text:
En billig landing for aldersdiskriminerede SAS-piloter
 Højesteret har ved dom af 12. marts 2015 tilkendt fire piloter en godtgørelse på hver 6 måneders løn som følge af, at piloterne havde været udsat for aldersdiskrimination i forbindelse med deres afskedigelse fra SAS.
 Sagen omhandlede fire piloter, som blev afskediget i forbindelse med en større afskedigelsesrunde. Afskedigelserne blev gennemført som følge af arbejdsmangel og deraf følgende overtallighed. Piloterne, som skulle afskediges, blev udvalgt efter en særlig senioritetsliste, som i henhold til vilkår herom i overenskomsten mellem SAS og Dansk Pilotforening blandt andet skulle anvendes i forbindelse med afskedigelser. Der blev således ikke anvendt et udvælgelseskriterium, som var baseret på objektivt begrundede sociale hensyn, men derimod udelukkende efter placering på senioritetslisten.
 På senioritetslisten blev piloter, der var ansat inden for samme rekrutteringsår, rangeret efter alder, hvorved en ældre stod foran en yngre i rækken, når der skulle afskediges medarbejdere. De afskedigede piloter klagede på den baggrund til Ligebehandlingsnævnet og stillede krav om godtgørelse på grund af aldersdiskrimination. Piloterne blev i Ligebehandlingsnævnet tilkendt 9 måneders løn i godtgørelse, hvilket både by- og landsret senere stadfæstede.
 I sagen for Højesteret havde SAS gjort gældende, at de i alt 79 afskedigelser var driftsmæssigt begrundede, idet der var arbejdsmangel og dermed overtallighed, og at denne situation var blevet håndteret i overensstemmelse med senioritetslisten, som det var påkrævet i den gældende overenskomst.
 Ligebehandlingsnævnet, som mandatar for de fire piloter, gjorde heroverfor blandt andet gældende, at overenskomstens krav om anvendelse af senioritetslisten i forbindelse med afskedigelserne ikke kunne ændre på, at SAS var forpligtet til ikke at anvende vilkår, som er i strid med forskelsbehandlingsloven § 5 a, stk. 1.
 Højesteret fandt, at forbuddet mod forskelsbehandling på grund af alder var krænket som følge af, at afskedigelserne var sket efter en senioritetsliste. I forbindelse med fastsættelsen af godtgørelsen anførte Højesteret, at der skal lægges vægt på grovheden af overtrædelsen, herunder særligt baggrunden for overtrædelsen og den krænkelse, der er påført den enkelte.
 Højesteret fastsatte godtgørelsen til hver pilot til et beløb svarende til 6 måneders løn og nedsatte dermed godtgørelsen med 3 måneder i forhold til den af landsretten fastsatte godtgørelse. Højesteret henviste i den forbindelse særligt til, at afskedigelserne efter senioritetslisten var sket i henhold til den gældende kollektive overenskomst mellem SAS og Dansk Pilotforening, som de fire piloter var medlem af. Herudover henviste Højesteret til, at der var arbejdsmangel, og tillagde dermed disse formildende omstændigheder en ikke uvæsentlig betydning ved at nedsætte godtgørelsens størrelse.
 Dommen viser, at generelle overenskomstbestemte afskedigelseskriterier kan tillægges betydning, uanset at der er tale om ulovlig aldersdiskrimination, og at sådanne formildende omstændigheder, i overensstemmelse med tidligere praksis, kan medføre, at godtgørelser fastsættes til et lavere niveau.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 26.10.2013
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 313/28
 Žaloba podaná dne 29. července 2013 — Gossio v. Rada
 (Věc T-406/13)
 2013/C 313/54
 Jednací jazyk: francouzština
 Účastníci řízení
 Žalobce: Marcel Gossio (Casablanca, Maroko) (zástupce: S. Zokou, advokát)
 Žalovaná: Rada Evropské unie
 Návrhová žádání
 Žalobce navrhuje, aby Tribunál:
 —
 zrušil:
 —
 rozhodnutí 2010/656/SZBP, nařízení Rady (ES) č. 560/2005 a prováděcí rozhodnutí 2012/144/SZBP ze dne 8. března 2012, které stanoví omezující opatření vzhledem k situaci v Pobřeží slonoviny, v rozsahu, v němž se týkají žalobce a směřují proti němu;
 —
 rozhodnutí ze dne 17. května 2013, které potvrzuje a prodlužuje výše uvedená omezující opatření v rozsahu, v němž stanoví, že žalobce musí být i nadále uveden na seznamu osob a subjektů uvedených v příloze II rozhodnutí 2010/656/SZBP a v příloze IA nařízení (ES) č. 560/2005 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Pobřeží slonoviny.
 Žalobní důvody a hlavní argumenty
 Na podporu žaloby předkládá žalobce dva žalobní důvody.
 1)
 První žalobní důvod vychází z překročení pravomoci a zjevně nesprávného posouzení, jelikož:
 —
 skutečnosti vytýkané žalobci nemají žádný objektivní základ a neopírají se o žádný hmatatelný důkaz;
 —
 nelze prokázat objektivní vztah mezi důvody uplatněnými k odůvodnění omezujících opatření přijatých vůči žalobci a obecnou situací v Pobřeží slonoviny;
 —
 právní základy omezujících opatření přijatých vůči žalobci jsou v rozporu s posledními důvody uplatněnými k odůvodnění těchto opatření;
 —
 rozhodnutí Rady představují zneužití řízení nebo pravomoci.
 2)
 Druhý žalobní důvod vychází z porušení základních práv žalobce, zejména pak práva na presumpci neviny, práva na svobodu podnikání, vlastnického práva, zásady proporcionality, práva na respektování soukromého a rodinného života a práva nebýt vystaven nelidskému nebo ponižujícímu zacházení.


type: contracts

text:
 9.8.2007
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 209/50
 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG
 NR 28/2007
 z dnia 27 kwietnia 2007 r.
 zmieniająca załącznik XV (Pomoc państwa) do Porozumienia EOG
 WSPÓLNY KOMITET EOG,
 uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zmienione Protokołem dostosowującym Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zwane dalej „Porozumieniem”, w szczególności jego art. 98,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Załącznik XV do Porozumienia został zmieniony decyzją Wspólnego Komitetu EOG nr 157/2006 z dnia 8 grudnia 2006 r. (1).
 (2)
 W Porozumieniu należy uwzględnić rozporządzenie Komisji (WE) nr 1976/2006 z dnia 20 grudnia 2006 r. zmieniające rozporządzenia (WE) nr 2204/2002, (WE) nr 70/2001 oraz (WE) nr 68/2001 w odniesieniu do przedłużenia okresu stosowania (2),
 STANOWI, CO NASTĘPUJE:
 Artykuł 1
 W załączniku XV do Porozumienia wprowadza się następujące zmiany:
 1)
 w pkt 1d (rozporządzenie Komisji (WE) nr 68/2001) i 1f (rozporządzenie Komisji (WE) nr 70/2001) dodaje się tiret w brzmieniu:
 „—
 32006 R 1976: rozporządzeniem Komisji (WE) nr 1976/2006 z dnia 20 grudnia 2006 r. (Dz.U. L 368 z 23.12.2006, str. 85).”;
 2)
 w pkt 1g (rozporządzenie Komisji nr 2204/2002) dodaje się, co następuje:
 „, zmienione:
 —
 32006 R 1976: rozporządzeniem Komisji (WE) nr 1976/2006 z dnia 20 grudnia 2006 r. (Dz.U. L 368 z 23.12.2006, str. 85).”.
 Artykuł 2
 Tekst rozporządzenia (WE) nr 1976/2006 w języku islandzkim i norweskim, który zostanie opublikowany w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, jest autentyczny.
 Artykuł 3
 Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 28 kwietnia 2007 r., pod warunkiem że Wspólny Komitet EOG otrzyma wszystkie notyfikacje przewidziane w art. 103 ust. 1 Porozumienia (3).
 Artykuł 4
 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w sekcji EOG i w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej.
 Sporządzono w Brukseli dnia 27 kwietnia 2007 r.
 W imieniu Wspólnego Komitetu EOG
 Alan SEATTER
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 89 z 29.3.2007, str. 33.
 (2) Dz.U. L 368 z 23.12.2006, str. 85.
 (3) Nie wskazano wymogów konstytucyjnych.


type: other

text:
C 309/01 (16.09.2002)
 C 309/01
 F.________, intimée, représentée par Me Mario-Dominique Torello, avocat, rue Monnier 1, 1211 Genève
 (Jugement du 23 août 2001)
 F.________, de nationalité suisse, a quitté Genève pour s'établir au Portugal, en 1995. Elle s'y est mariée en 1997 et a exploité une entreprise avec son époux, pendant trois ans, avant que le couple connaisse des difficultés et se sépare, en mars 2000. A nouveau établie en Suisse depuis le 10 novembre 2000, divorcée depuis le 17 janvier 2001, elle a déposé une demande d'indemnités de chômage le 16 mars 2001.
 Par décision du 21 mars 2001, la Caisse cantonale genevoise de chômage (ci-après: la caisse) a rejeté cette demande, au motif que F.________ n'avait pas cotisé à l'assurance-chômage pendant les deux ans précédant son inscription au chômage et ne pouvait se prévaloir d'aucun motif de libération des conditions relatives à la période de cotisation. Le Groupe réclamations de l'Office cantonal de l'emploi a rejeté la réclamation déposée par la prénommée, par décision du 11 juin 2001.
 F.________ a déféré cette décision à la Commission cantonale genevoise de recours en matière d'assurance-chômage, qui a reconnu son droit à des indemnités de chômage, par jugement du 23 août 2001.
 La caisse interjette un recours de droit administratif contre ce jugement, dont elle demande l'annulation. L'intimée conclut au rejet du recours, sous suite de frais et dépens, et demande à être mise au bénéfice de l'assistance judiciaire. Pour sa part, le Secrétariat d'Etat à l'économie ne s'est pas déterminé.
 La décision administrative litigieuse a été rendue avant l'entrée en vigueur (le 1er juin 2002) de l'Accord du 21 juin 1999 entre la Confédération suisse, d'une part, et la Communauté européenne et ses Etats membres, d'autre part, sur la libre circulation des personnes. Celui-ci, en particulier son Annexe II, qui règle la coordination des systèmes de sécurité sociale, ne s'applique dès lors pas à la présente procédure (arrêt S. du 9 août 2002 prévu pour la publication, C 357/01, consid. 1). Il en va de même des modifications de la LACI introduites le 1er juin 2002 en raison de l'entrée en vigueur de cet accord (loi fédérale du 8 octobre 1999; RO 2002 719 ss) ainsi que des modifications prévues par la loi fédérale du 14 décembre 2001 relative aux dispositions concernant la libre circulation des personnes de l'Accord du 21 juin 2001 amendant la Convention du 4 janvier 1960 instituant l'Association européenne de libre-échange (AELE) (RO 2002 699 sv.).
