrondie.
 433 Bourciez 1922, p. 44.
 434 Luchaire 1879, p. 218. Nous n’expliquons pas cette remarque, d’autant moins que le même auteur écrit à la même page que les patois de la côte assourdissent le - final en [eu]. Ailleurs, il écrit cette lettre -ŏ (p. 256-259).
 435 Cf . supra 2-2-3-1 1.
 436 Bec 1973, p. 33-34, §31.
 437 Rohlfs 1977, p. 127, §440.
 438 Carte A.L.G. 2095.
 439 Séguy 1965, p. 1038, Allières 2001, p. 26.
 440 Gouiran 1999-2000, fasc. 1, p. 13.
 441 Allières 1995, p. 452.
 442 Lartigue 1992, p. 74 et 82.
 443 Ronjat 1930 I, p. 248.
 444 Cartes A.L.G. 2095 et 2212.
 445 Lalanne 1949, fasc. 1, p. 24.
 446 A.L.G V, fasc.2, p. 25.
 447 Cf. supra 1-2-3-2.
 448 Cf. supra


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21996D0425(03)
 Úřední věstník L 102 , 25/04/1996 S. 0049 - 0049
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 6/96ze dne 29. února 1996,kterým se mění příloha XI (Telekomunikační služby) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,příloha XI Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 26/95 ze dne 19. května 1995 [1];vzhledem k tomu, že usnesení Rady 95/C 258/01 ze dne 18. září 1995 o zavádění budoucí regulační úpravy v odvětví telekomunikací [2] by mělo být začleněno do Dohody,ROZHODL TAKTO:Článek 1V příloze XI Dohody se za bod 26c (usnesení Rady 95/C 188/02) vkládá nový bod, který zní:"26d. 395 Y 1003(01): Usnesení Rady 95/C 258/01 ze dne 18. září 1995 o zavádění budoucí regulační úpravy v odvětví telekomunikací (Úř. věst. C 258, 3.10.1995, s. 1)."Článek 2Znění usnesení 95/C 258/01 v islandském a norském jazyce, která tvoří přílohu odpovídajících jazykových verzí tohoto rozhodnutí, jsou platná.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. března 1996 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody.Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 29. února 1996.Za Smíšený výbor EHPpředsedaP. Benavides[1] Úř. věst. L 273, 16.11.1995, s. 47.[2] Úř. věst. C 258, 3.10.1995, s. 1.--------------------------------------------------


type: caselaw

text:
 6.6.2009
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 129/10
 Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Bezirksgericht Ried i.I. (Rakúsko) 30. marca 2009 — trestné konanie proti Antonio Formato, Lenka Rohackova, Torsten Kuntz, Gardel Jong Aten, Hubert Kanatschnig, Jarmila Szabova, Zdenka Powerova, Nousia Nettuno
 (vec C-116/09)
 2009/C 129/16
 Jazyk konania: nemčina
 Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania
 Bezirksgericht Ried i.I.
 Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom
 Antonio Formato, Lenka Rohackova, Torsten Kuntz, Gardel Jong Aten, Hubert Kanatschnig, Jarmila Szabova, Zdenka Powerova, Nousia Nettuno
 Prejudiciálne otázky
 1.
 Má sa článok 43 ES (Zmluva o založení Európskeho spoločenstva v znení z 2. októbra 1997, naposledy zmenená a doplnená pristúpením Bulharskej republiky a Rumunska k Európskej únii 25. apríla 2005 (1)) vykladať v tom zmysle, že mu odporuje právny predpis, ktorý stanovuje, že prevádzkovať hazardné hry v herniach môžu výhradne spoločnosti vo forme akciových spoločností so sídlom na území tohto členského štátu, teda že je potrebné založiť alebo nadobudnúť kapitálovú spoločnosť so sídlom v tomto členskom štáte?
 2.
 Majú sa články 43 ES a 49 ES vykladať v tom zmysle, že im odporuje vnútroštátny monopol na určité hazardné hry, napr. hazardné hry v herniach, pokiaľ v príslušnom členskom štáte celkovo neexistuje koherentná a systematická politika obmedzovania hazardných hier, keďže vnútroštátni prevádzkovatelia s koncesiou vyzývajú na účasť na hazardných hrách, ako napr. štátnych športových stávkach a lotériách, a tieto hry propagujú (v televízii, v novinách, v časopisoch), pričom reklama ide dokonca tak ďaleko, že krátko pred žrebovaním ponúkajú hotovosť na žreb („TOI TOI TOI — Glaub’ ans Glück“)?
 3.
 Majú sa články 43 ES a 49 ES vykladať v tom zmysle, že im odporuje právny predpis, podľa ktorého sa všetky koncesie na hazardné hry a herne upravené vnútroštátnym právom týkajúcim sa hazardných hier udeľujú na obdobie 15 rokov na základe právnej úpravy, ktorá vylučuje z výberového konania ďalších uchádzačov z územia Spoločenstva (ktorí nie sú príslušníkmi tohto členského štátu)?
 (1) Ú. v. EÚ L 157, s. 11.