 Aux termes de l'art. 8 al. 1 let. e LACI, les assurés n'ont droit à l'indemnité de chômage que s'ils remplissent les conditions relatives à la période de cotisation ou en sont libérés. Cette seconde éventualité est remplie, notamment, s'ils sont contraints d'exercer une activité salariée ou de l'étendre par suite de séparation de corps ou de divorce, d'invalidité ou de mort de leur conjoint ou pour des raisons semblables ou pour cause de suppression de leur rente d'invalidité. Ils ne sont toutefois pas libérés lorsque l'événement en question remonte à plus d'une année (art. 14 al. 2 LACI, tel qu'en vigueur jusqu'au 31 mai 2002; RO 1982 2189).
 Par ailleurs, les Suisses de retour au pays après un séjour de plus d'un an à l'étranger sont libérés des conditions relatives à la période de cotisation durant une année, à condition qu'ils justifient de l'exercice d'une activité salariée à l'étranger (art. 14 al. 3 LACI, tel qu'en vigueur jusqu'au 31 mai 2002; RO 1982 2189).
 Les premiers juges ont admis à juste titre - les parties ne le contestent du reste pas -, que l'intimée ne remplissait pas les conditions relatives à la période de cotisation et qu'elle ne justifiait pas de l'exercice d'une activité salariée à l'étranger, dans la mesure où elle y travaillait en qualité d'indépendante. Ils ont ensuite considéré qu'elle était libérée des conditions relatives à la période de cotisation, au motif qu'elle avait été contrainte, ensuite de son divorce, d'abandonner l'activité indépendante exercée aux côtés de son ex-époux pour rechercher un emploi salarié.
 Toutefois, comme le soutient la recourante, une libération des conditions relatives à la période de cotisation n'est possible que s'il existe un lien de causalité non seulement entre le motif invoqué et la nécessité de prendre ou d'augmenter une activité lucrative, mais aussi entre ce motif de libération et l'absence de durée minimale de cotisation (SVR 2000 ALV no 15 p. 42, consid. 6d non publié dans l'ATF 124 V 400). L'art. 14 al. 2 LACI ne vise ainsi que les situations où l'intéressé a été empêché d'accomplir une période minimale de cotisation parce qu'il s'est consacré exclusivement à la tenue du ménage et au confort domestique de sa famille; ne peut en revanche pas s'en prévaloir celui qui, à l'instar de l'intimée, n'a pas exercé d'activité salariée parce qu'il exerçait une activité indépendante en compagnie de son ex-conjoint (cf. ATF 125 V 125 sv. consid. 2c.; consid. 6d non publié dans l'ATF 124 V 400). Aussi le motif de libération retenu par les premiers juges ne peut-il être admis en l'espèce. Comme aucun autre motif de libération n'entre en considération, le recours est bien fondé.
 La procédure est gratuite, dès lors qu'elle porte sur l'octroi ou le refus de prestations d'assurances (art. 134 OJ). Par ailleurs, l'intimée, qui succombe, ne peut prétendre de dépens (art. 159 OJ). Il convient cependant de lui accorder l'assistance judiciaire, dans la mesure où ses moyens ne lui permettent pas d'assumer ses frais de défense et où l'assistance d'un avocat était indiquée (art. 152 OJ, en relation avec l'art. 135 OJ; cf. également ATF 125 V 202 consid. 4a, 372 consid. 5b et les références). L'intimée est rendue attentive au fait qu'elle devra rembourser la caisse du tribunal si elle devient ultérieurement en mesure de le faire (art. 152 al. 3 OJ).
 Le recours est admis et le jugement du 23 août 2001 de la Commission cantonale de recours en matière d'assurance-chômage est annulé.
 L'assistance judiciaire est accordée à l'intimée. les honoraires (y compris la taxe à la valeur ajoutée) de Me Torello, avocat d'office, sont fixés à 2500 fr. pour la procédure fédérale et seront supportés par la caisse du tribunal.


type: wikipedia

text:
Das Kleingebiet Püspökladány ( Püspökladányi kistérség) war bis Ende 2012 eine ungarische Verwaltungseinheit (LAU 1) im Südwesten des Komitats Hajdú-Bihar in der Nördlichen Großen Tiefebene. Anfang 2013 gelangten 12 der 13 Ortschaften in den nachfolgenden Kreis Püspökladány (ungarisch Püspökladányi járás), die Stadt Nádudvar wurde dem Kreis Hajdúszoboszló (ungarisch Hajdúszoboszlói járás) zugeordnet.
 Ende 2012 lebten auf einer Fläche von 954,95 km2 49.764 Einwohner. Die Bevölkerungsdichte des zweitgrößten Kleingebiets lag mit 52 Einwohnern/km2 unter der des Komitats.
 Der Verwaltungssitz befand sich in der Stadt Püspökladány (15.008 Ew.). Nádudvar (8.887 Ew.) und Kaba (6.005 Ew.) besaßen ebenfalls das Stadtrecht. Földes, Sárrétudvari und Nagyrábé waren drei Großgemeinden (ungarisch nagyközség). Diese und die 7 Gemeinden hatten eine durchschnittliche Einwohnerzahl von 1.986 (auf je 44,71 km2 Fläche).
 Ortschaften
 Siehe auch
 Kleingebiet
 Einzelnachweise
 Puspokladany
 Komitat Hajdú-Bihar


text:
El condado de White Pine (en inglés: White Pine County) fundado en 1869 es un condado en el estado estadounidense de Nevada. En el 2006 el condado tenía una población de 9,542 habitantes. La sede del condado es Ely.
 Geografía
 Según la Oficina del Censo, el condado tiene un área total de , de la cual es tierra y (0.23%) es agua.
 Demografía
 Según el censo en 2000, hubo 9,181 personas, 3,282 hogares, y 6,461 familias residiendo en el condado. La densidad poblacional era de . En el 2000 habían 4,439 unidades unifamiliares en una densidad de . La demografía del condado era de 86.35% blancos, 4.14% afroamericanos, 3.29% amerindios, 3.6% asiáticos, 0.24% isleños del Pacífico, 3.09% de otras razas y 2.10% de dos o más razas. 10.98% de la población era de origen hispano o latino de cualquier raza.
 La renta per cápita promedia del condado era de $36,688, y el ingreso promedio para una familia era de $44,136. En 2000 los hombres tenían un ingreso per cápita de $36,083 versus $26,425 para las mujeres. El ingreso per cápita para el condado era de $18,309 y el 11% de la población estaba bajo el umbral de pobreza nacional.
 Ciudades y pueblos
 Baker
 Cherry Creek
 Crosstimbers
 East Ely
 Ely
 Lages Station
 Lund
 Majors Place
 McGill
 Preston
 Reipetown
 Ruth
 Schellbourne
 Strawberry
 Referencias
 Enlaces externos
 "Scientists Voice Their Overwhelming Support for Wilderness Designations in White Pine County, Nevada" by the Wilderness Society


type: legislation

text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2022 05 13
 COM(2022) 207 final
 2022/0145(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) ir Naujosios Zelandijos kompetentingų kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu institucijų keitimosi asmens duomenimis pasirašymo Europos Sąjungos vardu
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.PASIŪLYMO DALYKAS
 Šis pasiūlymas susijęs su susitarimo dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) ir Naujosios Zelandijos kompetentingų kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu institucijų keitimosi asmens duomenimis pasirašymo siekiant Europos Sąjungos interesų.
 Susitarimo tikslas – sudaryti sąlygas Europolui ir Naujosios Zelandijos kompetentingoms institucijoms keistis asmens duomenimis, siekiant remti ir stiprinti Europos Sąjungos valstybių narių ir Naujosios Zelandijos veiksmus ir jų tarpusavio bendradarbiavimą vykdant nusikalstamų veikų, įskaitant sunkius nusikaltimus ir terorizmą, prevenciją ir su jomis kovojant, kartu užtikrinant tinkamas žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, įskaitant privatumą ir duomenų apsaugą, apsaugos priemones. Pirmenybę reikėtų skirti tarpvalstybiniam visų atitinkamų teisėsaugos institucijų Europos Sąjungoje keitimuisi informacija ir kartu keitimuisi informacija su pasauliniais partneriais, siekiant užkirsti kelią terorizmui ir su juo kovoti, sužlugdyti organizuotų nusikalstamų struktūras ir kovoti su kibernetiniais nusikaltimais. Šiais tikslais bendradarbiavimas su Naująja Zelandija teisėsaugos srityje yra labai svarbus siekiant padėti Europos Sąjungai toliau ginti savo saugumo interesus.
 2.
 PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai
 Globalizuotame pasaulyje, kuriame sunkūs nusikaltimai ir terorizmas tampa vis labiau tarpvalstybiniai ir universalūs, teisėsaugos institucijos turėtų būti visapusiškai pasirengusios bendradarbiauti su išorės partneriais, kad užtikrintų piliečių saugumą. Todėl Europolui turėtų būti sudaryta galimybė keistis asmens duomenimis su trečiųjų šalių teisėsaugos institucijomis tiek, kiek reikia jo užduotims atlikti, laikantis 2016 m. gegužės 11 d. Reglamente 2016/794
 1
 išdėstytų reikalavimų sistemos.
 Europolas gali keistis asmens duomenimis su trečiosiomis šalimis arba tarptautinėmis organizacijomis remdamasis:
 ·Europolo ir šalių partnerių bendradarbiavimo susitarimais, sudarytais prieš pradedant taikyti šiuo metu galiojantį 2017 m. gegužės 1 d. Europolo reglamentą;
 nuo 2017 m. gegužės 1 d.:
 ·Komisijos sprendimu, kuriuo nustatyta, kad atitinkama šalis arba tarptautinė organizacija užtikrina tinkamo lygio duomenų apsaugą (toliau – sprendimas dėl tinkamumo);
 ·nesant sprendimo dėl tinkamumo – tarptautiniu susitarimu, pateikiant tinkamas privatumo, pagrindinių teisių ir laisvių apsaugos priemones. Pagal dabartinį teisinį pagrindą šiuo metu Komisija yra atsakinga už derybas dėl tokių tarptautinių susitarimų Sąjungos vardu.
 Kiek to reikia Europolo užduotims atlikti, jis taip pat gali užmegzti ir palaikyti bendradarbiavimo santykius su išorės partneriais, sudarydamas darbinius ir administracinius susitarimus, kurie savaime negali būti teisiniu pagrindu keistis asmens duomenimis.
 Vienuoliktoje pažangos, padarytos kuriant tikrą veiksmingą saugumo sąjungą, ataskaitoje
 2
 Komisija nustatė aštuonias prioritetines Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos (MENA) regionų šalis
 3
 , atsižvelgdama į terorizmo grėsmę, su migracija susijusias problemas ir Europolo veiklos poreikius pradėti derybas. Atsižvelgdama į politinę strategiją, išdėstytą Europos saugumo darbotvarkėje
 4
 , Tarybos išvadose
 5
 ir Visuotinėje strategijoje
 6
 , taip pat teisėsaugos institucijų veiklos poreikius visoje Europos Sąjungoje ir galimą glaudesnio Europolo ir Naujosios Zelandijos kompetentingų institucijų bendradarbiavimo šioje srityje naudą, kuri, be kita ko, išryškėjo po 2019 m. kovo mėn. išpuolio Kraistčerče, Komisija mano, jog būtina, kad Europolas galėtų keistis asmens duomenimis su Naujosios Zelandijos kompetentingomis kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu institucijomis.
 2019 m. balandžio mėn. Europolas ir Naujosios Zelandijos policija pasirašė darbo susitarimą
 7
 . Tai buvo struktūrinio bendradarbiavimo, įskaitant saugią liniją, leidžiančią užtikrinti tiesioginį saugų abiejų šalių ryšį, pagrindas. Taip pat pagal jį Naujoji Zelandija į Europolą atsiuntė ryšių palaikymo pareigūną. Tačiau darbo susitarimas nėra keitimosi asmens duomenimis teisinis pagrindas. Atsižvelgdama į tai, 2019 m. spalio 30 d. Komisija pateikė rekomendaciją, kuria siūloma, kad Taryba suteiktų įgaliojimas pradėti Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos derybas dėl Europolo ir Naujosios Zelandijos kompetentingų kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu institucijų keitimosi asmenis duomenimis
 8
 . 2020 m. gegužės 13 d. Taryba suteikė Komisijai įgaliojimus pradėti derybas su Naująja Zelandija ir priėmė derybinius nurodymus
 9
 10
 .
 Derybos prasidėjo 2021 m. balandžio mėn. draugiškoje ir konstruktyvioje aplinkoje. Po ketvirtojo (ir paskutiniojo) derybų raundo, įvykusio 2021 m. rugsėjo mėn., abi Šalys susitarė dėl Susitarimo nuostatų. Vyriausieji derybininkai Susitarimo projekto tekstą parafavo 2021 m. lapkričio mėn.
 •Suderinamumas su esamomis Sąjungos politikos sritimis
 Derybos dėl Susitarimo vyko laikantis 2020 m. gegužės 13 d. Tarybos priimtų išsamių derybinių nurodymų. Šis Susitarimas taip pat dera su esama Sąjungos politika teisėsaugos bendradarbiavimo srityje. Per pastaruosius kelerius metus padaryta pažanga gerinant valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą keičiantis informacija, taip iš teroristų ir sunkius nusikaltimus darančių nusikaltėlių atimant galimybę veikti. Esamais Komisijos strateginiais dokumentais pagrindžiama būtinybė gerinti teisėsaugos bendradarbiavimo ES veiksmingumą ir efektyvumą, taip pat plėsti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis. Tarp šių dokumentų paminėtina ES saugumo sąjungos strategija
 11
 , ES kovos su terorizmu darbotvarkė
 12
 ir ES kovos su organizuotu nusikalstamumu strategija
 13
 .
 Vienas konkretus apsaugos priemonių rinkinys, visų pirma priemonių, nurodytų Susitarimo II skyriuje, yra susijęs su asmens duomenų apsauga, kuri yra viena iš pagrindinių teisių, įtvirtintų ES sutartyse ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Pagal Europolo reglamento 25 straipsnio 1 dalies b punktą Europolas gali perduoti asmens duomenis trečiosios šalies institucijai arba tarptautinei organizacijai remdamasis pagal SESV 218 straipsnį Sąjungos ir tos trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos sudarytu tarptautiniu susitarimu, kuriuo užtikrinama privatumo ir pagrindinių asmens teisių ir laisvių apsauga. Susitarimo II skyriuje numatytos tokios apsaugos priemonės, įskaitant nuorodas, užtikrinančias įvairius duomenų apsaugos principus ir prievoles, kurių turi laikytis Šalys (3, 4, 5, 7, 8, 11, 12, 13, 14 ir 15 straipsniai), taip pat nuostatos, užtikrinančios individualias teises (6, 10 ir 11 straipsniai), nepriklausomą priežiūrą (16 straipsnis) ir veiksmingą administracinį ir teisminį teisių gynimą teisių pažeidimo atveju bei Susitarime pripažintas apsaugos priemones tvarkant asmens duomenis (17 straipsnis).
 Būtina rasti saugumo didinimo ir žmogaus teisių apsaugos, įskaitant duomenų ir privatumo apsaugą, pusiausvyrą. Komisija užtikrino, kad Susitarime būtų nustatytos tinkamos asmenų privatumo, pagrindinių teisių ir laisvių apsaugos priemonės, taip pat teisinis pagrindas keistis asmens duomenimis, siekiant kovoti su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu.
 Be to, Europos Sąjunga ir Naujoji Zelandija yra artimos partnerės. 2016 m. spalio 5 d. pasirašytas Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos partnerystės susitarimas dėl santykių ir bendradarbiavimo atspindi sustiprėjusius Šalių partnerystės ryšius, kurie gilina ir stiprina bendradarbiavimą abiem Šalims svarbiais klausimais ir atspindi bendras vertybes bei principus. Į Susitarimą įtrauktos ne tik nuostatos, leidžiančios palengvinti prekybą, bet ir nuostatos, pagal kurias Šalys įsipareigoja bendradarbiauti tokiose srityse kaip teisėsauga, organizuoto nusikalstamumo bei korupcijos prevencija ir kova su jais, narkotikai, kibernetiniai nusikaltimai, pinigų plovimas, terorizmas ir terorizmo finansavimas, migracija ir prieglobstis. Europos Sąjunga ir Naujoji Zelandija taip pat yra partnerės Pasaulinio kovos su terorizmu forume (GCTF). Tai tarptautinis 29 šalių ir Sąjungos forumas, kurio pagrindinis tikslas – mažinti žmonėms visame pasaulyje keliamą terorizmo pavojų užkertant kelią teroristiniams išpuoliams, kovojant su jais ir vykdant atitinkamą baudžiamąjį persekiojimą, taip pat kovojant su terorizmo kurstymu ir verbavimu teroristinei veiklai. Be to, Europos Sąjunga ir Naujoji Zelandija glaudžiai bendradarbiauja užsienio ir saugumo klausimais ir palaiko nuolatinį dialogą politikos ir saugumo klausimais. Palaikant šį dialogą, be kita ko, dažnai vykdomos ministerijų ir vyresniųjų pareigūnų lygmens konsultacijos. Naujoji Zelandija taip pat dalyvavo kai kuriose ES krizių valdymo operacijose, pvz., operacijoje „Atalanta“ (kova su piratavimu Somalio pusiasalyje) 2014 m.
 3.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI
 •Teisinis pagrindas
 Šis pasiūlymas grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsnio 2 dalimi ir 88 straipsniu kartu su 218 straipsnio 5 dalimi.
 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/794 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo), kuriuo pakeičiami ir panaikinami Tarybos sprendimai 2009/371/TVR, 2009/934/TVR, 2009/935/TVR, 2009/936/TVR ir 2009/968/TVR
 14
 , (toliau – Europolo reglamentas) išdėstytos konkrečios taisyklės dėl Europolo asmens duomenų perdavimo už ES ribų. Jo 25 straipsnio 1 dalyje išvardyti keli teisiniai pagrindai, kuriais remdamasis Europolas gali teisėtai perduoti asmens duomenis trečiųjų šalių institucijoms. Viena iš galimybių yra Komisijos sprendimas dėl tinkamumo pagal Direktyvos (ES) 2016/680 36 straipsnį, kuriame nustatoma, kad trečioji šalis, į kurią Europolas perduoda asmens duomenis, užtikrina tinkamą apsaugos lygį. Kadangi šiuo metu Naujojoje Zelandijoje nėra nei sprendimo dėl tinkamumo, nei susitarimo dėl operatyvinio bendradarbiavimo, kita Europolo struktūrinio asmens duomenų perdavimo Naujajai Zelandijai alternatyva yra ES ir Naujajai Zelandijai sudaryti privalomą tarptautinį susitarimą, kuriuo būtų užtikrinamas pakankamas privatumo ir kitų pagrindinių asmens teisių ir laisvių apsaugos lygis.
 Todėl šis Susitarimas priklauso Sąjungos išimtinei išorės kompetencijai. Todėl šis Susitarimas gali būti sudarytas remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 5 dalies a punktu.
 •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)
 Netaikoma.
 •Proporcingumo principas
 Pirmiau išdėstyti Sąjungos tikslai, susiję su šiuo pasiūlymu, gali būti pasiekti tik sudarant privalomą tarptautinį susitarimą, kuriuo numatomos būtinos bendradarbiavimo priemonės ir kartu užtikrinama tinkama pagrindinių teisių apsauga. Susitarimo nuostatos neviršija to, kas būtina jo pagrindiniams tikslams pasiekti. Vienašaliai veiksmai nėra alternatyva, nes jie nesuteiktų pakankamo pagrindo policijos bendradarbiavimui su ES nepriklausančiomis šalimis ir jais negalėtų būti užtikrinta reikiama pagrindinių teisių apsauga.
 •Priemonės pasirinkimas
 Netaikoma.
 4.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas
 Netaikoma.
 •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
 Netaikoma.
 •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas
 Vykstant derybų procesui Komisija nepriklausomo tyrimo neatliko.
 •Poveikio vertinimas
 Netaikoma.
 •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas
 Netaikoma.
 •Pagrindinės teisės
 Gali būti, kad keitimasis asmens duomenimis paveiks duomenų apsaugą; tačiau, kaip numatyta Susitarime, jam bus taikomos tos pačios griežtos taisyklės ir procedūros, kurios jau yra taikomos tokių duomenų tvarkymui laikantis ES teisės.
 II skyriuje numatyta asmens duomenų apsauga. Tuo pagrindu 3 straipsnyje bei 4–17 straipsniuose nustatomi pagrindiniai duomenų apsaugos principai, įskaitant specialių kategorijų duomenų tvarkymo tikslo apribojimą, duomenų kokybę ir taisykles, prievolės, taikomos duomenų valdytojams, įskaitant prievoles, susijusias su duomenų saugojimu, įrašų tvarkymu, saugumu ir tolesniu duomenų perdavimu, užtikrintinos asmens teisės, įskaitant teises, susijusias su prieiga, asmens duomenų ištaisymu ir automatizuotu sprendimų priėmimu, nepriklausoma ir veiksminga priežiūra, taip pat administracinės ir teisminės teisių gynimo priemonės. Apsaugos priemonės taikomos visoms asmens duomenų tvarkymo formoms Europolo ir Naujosios Zelandijos bendradarbiavimo kontekste. Naudojimasis tam tikromis asmens teisėmis gali būti atidėtas, apribotas ar tas teises gali būti atsisakyta suteikti, jei tai būtina, pagrįsta ir proporcinga, atsižvelgiant į duomenų subjekto pagrindines teises ir interesus, visų pirma siekiant užkirsti kelią rizikai vykdomam nusikalstamų veikų tyrimui ar patraukimui baudžiamojon atsakomybėn, kuris taip pat vykdomas pagal Sąjungos teisę.