type: wikipedia

text:
Tetrahedrale en octahedrale symmetrie en de bijbehorende pyritohedrale symmetrie omvatten vijf vormen van polyhedrale symmetrie, en wel de symmetrie van onder meer het viervlak of tetraëder en de kubus. Het eerste woord van elke symmetrie wordt ook wel eens zonder h geschreven, met dan de uitgang edrale of edrische, al of niet met trema.
 Deze vijf figuren geven een vooraanzicht van de bol die de symmetrie weergeeft. De rotatie-assen zijn daarbij met de kleine symbolen aangegeven, het fundamentele domein is geel en verbindende grote cirkels geven aan waar de eventuele spiegelvlakken de bol snijden. De figuren zijn in orthografische projectie getekend en tonen dus precies een halfrond. Alle rotatieassen en de aangegeven grote cirkels zijn ook van toepassing op dezelfde plaats aan de achterkant. Merk op dat een ellips geen grote cirkel voorstelt, maar twee halve grote cirkels aan de voorkant van de bol.
 Dezelfde symmetrie kan ook op een driehoekige hexaëder of op een kubus worden geprojecteerd. Een driehoekige hexaëder is een catalanlichaam. Alle elementen van de symmetriegroep van de kubus zijn dus tetrahedraal, octahedraal of pyritohedraal.
 De symmetrieën in de vijf figuren met een bol hebben gemeen dat ze allemaal vier assen van rotatiesymmetrie van orde 3 hebben. Ze hebben het volgende aantal punten waar ze het oppervlak van een convex object, er is in de afbeeldingen voor een bol gekozen, met de betreffende symmetrie snijden. Het aantal assen is steeds de helft:
 8 van orde 3. De assen gaan bij de kubus door de hoekpunten. Anders gezegd: de snijpunten met een bol vormen de hoekpunten van een kubus.
 0 of 6 van orde 4. De assen gaan bij de kubus door de middens van de zijvlakken.
 6 of 12 van orde 2. De assen gaan bij de kubus door de middens van de ribben.
 Th heeft verder nog drie in blauw aangegeven spiegelvlakken, Td zes die in rood zijn aangegeven, en Oh heeft ze allemaal.
 De groepen , , , en zijn de symmetriegroepen van de kubus met:
 voor blanco zijden
 voor op elk zijvlak dezelfde chirale figuur met rotatiesymmetrie van orde 4
 voor op elk zijvlak een diagonaal zo dat die samen een tetraëder vormen
 voor op elk zijvlak een lijnstuk dat de middens van twee tegenover elkaar liggende zijden verbindt, zodanig dat zulke lijnstukken elkaar niet raken; ook de symmetriegroep van een pyritoëder
 voor zowel het bij als genoemde
 is de symmetrie van het viervlak en een archimedisch lichaam, de afgeknotte tetraëder. is algebraïsch de symmetrische groep , want de elementen van komen 1-op-1 overeen met de permutaties van de 4 hoekpunten.
 is algebraïsch de alternerende groep , want de elementen van komen 1-op-1 overeen met de even permutaties van de 4 hoekpunten.
 en dus algebraïsch . De groep is niet alleen de chirale versie van maar ook van .
 is de symmetrie van de kubus, het regelmatige achtvlak of octaëder en vijf archimedische lichamen. Twee archimedische lichamen, namelijk de beide versies van de stompe kubus, zijn chiraal met als totale symmetriegroep. is algebraïsch de symmetrische groep , waarbij de elementen 1-op-1 overeenkomen met de permutaties van de lichaamsdiagonalen van de kubus, en dus algebraïsch . Behalve zijn ook en , dus , ondergroepen van . De groep is een ondergroep van O.
 Groepentheorie
 Symmetrie