 Be to, Europos Sąjunga ir Naujoji Zelandija užtikrina, kad nepriklausoma valdžios institucija, atsakinga už duomenų apsaugą (priežiūros institucija) prižiūrėtų su asmenų privatumu susijusius klausimus, kad tvarkant asmens duomenis būtų apsaugotos fizinių asmenų pagrindinės teisės ir laisvės.
 29 straipsniu sustiprinamas Susitarime nustatytų apsaugos priemonių veiksmingumas, numatant reguliarias bendras jo įgyvendinimo peržiūras. Vertinimo grupėse dalyvauja atitinkamų duomenų apsaugos ir teisėsaugos sričių ekspertai.
 Numatyta ir papildoma apsaugos priemonė: pagal 19 straipsnio 15 dalį esminio pažeidimo atveju ar neįvykdžius Susitarimo nuostatose numatytų įsipareigojimų, Susitarimas gali būti sustabdytas. Visi iki sustabdymo perduoti asmens duomenys ir toliau tvarkomi laikantis Susitarimo. Be to, nutraukus Susitarimą, prieš jo nutraukimą perduoti duomenys toliau tvarkomi pagal Susitarimo nuostatas.
 Be to, Susitarimu užtikrinama, kad Europolo ir Naujosios Zelandijos keitimasis asmens duomenimis atitiktų tiek nediskriminavimo principą, tiek Chartijos 52 straipsnio 1 dalį, kuria užtikrinama, kad poveikis pagrindinėms teisėms, kuris gali būti susijęs su naująja sąveikumo sistema, neviršytų to, kas tikrai būtina, kad būtų iš tikrųjų pasiekti bendrojo intereso tikslai, laikantis proporcingumo principo.
 5.POVEIKIS BIUDŽETUI
 Poveikio Sąjungos biudžetui nėra.
 6.KITI ELEMENTAI
 •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka
 Įgyvendinimo planas nereikalingas, nes Susitarimas įsigalios tą dieną, kai bus gautas paskutinis rašytinis pranešimas, kuriuo Europos Sąjunga ir Naujoji Zelandija diplomatiniais kanalais praneš viena kitai, kad procedūros jų pusėje yra baigtos.
 Kalbant apie stebėseną, Europos Sąjunga ir Naujoji Zelandija kartu peržiūri Susitarimo įgyvendinimą praėjus vieniems metams po jo įsigaliojimo ir vėliau – reguliariai, taip pat papildomai, jei to paprašo viena iš Šalių arba dėl to susitariama kartu.
 •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas
 1 straipsnyje nurodytas Susitarimo tikslas.
 2 straipsnyje pateikiamos Susitarime taikomos apibrėžtys.
 3 straipsnyje nurodomi asmens duomenų tvarkymo tikslai.
 4 straipsnyje nurodomi bendro pobūdžio duomenų apsaugos principai, kurių turi laikytis Europos Sąjunga ir Naujoji Zelandija.
 5 straipsnyje nustatytos specialios asmens duomenų bei duomenų subjektų kategorijos, pvz., nusikalstamų veikų aukų, liudytojų ar kitų asmenų, galinčių pateikti informacijos apie nusikalstamas veikas, taip pat asmenų iki 18 metų.
 6 straipsnyje nustatytas automatizuotas asmens duomenų tvarkymas.
 7 straipsnyje pateikiamas tolesnio gautų duomenų perdavimo pagrindas.
 8 straipsnyje nustatytas informacijos šaltinio patikimumo ir tikslumo vertinimas.
 9 straipsnyje nustatyta teisė susipažinti su duomenimis, užtikrinant, kad duomenų subjektas turėtų teisę pagrįstais laiko tarpais gauti informacijos apie tai, ar su juo susiję asmens duomenys tvarkomi pagal Susitarimą.
 10 straipsnyje nustatyta teisė reikalauti ištaisyti, ištrinti asmens duomenis ir apriboti jų tvarkymą; tai duomenų subjektui užtikrina teisę kreiptis į kompetentingas institucijas, kad jos ištaisytų netikslius duomenų subjekto asmens duomenis, perduotus pagal šį Susitarimą.
 11 straipsnyje nustatytas pranešimas apie asmens duomenų saugumo pažeidimus, susijusius su asmens duomenimis, perduotais pagal Susitarimą, užtikrinant, kad atitinkamos kompetentingos institucijos nedelsdamos viena kitą ir savo atitinkamą priežiūros instituciją informuotų apie tą saugumo pažeidimą ir imtųsi priemonių galimam neigiamam jo poveikiui sušvelninti.
 12 straipsnyje nustatytas pranešimas duomenų subjektui apie asmens duomenų saugumo pažeidimą, užtikrinant, kad abiejų Susitarimo Šalių kompetentingos institucijos duomenų subjektui nepagrįstai nedelsdamos praneštų tuo atveju, kai asmens duomenų saugumo pažeidimas, tikėtina, gali turėti rimtų neigiamų pasekmių jo teisėms ir laisvėms.
 13 straipsnyje nustatytos asmens duomenų saugojimo, peržiūros, taisymo ir ištrynimo taisyklės.
 14 straipsnyje nustatytas įrašų apie asmens duomenų rinkimą, keitimą, prieigą prie jų, atskleidimą, įskaitant tolesnį perdavimą, sujungimą ir ištrynimą registravimas.
 15 straipsnyje nustatytas duomenų saugumas, užtikrinant techninių ir organizacinių priemonių, skirtų duomenims, kuriais pasikeista pagal šį Susitarimą, apsaugoti, įgyvendinimą.
 16 straipsnyje nustatyta priežiūros institucija, kuri yra nepriklausoma valdžios institucija, atsakinga už duomenų apsaugą (priežiūros institucija), kuri prižiūrėtų su asmenų privatumu susijusius klausimus, įskaitant nacionalines taisykles, aktualias pagal Susitarimą, kad tvarkant asmens duomenis būtų apsaugotos fizinių asmenų pagrindinės teisės ir laisvės.
 17 straipsnyje nustatytos administracinės ir teisminės teisių gynimo priemonės, kuriomis užtikrinama, kad duomenų subjektai turėtų teisę į veiksmingas administracines ir teismines teisių gynimo priemones esant Susitarime pripažintų teisių ir apsaugos priemonių pažeidimams, atsiradusiems tvarkant jų asmens duomenis.
 18 straipsnyje nustatytas ginčų sprendimas, užtikrinant, kad dėl visų ginčų, galinčių kilti dėl Susitarimo aiškinimo, taikymo ar įgyvendinimo, ar dėl bet kokių su tuo susijusių klausimų būtų konsultuojamasi ir deramasi su ES ir Naujosios Zelandijos atstovais, siekiant rasti abiem Šalims priimtiną sprendimą.
 19 straipsnyje nustatyta sustabdymo sąlyga.
 20 straipsnyje nustatytos Susitarimo nutraukimo sąlygos.
 21 straipsnyje nustatyta sąsaja su kitomis tarptautinėmis priemonėmis, užtikrinant, kad Susitarimas nepažeistų teisinių nuostatų dėl keitimosi informacija, numatytų bet kurioje Naujosios Zelandijos ir bet kurios Europos Sąjungos valstybės narės sutartyje ar susitarime, ir nedarytų joms poveikio.
 22 straipsnyje nustatytas administracinių susitarimų įgyvendinimas.
 23 straipsnyje nustatyti administraciniai susitarimai dėl konfidencialumo; tai užtikrina, kad Europolo ir Naujosios Zelandijos kompetentingų institucijų sudarytas administracinis susitarimas dėl konfidencialumo reglamentuotų keitimąsi ES įslaptinta informacija, jei tai būtina pagal Susitarimą.
 24 straipsnyje nustatytos nacionalinės ryšių palaikymo institucijos ir ryšių palaikymo pareigūnai.
 25 straipsnyje nustatytos su Susitarimu susijusios išlaidos.
 26 straipsnyje nustatytas pranešimų apie Susitarimo įgyvendinimą teikimas.
 27 straipsnyje nustatytas Susitarimo įsigaliojimas ir taikymas.
 28 straipsnyje nustatytos nuostatos dėl dalinių Susitarimo pakeitimų ir papildymo.
 29 straipsnyje nustatytos nuostatos dėl Susitarimo peržiūros ir vertinimo.
 30 straipsnyje nustatytas Susitarimo teritorinis taikymas: užtikrinama, kad jis būtų taikomas teritorijoje, kurioje taikomos Europos Sąjungos sutartis ir Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo, ir Naujosios Zelandijos teritorijai.
 2022/0145 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) ir Naujosios Zelandijos kompetentingų kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu institucijų keitimosi asmens duomenimis pasirašymo Europos Sąjungos vardu
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 16 straipsnio 2 dalį, 88 straipsnį ir 218 straipsnio 5 dalį,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/794
 15
 numatyta, kad Europolas gali perduoti asmens duomenis trečiosios šalies institucijai, inter alia, remdamasis pagal SESV 218 straipsnį Sąjungos ir tos trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos sudarytu tarptautiniu susitarimu, kuriuo užtikrinama privatumo ir pagrindinių asmens teisių ir laisvių apsauga;
 (2)2020 m. gegužės 13 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Naująja Zelandija dėl Europolo ir Naujosios Zelandijos kompetentingų kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu institucijų keitimosi asmenis duomenimis.
 (3)Derybos dėl Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) ir Naujosios Zelandijos kompetentingų kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu institucijų keitimosi asmens duomenimis (toliau – Susitarimas) buvo sėkmingai baigtos, po jų pasikeista parafuotu Susitarimo tekstu, kuris gautas 2021 m. gruodžio 3 d.
 (4)Susitarimu užtikrinama, kad būtų visapusiškai paisoma Europos Sąjungos pagrindinių teisių, visų pirma teisės į privatų ir šeimos gyvenimą, pripažįstamos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 7 straipsnyje, teisės į asmens duomenų apsaugą, pripažįstamos 8 straipsnyje, ir teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą, pripažįstamos Chartijos 47 straipsnyje;
 (5)Susitarimas neturi įtakos asmens duomenų perdavimui ar kitų formų bendradarbiavimui tarp institucijų, atsakingų už nacionalinio saugumo užtikrinimą, ir jo nepažeidžia;
 (6)[„pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui, Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;“
 ARBA
 „pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį Airija [... raštu] pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šį sprendimą“ arba „[Sąjungos vidaus priemonė] privaloma Airijai ir todėl ji dalyvauja priimant šį sprendimą;“]
 (7)[„pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį Sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas.“];
 (8)todėl Susitarimas turėtų būti Sąjungos vardu pasirašytas su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) ir Naujosios Zelandijos kompetentingų kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu institucijų keitimosi asmens duomenimis (toliau – Susitarimas) pasirašymas, su sąlyga, kad minėtas Susitarimas bus sudarytas.
 Pasirašyti numatyto Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
 2 straipsnis
 Tarybos generalinis sekretoriatas parengia įgaliojamąjį raštą, kuriuo Komisijos nurodytam (-iems) asmeniui (-ims) suteikiami įgaliojimai pasirašyti Susitarimą su sąlyga, kad jis bus sudarytas.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 (1)
 2016 m. gegužės 11 d. Reglamentas (ES) 2016/794, OL L 135, 2016 5 24, p. 53.
 (2)
 COM(2017) 608 final, 2017 10 18.
 (3)
 Alžyras, Egiptas, Izraelis, Jordanija, Libanas, Marokas, Tunisas ir Turkija.
 (4)
 COM(2015) 185 final.
 (5)
 Tarybos dokumentas 10384/17, 2017 m. birželio 19 d.
 (6)
 „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa. Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija“
 http://europa.eu/globalstrategy/en
 .
 (7)
 Darbo susitarimas, kuriuo nustatomi Naujosios Zelandijos policijos ir Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros bendradarbiavimo ryšiai,
 https://www.europol.europa.eu/cms/sites/default/files/documents/working_arrangement_europol-new_zealand.pdf
 .
 (8)
 COM(2019) 551 final.
 (9)
 2020 m. balandžio 23 d. Tarybos sprendimas 7047/20 ir 2020 m. gegužės 13 d. Tarybos dokumentas CM 2178/20.
 (10)
 Tarybos sprendimo 7047/20 papildymas ADD 1, 2020 m. balandžio 24 d.
 (11)
 COM(2020) 605 final, 2020 7 24.
 (12)
 COM(2020) 795 final, 2020 12 9.
 (13)
 COM(2021) 170 final, 2021 4 14.
 (14)
 OL L 135, 2016 5 24, p. 153.
 (15)
 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/794 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo), kuriuo pakeičiami ir panaikinami Tarybos sprendimai 2009/371/TVR, 2009/934/TVR, 2009/935/TVR, 2009/936/TVR ir 2009/968/TVR (OL L 135, 2016 5 24, p. 53).
 ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2022 05 13
 COM(2022) 207 final
 PRIEDAS
 prie
 pasiūlymo dėlTARYBOS SPRENDIMO
 dėl Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) ir Naujosios Zelandijos kompetentingų kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu institucijų keitimosi asmens duomenimis pasirašymo Europos Sąjungos vardu
 PRIEDAS
 EUROPOS SĄJUNGA (toliau taip pat – Sąjunga arba ES),
 ir
 Naujoji Zelandija
 (toliau – Susitariančios Šalys),
 kadangi:
 1.šiuo Susitarimu, kuriuo sudaromos sąlygos Europolui ir Naujosios Zelandijos kompetentingoms institucijoms keistis asmens duomenimis, bus sukurta glaudesnio Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos operatyvinio bendradarbiavimo teisėsaugos srityje sistema, kartu apsaugant visų susijusių asmenų žmogaus teises ir pagrindines laisves, įskaitant jų privatumą ir duomenų apsaugą;
 2.šis Susitarimas nedaro poveikio Naujosios Zelandijos ir ES valstybių narių sudarytiems savitarpio teisinės pagalbos susitarimams, kuriais sudaromos sąlygos keistis asmens duomenimis;
 3.šiuo Susitarimu kompetentingoms institucijoms nėra nustatoma jokių reikalavimų perduoti asmens duomenis. Dalijimasis bet kokiais asmens duomenimis, kurių prašoma pagal šį Susitarimą, išlieka savanoriškas;
 4.šiuo Susitarimu pripažįstama, kad Šalys taiko panašius proporcingumo ir pagrįstumo principus. Bendroji šių principų esmė yra reikalavimas užtikrinti sąžiningą visų susijusių tiek viešų, tiek privačių interesų pusiausvyrą, atsižvelgiant į visas nagrinėjamo atvejo aplinkybes. Tokiai pusiausvyrai išlaikyti reikia laikytis tiek asmenų privatumo teisių kartu su kitomis žmogaus teisėmis ir interesais, tiek teisėtų tikslų, kurių gali būti siekiama, atsvaros, pvz., šiame Susitarime išreikštų asmens duomenų tvarkymo tikslų,
 susitarė:
 I SKYRIUS. Bendrosios nuostatos
 1 straipsnis
 Tikslas
 Šio Susitarimo tikslas – sudaryti sąlygas Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūrai (Europolui) ir Naujosios Zelandijos kompetentingoms institucijoms keistis asmens duomenimis, siekiant remti ir stiprinti Europos Sąjungos valstybių narių ir Naujosios Zelandijos veiksmus ir jų tarpusavio bendradarbiavimą vykdant nusikalstamų veikų, įskaitant sunkius nusikaltimus ir terorizmą, prevenciją ir su jomis kovojant, kartu užtikrinant tinkamą žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugą, įskaitant privatumą ir duomenų apsaugą.
 2 straipsnis
 Apibrėžtys
 Šiame Susitarime:
 a.Susitariančiosios Šalys – Europos Sąjunga ir Naujoji Zelandija;
 b. Europolas – Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra, įsteigta pagal Reglamentą (ES) 2016/794
 1
 arba bet kokį jo pakeitimą (toliau – Europolo reglamentas);
 c.kompetentinga institucija – Naujosios Zelandijos atveju – nacionalinės teisėsaugos institucijos, pagal Naujosios Zelandijos nacionalinę teisę atsakingos už nusikalstamų veikų prevenciją ir kovą su jomis, kurių sąrašas pateiktas šio Susitarimo II priede; Europos Sąjungos atveju – Europolas;
 d.Sąjungos įstaigos – III priede išvardytos institucijos, įstaigos, delegacijos, tarnybos ir agentūros, įsteigtos Europos Sąjungos sutartimi ir Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo arba jomis remiantis;
 e.nusikalstamos veikos – I priede išvardytų rūšių nusikaltimai ir susijusios nusikalstamos veikos. Nusikalstamos veikos laikomos susijusiomis su I priede išvardytų rūšių nusikaltimais, jei jos padaromos siekiant įgyti priemonių jiems įvykdyti, sudaryti sąlygas ar įvykdyti, arba tokių rūšių nusikaltimus padariusių asmenų nebaudžiamumui užtikrinti;
 f.asmens duomenys – informacija, susijusi su duomenų subjektu;
 g.duomenų subjektas – nustatytos tapatybės fizinis asmuo arba fizinis asmuo, kurio tapatybę galima nustatyti; asmuo, kurio tapatybė gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyta, visų pirma pagal identifikatorių, pavyzdžiui, vardą, pavardę, asmens kodą, vietos nustatymo duomenis arba interneto identifikatorių, arba pagal vieną ar kelias to asmens fizinei, fiziologinei, genetinei, psichinei, ekonominei, kultūrinei ar socialinei tapatybei būdingas savybes;
 h.genetiniai duomenys – visi asmens duomenys, susiję su paveldėtomis ar įgytomis tam tikro fizinio asmens genetinėmis savybėmis, suteikiančiomis unikalios informacijos apie to fizinio asmens fiziologiją ar sveikatą, gauti visų pirma analizuojant biologinį atitinkamo asmens mėginį;
 i.tvarkymas – bet kokia automatizuotomis arba neautomatizuotomis priemonėmis su asmens duomenimis ar asmens duomenų rinkiniais atliekama operacija ar operacijų seka, pavyzdžiui, rinkimas, įrašymas, rūšiavimas, struktūrizavimas, saugojimas, adaptavimas ar keitimas, išgava, susipažinimas, naudojimas, atskleidimas persiunčiant, platinant ar kitu būdu sudarant galimybę jais naudotis, sugretinimas ar sujungimas, apribojimas, ištrynimas ar sunaikinimas;
 j.informacija – asmens duomenys;
 k.asmens duomenų saugumo pažeidimas – saugumo pažeidimas, dėl kurio netyčia arba neteisėtai sunaikinami, prarandami, pakeičiami, be leidimo atskleidžiami persiųsti, saugomi arba kitaip tvarkomi asmens duomenys arba prie jų be leidimo gaunama prieiga;
 l.priežiūros institucija – viena ar daugiau nepriklausomų nacionalinių institucijų, kurios atskirai arba kartu yra atsakingos už duomenų apsaugą pagal šio Susitarimo 16 straipsnį ir kurioms buvo pranešta pagal tą straipsnį; tai gali būti ir institucijos, atsakingos už kitas žmogaus teises;
 m.tarptautinė organizacija – organizacija ir jai pavaldžios įstaigos, kurios reglamentuojamos tarptautinės viešosios teisės aktais, arba bet kuri kita įstaiga, įsteigta dviejų ar daugiau valstybių susitarimu arba remiantis tokiu susitarimu.
 3 straipsnis
 Asmens duomenų tvarkymo tikslai
 1.Asmens duomenys, kurių paprašyta ir kurie gauti pagal šį Susitarimą, tvarkomi tik nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar patraukimo baudžiamojon atsakomybėn už jas arba bausmių vykdymo tikslais, laikantis 4 straipsnio 5 dalyje nustatytų ribų ir atsižvelgiant į atitinkamus kompetentingų institucijų įgaliojimus.
 2.Kompetentinga institucija ne vėliau kaip asmens duomenų perdavimo momentu aiškiai nurodo konkretų tikslą ar tikslus, kuriais duomenys yra perduodami. Perduodant duomenis Europolui, tokio perdavimo tikslas ar tikslai nurodomi atsižvelgiant į konkrečius Europolo įgaliojimuose nustatytus duomenų tvarkymo tikslus.
 II skyrius. Keitimasis informacija ir duomenų apsauga
 4 straipsnis
 Bendrieji duomenų apsaugos principai
 1.Kiekviena Susitariančioji Šalis numato, kad asmens duomenys, kuriais keičiamasi pagal šį Susitarimą, yra
 a)tvarkomi sąžiningai, teisėtai ir tik tuo tikslu, kuriuo jie buvo perduoti pagal 3 straipsnį;
 b)adekvatūs, tinkami ir tik tokie, kurių reikia siekiant tikslų, dėl kurių jie tvarkomi;
 c)tikslūs ir aktualūs; kiekviena Susitariančioji Šalis nustato, kad jos kompetentingos institucijos imtųsi visų pagrįstų priemonių užtikrinti, kad netikslūs asmens duomenys, atsižvelgiant į tikslus, dėl kurių jie tvarkomi, būtų nedelsiant ištrinami arba ištaisomi;
 d)laikomi tokia forma, kad duomenų subjektų tapatybę būtų galima nustatyti ne ilgiau, nei tai yra būtina tais tikslais, kuriais asmens duomenys yra tvarkomi;
 e)tvarkomi taip, kad būtų užtikrinamas tinkamas asmens duomenų saugumas.
 2.Perduodančioji kompetentinga institucija asmens duomenų perdavimo momentu gali nurodyti bendrąjį arba konkretų prieigos prie jų arba jų naudojimo apribojimą, be kita ko, susijusį su tolesniu jų perdavimu, ištrynimu ar sunaikinimu po tam tikro laikotarpio arba tolesniu jų tvarkymu. Jei tokių apribojimų būtinybė paaiškėja po informacijos pateikimo, perduodančioji kompetentinga institucija apie tai atitinkamai informuoja gaunančiąją instituciją.
 3.Kiekviena Susitariančioji Šalis užtikrina, kad gaunančioji kompetentinga institucija laikytųsi visų prieigos prie asmens duomenų ar tolesnio jų naudojimo apribojimų, kuriuos nurodė perduodančioji kompetentinga institucija, kaip nurodyta 2 dalyje.
 4.Kiekviena Susitariančioji Šalis nustato, kad jos kompetentingos institucijos įgyvendintų tinkamas technines ir organizacines priemones taip, kad galėtų įrodyti, kad duomenų tvarkymas atitiks šį Susitarimą ir kad susijusių duomenų subjektų teisės yra saugomos.
 5.Kiekviena Susitariančioji Šalis užtikrina, kad jos kompetentingos institucijos neperduotų asmens duomenų, kurie gauti aiškiai pažeidžiant tarptautinės teisės normas, kurių Susitariančios Šalys privalo laikytis. Kiekviena Susitariančioji Šalis užtikrina, kad gauti asmens duomenys nebūtų naudojami prašant mirties bausmės, ją skiriant ar vykdant arba taikant bet kokį žiaurų ar nežmonišką elgesį.
 6.Kiekviena Susitariančioji Šalis užtikrina, kad pagal šį Susitarimą būtų registruojami visi asmens duomenų perdavimai ir tokių perdavimų tikslas ar tikslai.
 5 straipsnis
 Specialių kategorijų asmens duomenys ir įvairių kategorijų duomenų subjektai
 1.Nuo nusikalstamos veikos nukentėjusių asmenų, liudytojų ar kitų asmenų, galinčių pateikti informacijos apie nusikalstamą veiką, taip pat asmenų iki 18 metų amžiaus asmens duomenis perduoti draudžiama, išskyrus atvejus, kai toks perdavimas yra tikrai būtinas, pagrįstas ir proporcingas atskirais atvejais, susijusiais su nusikalstamų veikų prevencija ar kova su jomis.
 2.Turėtų būti draudžiama perduoti asmens duomenis, kuriais atskleidžiama rasinė arba etninė kilmė, politinės pažiūros, religiniai arba filosofiniai įsitikinimai, priklausymas profesinėms sąjungoms, taip pat genetinius duomenis, biometrinius duomenis tik fizinio asmens nustatymo tikslu, ar duomenis apie lytinį gyvenimą ar seksualinę orientaciją, nebent tai tikrai būtina ir proporcinga konkrečiais atvejais, siekiant užkirsti kelią nusikalstamai veikai arba su ja kovoti, ir jei tie duomenys, išskyrus biometrinius duomenis, papildo kitus asmens duomenis.
 3.Susitariančiosios Šalys užtikrina, kad tvarkant asmens duomenis pagal 1 ir 2 dalis taikomos tinkamos apsaugos nuo konkrečių susijusių rizikų priemonės, įskaitant galimybės susipažinti su duomenimis apribojimus, papildomas apsaugos priemones pagal 15 straipsnį ir ribojimą toliau perduoti duomenis pagal 7 straipsnį.
 6 straipsnis
 Automatizuotas asmens duomenų tvarkymas
 Sprendimai, pagrįsti tik automatizuotu asmens duomenų, kuriais buvo pasikeista, tvarkymu, įskaitant profiliavimą, be žmogaus įsikišimo, kurie gali turėti neigiamų teisinių pasekmių duomenų subjektui arba daryti jam didelį poveikį, draudžiami, nebent jie būtų leidžiami teisiškai, siekiant užkirsti kelią nusikalstamai veikai ar su ja kovoti, ir pritaikant tinkamas duomenų subjekto teisių ir laisvių apsaugos priemones, tarp kurių būtų bent teisė reikalauti žmogaus įsikišimo.
 7 straipsnis
 Tolesnis gautų asmens duomenų perdavimas
 1.Naujoji Zelandija užtikrina, kad jos kompetentingos institucijos pagal šį Susitarimą gautus duomenis kitoms Naujosios Zelandijos institucijoms perduotų tik jei:
 a)Europolas yra iš anksto davęs aiškų leidimą;
 b)tolesnio duomenų perdavimo tikslas yra toks pat kaip pradinis Europolo duomenų perdavimo tikslas, arba, neviršijant 3 straipsnio 1 dalyje nustatytų apribojimų, yra tiesiogiai susijęs su tuo pradiniu tikslu; ir
 c)tolesniam perdavimui taikomos tos pačios sąlygos ir apsaugos priemonės, kurios taikomos pradiniam duomenų perdavimui.
 2.Nedarant poveikio 4 straipsnio 2 daliai, nereikalaujama jokio išankstinio leidimo, jei gaunančioji institucija pati yra Naujosios Zelandijos kompetentinga institucija. Tas pats pasakytina apie Europolo galimybę dalytis asmens duomenimis su Europos Sąjungos valstybių narių kompetentingomis institucijomis, atsakingomis už nusikalstamų veikų prevenciją ir kovą su jomis, ir su III priede nurodytomis Sąjungos įstaigomis.
 3.Naujoji Zelandija užtikrina, kad tolesnis asmens duomenų, kuriuos gavo jos kompetentingos institucijos pagal šį Susitarimą, perdavimas trečiosios šalies institucijoms ar tarptautinėms organizacijoms būtų draudžiamas, nebent būtų tenkinamos šios sąlygos:
 a)perdavimas susijęs su asmens duomenimis, kuriems netaikomas Susitarimo 5 straipsnis;
 b)Europolas yra iš anksto davęs aiškų leidimą;
 c)tolesnio duomenų perdavimo tikslas yra toks pat kaip pradinis Europolo duomenų perdavimo tikslas;
 d)tolesniam perdavimui taikomos tos pačios sąlygos ir apsaugos priemonės, kurios taikomos pradiniam duomenų perdavimui.
 4.Pagal 3 dalies b punktą Europolas leidimą tolesniam perdavimui trečiajai šaliai ar tarptautinei organizacijai suteikti gali tik jei priimtas sprendimas dėl tinkamumo, tarptautinis susitarimas, kuriuo nustatomos atitinkamos privatumo ir pagrindinių asmens teisių ir laisvių apsaugos priemonės, bendradarbiavimo susitarimas ar bet koks kitas būsimas teisinis pagrindas dėl asmens duomenų perdavimo, atitinkantis Europolo reglamento nuostatas dėl tolesnio duomenų perdavimo.
 5.Europos Sąjunga užtikrina, kad Europolo pagal šį Susitarimą gautų asmens duomenų tolesnis perdavimas į III priedą neįtrauktoms Europos Sąjungos įstaigoms, trečiųjų šalių institucijoms ar tarptautinėms organizacijoms būtų draudžiamas, nebent:
 a)perdavimas susijęs su asmens duomenimis, kuriems netaikomas Susitarimo 5 straipsnis;
 b)Naujoji Zelandija yra iš anksto davusi aiškų leidimą;
 c)tolesnio duomenų perdavimo tikslas yra toks pat kaip pradinis Naujosios Zelandijos duomenų perdavimo tikslas;
 d)jei su ta trečiąja šalimi ar tarptautine organizacija yra priimtas sprendimas dėl tinkamumo, tarptautinis susitarimas, kuriuo nustatomos atitinkamos privatumo ir pagrindinių asmens teisių ir laisvių apsaugos priemonės ar bendradarbiavimo susitarimas, atitinkantis Europolo reglamento nuostatas.
 8 straipsnis
 Informacijos šaltinio patikimumo ir informacijos tikslumo vertinimas
 1.Kompetentingos institucijos, kiek įmanoma, ne vėliau kaip informacijos perdavimo momentu nurodo informacijos šaltinio patikimumą, remdamosi vienu ar daugiau iš šių kriterijų:
 1)kai nėra abejonių dėl šaltinio autentiškumo, patikimumo ir kompetencijos arba informacija teikiama šaltinio, kuris praeityje visais atvejais buvo patikimas;
 2)kai informacija gauta iš šaltinio, iš kurio gauta informacija dažniausiai buvo patikima;
 3)kai informacija gauta iš šaltinio, iš kurio gauta informacija dažniausiai buvo nepatikima;
 4)kai šaltinio patikimumo įvertinti neįmanoma.
 2.Kompetentingos institucijos, kiek įmanoma, ne vėliau kaip informacijos perdavimo momentu nurodo informacijos tikslumą, remdamosi vienu ar daugiau iš šių kriterijų:
 1)informacija, dėl kurios tikslumo perdavimo metu abejonių nėra;
 2)informacija šaltiniui žinoma asmeniškai, tačiau ją perduodančiam pareigūnui asmeniškai nežinoma;
 3)informacija šaltiniui asmeniškai nežinoma, tačiau ją patvirtina kita jau užfiksuota informacija;
 4)informacija, kurios šaltinis asmeniškai nežino ir kurios neįmanoma patvirtinti.
 3.Jeigu gaunančioji kompetentinga institucija, remdamasi jau turima informacija, padaro išvadą, kad perduodančiosios kompetentingos institucijos pagal 1 ir 2 dalis pateiktą informacijos arba jos šaltinio vertinimą reikia pakoreguoti, ji apie tai praneša tai institucijai ir stengiasi susitarti dėl vertinimo pakeitimo. Gaunančioji kompetentinga institucija be tokio sutikimo negali keisti gautos informacijos ar jos šaltinio vertinimo.
 4.Jei kompetentinga institucija gauna informaciją be vertinimo, ji mėgina, kiek įmanoma, ir tais atvejais, kai įmanoma, susitarusi su perduodančiąja kompetentinga institucija įvertinti šaltinio patikimumą ar informacijos tikslumą, remdamasi savo jau turima informacija.
 5.Jei patikimo įvertinimo atlikti neįmanoma, informacija vertinama pagal 1 dalies 4 punktą ir 2 dalies 4 punktą.
 DUOMENŲ SUBJEKTO TEISĖS
 9 straipsnis
 Prieigos teisė
 1.Susitariančiosios Šalys užtikrina duomenų subjekto teisę pagrįstais laiko tarpais gauti informaciją apie tai, ar su juo susiję asmens duomenys yra tvarkomi pagal šį Susitarimą; jeigu taip, jos užtikrina jo teisę gauti prieigą bent prie šios informacijos:
 a)patvirtinimo, ar su juo susiję asmens duomenys buvo ar yra tvarkomi, ar ne;
 b)bent jau prie informacijos apie tvarkymo operacijos tikslus, atitinkamų duomenų kategorijas ir, jei taikytina, gavėjus arba gavėjų kategorijas, kuriems šie duomenys atskleidžiami;
 c)to, kad duomenų subjektas turi teisę iš kompetentingos institucijos reikalauti, kad pastaroji ištaisytų ar ištrintų duomenų subjekto asmens duomenis arba apribotų tų asmens duomenų tvarkymą;
 d)informacijos apie teisinį pagrindą, kuriuo remiantis duomenys yra tvarkomi;
 e)kai įmanoma, prie numatomo asmens duomenų saugojimo laikotarpio arba, jei neįmanoma, kriterijų, taikomi tam laikotarpiui nustatyti;
 f)suprantamai išdėstytos informacijos apie tvarkomus asmens duomenis ir visos turimos informacijos apie jos šaltinius;
 2.Tais atvejais, kai naudojamasi prieigos teise, prieš priimant galutinį sprendimą dėl prašymo, vykdomos neprivalomos konsultacijos su duomenis perduodančia Šalimi.
 3.Susitariančiosios Šalys gali nustatyti, kad informacijos teikimas atsakant į bet kokią užklausą pagal 1 dalį gali būti atidėtas, ją teikti gali būti atsisakyta arba jos teikimas gali būti apribotas, jei ir tol, kol atidėjimas, atsisakymas ar apribojimas yra būtina, pagrįsta ir proporcinga priemonė, atsižvelgiant į duomenų subjekto pagrindines teises ir interesus, siekiant:
 a)užtikrinti, kad nebus sukeltas pavojus jokiam baudžiamajam tyrimui ir patraukimui baudžiamojon atsakomybėn; arba
 b)apsaugoti trečiųjų asmenų teises ir laisves; arba
 c)užtikrinti nacionalinį saugumą ir viešąją tvarką arba užkirsti kelią nusikaltimui.
 4.Susitariančiosios Šalys užtikrina, kad kompetentinga institucija raštu informuotų duomenų subjektą apie bet kokį atidėjimą, atsisakymą ar prieigos apribojimą ir to priežastis. Tokių priežasčių galima nenurodyti, jei ir tol, kol tai galėtų pakenkti atidėjimo, atsisakymo ar apribojimo tikslui pagal 3 dalį. Kompetentinga institucija informuoja duomenų subjektą apie galimybę pateikti skundą atitinkamoms priežiūros institucijoms arba apie kitas teisių gynimo priemones, egzistuojančias pagal jų atitinkamas teisines sistemas.
 10 straipsnis
 Teisė reikalauti ištaisyti ir ištrinti duomenis ir apriboti jų tvarkymą
 1.Susitariančiosios Šalys užtikrina, kad duomenų subjektas turėtų teisę reikalauti kompetentingų institucijų ištaisyti netikslius duomenų subjekto asmens duomenis, perduotus pagal šį Susitarimą. Atsižvelgiant į duomenų tvarkymo tikslus, tai apima teisę reikalauti, kad būtų užtikrintas pagal Susitarimą perduotų neišsamių asmens duomenų išsamumas.
 2.Ištaisymas apima asmens duomenų, kurie nebereikalingi tikslui (-ams), dėl kurio (-ių) jie tvarkomi, ištrynimą.
 3.Vietoje asmens duomenų ištrynimo, nurodyto 2 dalyje, Susitariančiosios Šalys gali nustatyti duomenų tvarkymo apribojimą, jei yra pagrįstų priežasčių manyti, kad ištrynimas galėtų pakenkti teisėtiems duomenų subjekto interesams.
 4.Kompetentingos institucijos viena kitą informuoja apie priemones, kurių imtasi pagal 1, 2 ir 3 dalis. Gaunančioji kompetentinga institucija tokius duomenis ištaiso, ištrina arba apriboja jų tvarkymą atsižvelgdama į veiksmus, kurių ėmėsi perduodančioji kompetentinga institucija.
 5.Susitariančiosios Šalys numato, kad kompetentinga institucija, gavusi prašymą informuoti duomenų subjektą raštu be nepagrįsto delsimo ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo prašymo gavimo pagal 1 arba 2 dalį, kad su duomenų subjektu susiję duomenys buvo ištaisyti, ištrinti arba jų tvarkymas buvo apribotas.
 6.Susitariančiosios Šalys nustato, kad kompetentinga institucija, gavusi prašymą informuoti duomenų subjektą raštu be nepagrįsto delsimo ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo prašymo gavimo dėl bet kokio atsisakymo ištaisyti, ištrinti ar apriboti duomenų tvarkymą, informuotų apie tokio atsisakymo priežastis ir galimybę pateikti skundą atitinkamoms priežiūros institucijoms ar apie kitas galimas teisių gynimo priemones, nustatytas jų atitinkamose teisinėse sistemose.
 11 straipsnis
 Pranešimas apie asmens duomenų saugumo pažeidimą atitinkamoms institucijoms
 1.Asmens duomenų saugumo pažeidimo atveju, susijusiu su asmens duomenimis, perduotais pagal Susitarimą, Susitariančiosios Šalys užtikrina, kad atitinkamos kompetentingos institucijos nedelsdamos viena kitą ir savo atitinkamą priežiūros instituciją informuotų apie tą saugumo pažeidimą ir imtųsi priemonių galimam neigiamam jo poveikiui sušvelninti.
 2.Pranešime pateikiama bent ši informacija:
 a)aprašytas asmens duomenų saugumo pažeidimo pobūdis, įskaitant, jei įmanoma, atitinkamų duomenų subjektų kategorijas ir skaičių, taip pat atitinkamų asmens duomenų įrašų kategorijas ir skaičių;
 b)aprašytos tikėtinos asmens duomenų saugumo pažeidimo pasekmės;
 c)aprašytos priemonės, kurių ėmėsi arba pasiūlė imtis kompetentinga institucija, kad būtų pašalintas asmens duomenų saugumo pažeidimas, įskaitant priemones, kurių imtasi galimoms neigiamoms jo pasekmėms sumažinti.
 3.Jei visos reikalaujamos informacijos vienu metu pateikti nėra galimybių, ji gali būti teikiama etapais. Likusi informacija pateikiama be nepagrįsto delsimo.
 4.Susitariančiosios Šalys užtikrina, kad jų atitinkamos kompetentingos institucijos dokumentuotų visus asmens duomenų, perduotų pagal šį Susitarimą, saugumo pažeidimus, įskaitant su pažeidimu susijusius faktus, jo poveikį ir taisomuosius veiksmus, kurių imtasi, taip sudarant sąlygas jų priežiūros institucijai patikrinti atitiktį taikomiems teisiniams reikalavimams.
 12 straipsnis
 Pranešimas duomenų subjektui apie asmens duomenų saugumo pažeidimą
 1.Tuo atveju, kai 11 straipsnyje nurodytas asmens duomenų saugumo pažeidimas gali turėti didelį neigiamą poveikį duomenų subjekto teisėms ir laisvėms, Susitariančiosios Šalys numato, kad jų atitinkamos valdžios institucijos be nepagrįsto delsimo duomenų subjektui praneštų apie asmens duomenų saugumo pažeidimą.
 2.Pranešime, vadovaujantis 1 dalimi, duomenų subjektui apibūdinamas, kai įmanoma, asmens duomenų saugumo pažeidimo pobūdis, pateikiamos rekomenduojamos priemonės, skirtos galimam neigiamam asmens duomenų saugumo pažeidimo poveikiui sušvelninti, ir pateikiamas ryšių palaikymo institucijos, kuri gali suteikti išsamesnę informaciją, pavadinimas ir kontaktiniai duomenys.
 3.Pranešimo pagal 1 dalį duomenų subjektui nereikalaujama, jei
 a)asmens duomenims, kurie susiję su tuo pažeidimu, taikytos tinkamos technologinės apsaugos priemones, kuriomis užtikrinama, kad asmeniui, neturinčiam leidimo susipažinti su asmens duomenimis, jie būtų nesuprantami;
 b)imtasi tolesnių priemonių, kuriomis užtikrinama, kad duomenų subjektų teisėms ir laisvėms nebebūtų galima padaryti didelio neigiamo poveikio; arba
 c)tokia komunikacija pareikalautų neproporcingai daug pastangų, visų pirma dėl susijusių atvejų skaičiaus. Tokiu atveju apie tai viešai paskelbiama arba taikoma panaši priemonė, kuria duomenų subjektai informuojami taip pat efektyviai.
 4.Pranešimas duomenų subjektui gali būti atidėtas, apribotas ar nepateiktas, jei jis galėtų:
 a)sutrukdyti atlikti oficialius ar teisinius paklausimus, tyrimus ar procedūras;
 b)pakenkti nusikalstamų veikų prevencijai, nustatymui, tyrimui ir patraukimui baudžiamojon atsakomybėn už jas arba baudžiamųjų sankcijų vykdymui, viešajai tvarkai ir nacionaliniam saugumui;
 c)turėti poveikį trečiųjų asmenų teisėms ir laisvėms;
 jei tai yra būtina, pagrįsta ir proporcinga priemonė, tinkamai atsižvelgiant į atitinkamo duomenų subjekto interesus.
 13 straipsnis
 Asmens duomenų saugojimas, peržiūra, taisymas ir trynimas
 1.Susitariančiosios Šalys numato tinkamus terminus, kurie turi būti nustatyti pagal šį Susitarimą gautų asmens duomenų saugojimui, arba periodinės tokių duomenų saugojimo poreikio peržiūros tinkamus terminus, kad duomenys būtų saugomi tik tiek, kiek būtina dėl tikslo, dėl kurio jie buvo perduoti.
 2.Bet kokiu atveju poreikis toliau saugoti duomenis peržiūrimas ne vėliau kaip praėjus trejiems metams po asmens duomenų perdavimo, ir, jei nepriimamas pagrįstas ir dokumentais patvirtintas sprendimas dėl tolesnio asmens duomenų saugojimo, po trejų metų tie duomenys automatiškai ištrinami.
 3.Jeigu kompetentinga institucija turi pagrindo manyti, kad anksčiau perduoti asmens duomenys yra neteisingi, netikslūs, neaktualūs ar neturėjo būti perduoti, ji informuoja gaunančiąją kompetentingą instituciją, kuri ištaiso ar ištrina asmens duomenis, ir apie tai praneša perduodančiajai institucijai.
 4.Jeigu kompetentinga institucija turi pagrindo manyti, kad anksčiau gauti asmens duomenys yra neteisingi, netikslūs, neaktualūs ar neturėjo būti perduoti, ji informuoja perduodančiąją kompetentingą instituciją, kuri pateikia savo nuomonę šiuo klausimu. Jeigu perduodančioji kompetentinga institucija padaro išvadą, kad asmens duomenys yra neteisingi, netikslūs, neaktualūs ar neturėjo būti perduoti, ji informuoja gaunančiąją kompetentingą instituciją, kuri ištaiso ar ištrina asmens duomenis, ir apie tai praneša perduodančiajai institucijai.
 14 straipsnis
 Įrašų registravimas ir dokumentavimas
 Susitariančiosios Šalys numato įrašų apie asmens duomenų rinkimą, keitimą, prieigą prie jų, atskleidimą, įskaitant tolesnį perdavimą, sujungimą ir ištrynimą registravimą.
 Tie įrašai ar dokumentai pateikiami atitinkamai priežiūros institucijai paprašius, siekiant patikrinti duomenų tvarkymo teisėtumą, savikontrolės tikslais ir siekiant užtikrinti tinkamą duomenų vientisumą ir saugumą.‐
 15 straipsnis
 Duomenų saugumas
 Susitariančiosios Šalys užtikrina techninių ir organizacinių priemonių, skirtų apsaugoti duomenims, kuriais pasikeista pagal šį Susitarimą, įgyvendinimą.
 Automatizuoto duomenų tvarkymo atveju Susitariančiosios Šalys užtikrina įgyvendinimą priemonių, skirtų:
 a)nesuteikti leidimo neturintiems asmenims prieigos prie duomenų tvarkymo įrangos, naudojamos asmens duomenims tvarkyti (prieigos prie įrangos kontrolė);
 b)užkirsti kelią neteisėtam duomenų laikmenų skaitymui, kopijavimui, keitimui ar pašalinimui (duomenų laikmenų kontrolė);
 c)užkirsti kelią neteisėtam asmens duomenų įvedimui ir neteisėtam saugomų asmens duomenų tikrinimui, keitimui ar šalinimui (saugojimo kontrolė);
 d)neleisti neįgaliotiems asmenims, kurie naudoja duomenų perdavimo įrangą, naudotis automatizuotomis duomenų tvarkymo sistemomis (naudotojo kontrolė);
 e)užtikrinti, kad asmenys, kuriems suteiktas leidimas naudotis automatizuota duomenų tvarkymo sistema, turėtų prieigą tik prie tų asmens duomenų, kuriems taikomas jų prieigos leidimas (prieigos prie duomenų kontrolė);
 f)užtikrinti, kad būtų įmanoma patikrinti ir nustatyti, kurioms institucijoms asmens duomenys gali būti perduodami arba buvo perduoti naudojant duomenų perdavimo įrangą (perdavimo kontrolė);
 g)užtikrinti, kad būtų įmanoma patikrinti ir nustatyti, kurie asmens duomenys buvo įvesti į automatizuotas duomenų tvarkymo sistemas, ir nustatyti, kada ir kas tuos duomenis įvedė (įvedimo kontrolė);
 h)užtikrinti, kad būtų galima patikrinti ir nustatyti, kurie darbuotojai ir kada susipažino su kuriais duomenimis (susipažinimo su duomenimis registras);
 i)užkirsti kelią neteisėtam asmens duomenų skaitymui, kopijavimui, keitimui arba ištrynimui perkeliant asmens duomenis arba gabenant duomenų laikmenas, visų pirma naudojantis tinkamais šifravimo metodais (gabenimo kontrolė);
 j)užtikrinti, jog įdiegtos sistemos pertraukties atveju galėtų būti nedelsiant atkurtos (atgaminimas);
 k)užtikrinti, kad sistemos funkcijos veiktų be trūkumų, apie funkcijų sutrikimą būtų nedelsiant pranešama (patikimumas), o saugomi asmens duomenys dėl sistemos netinkamo funkcionavimo nebūtų iškraipomi (vientisumas).
 16 straipsnis
 Priežiūros institucija
 1.Kiekviena Susitariančioji Šalis užtikrina, kad veiktų nepriklausoma valdžios institucija, atsakinga už duomenų apsaugą (priežiūros institucija), kuri prižiūrėtų su asmenų privatumu susijusius klausimus, įskaitant nacionalines taisykles, susijusias pagal Susitarimą, kad tvarkant asmens duomenis būtų apsaugotos fizinių asmenų pagrindinės teisės ir laisvės. Susitariančiosios Šalys viena kitai praneša apie instituciją, kurią kiekviena iš jų laiko priežiūros institucija pagal šį straipsnį.
 2.Susitariančiosios Šalys užtikrina, kad priežiūros institucija, vykdydama savo užduotis ir naudodamasi savo įgaliojimais, veiktų visiškai nepriklausomai. Ji veikia be išorinės įtakos ir nesiekia gauti bei nepriima nurodymų. Jos narių kadencija yra saugi, įskaitant apsaugos nuo savavališko atleidimo priemones.
 3.Susitariančiosios Šalys užtikrina, kad visos priežiūros institucijos turėtų žmogiškųjų, techninių ir finansinių išteklių, patalpas ir infrastruktūrą, kad galėtų tinkamai vykdyti savo užduotis ir įgaliojimus.
 4.Susitariančiosios Šalys užtikrina, kad visos priežiūros institucijos turėtų veiksmingus įgaliojimus tirti ir įsikišti, kad galėtų prižiūrėti savo prižiūrimas įstaigas ir dalyvauti teismo procesuose.
 5.Susitariančiosios Šalys užtikrina, kad visos priežiūros institucijos turėtų įgaliojimus nagrinėti asmenų skundus dėl to, kaip jų asmens duomenis naudoja jų prižiūrimos kompetentingos institucijos.
 17 straipsnis
 Teisė į administracines ir teismines teisių gynimo priemones
 Duomenų subjektai turi teisę į veiksmingas administracines ir teismines teisių gynimo priemones, esant Susitarime pripažintų teisių ir apsaugos priemonių pažeidimams, atsiradusiems tvarkant jų asmens duomenis. Susitariančiosios Šalys viena kitai praneša apie nacionalinius teisės aktus, kuriuos kiekviena iš jų laiko užtikrinančiais pagal šį straipsnį garantuojamas teises.
 III skyrius. Ginčai
 18 straipsnis
 Ginčų sprendimas
 Dėl visų ginčų, galinčių kilti dėl šio Susitarimo aiškinimo, taikymo ar įgyvendinimo, ar dėl bet kokių su tuo susijusių klausimų, konsultuojamasi ir deramasi su Susitariančiųjų Šalių atstovais, siekiant rasti abiem pusėms priimtiną sprendimą.
 19 straipsnis
 Sustabdymo sąlyga
 1.Esminio pažeidimo atveju ar neįvykdžius šio Susitarimo nuostatose nustatytų įsipareigojimų, abi Susitariančiosios Šalys gali laikinai sustabdyti šį Susitarimą visą ar iš dalies, atsiųsdamos kitai Susitariančiajai Šaliai rašytinį pranešimą diplomatiniais kanalais. Toks rašytinis pranešimas neteikiamas tol, kol Susitariančiosios Šalys, pradėjusios konsultacijas, per pagrįstą laikotarpį nepasiekė sprendimo, ir sustabdymas įsigalioja po dvidešimties dienų nuo tokio pranešimo gavimo dienos. Tokį sustabdymą gali atšaukti sustabdžiusioji Susitariančioji Šalis, atsiųsdama rašytinį pranešimą kitai Susitariančiajai Šaliai. Sustabdymas atšaukiamas iš karto po to, kai gaunamas toks pranešimas.
 2.Nepaisant bet kokio šio Susitarimo galiojimo sustabdymo, asmens duomenys, kuriems taikomas šis Susitarimas ir kurie perduoti prieš jo galiojimo sustabdymą, toliau tvarkomi pagal šio Susitarimo nuostatas.
 20 straipsnis
 Susitarimo nutraukimas
 1.Šį Susitarimą gali nutraukti bet kuri iš Susitariančiųjų Šalių prieš tris mėnesius apie tai pranešdama raštu diplomatiniais kanalais.
 2.Asmens duomenys, kuriems taikomas šis Susitarimas ir kurie perduoti prieš jo nutraukimą, toliau tvarkomi pagal šio Susitarimo nuostatas, galiojusias nutraukimo metu.
 3.Nutraukimo atveju Susitariančiosios Šalys susitaria dėl tolesnio jau viena kitai perduotos informacijos naudojimo ir saugojimo.
 IV skyrius. Baigiamosios nuostatos
 21 straipsnis
 Ryšys su kitomis tarptautinėmis priemonėmis
 1.Šiuo Susitarimu nepažeidžiamos teisinės nuostatos, susijusios su keitimusi informacija, nustatytos bet kuriame Naujosios Zelandijos ir bet kurios Europos Sąjungos valstybės narės savitarpio teisinės pagalbos susitarime, bet kurioje kitoje bendradarbiavimo sutartyje ar susitarime arba teisėsaugos institucijų darbo santykių susitarime, sudarytame tarp šių Šalių, ir jiems joks nedaromas poveikis.
 2.Šis Susitarimas papildo darbo susitarimą, kuriuo nustatomi Naujosios Zelandijos policijos ir Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros bendradarbiavimo ryšiai.
 22 straipsnis
 Administracinių susitarimų įgyvendinimas
 Siekiant įgyvendinti šį Susitarimą, Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimo detalėms taikomas administracinis įgyvendinimo susitarimas, kurį sudarė Europolas ir Naujosios Zelandijos kompetentingos institucijos, laikantis Europolo reglamento nuostatų.
 23 straipsnis
 Administracinis susitarimas dėl konfidencialumo
 Keitimasis ES įslaptinta informacija, jei tai būtina pagal šį Susitarimą, reglamentuojamas pagal Europolo ir Naujosios Zelandijos kompetentingų institucijų sudarytą administracinį susitarimą dėl konfidencialumo.
 24 straipsnis
 Nacionalinė ryšių palaikymo institucija ir ryšių palaikymo pareigūnai
 1.Naujoji Zelandija paskiria nacionalinę ryšių palaikymo instituciją, kuri veikia kaip pagrindinė Europolo ir Naujosios Zelandijos kompetentingų institucijų ryšių palaikymo institucija. Konkrečios nacionalinės ryšių palaikymo institucijos užduotys bus išdėstytos administraciniame įgyvendinimo susitarime pagal 22 straipsnio 1 dalį. Paskirtoji Naujosios Zelandijos nacionalinė ryšių palaikymo institucija nurodyta IV priede.
 2.Europolas ir Naujoji Zelandija sustiprina savo bendradarbiavimą, kaip nustatyta šiame Susitarime, paskirdami Naujosios Zelandijos ryšių palaikymo pareigūną (-us). Europolas į Naująją Zelandiją gali paskirti vieną ar daugiau ryšių palaikymo pareigūnų.
 25 straipsnis
 Išlaidos
 Susitariančiosios Šalys užtikrina, kad kompetentingos institucijos padengtų savo pačių išlaidas, susidarančias įgyvendinant šį Susitarimą, nebent šiame Susitarime arba administraciniame susitarime būtų nurodyta kitaip.
 26 straipsnis
 Pranešimas apie įgyvendinimą
 1.Kiekviena Susitariančioji Šalis numato, kad jos kompetentingos institucijos viešai paskelbtų dokumentą, kuriame būtų suprantamai išdėstytos nuostatos, susijusios su asmens duomenų, perduotų pagal šį Susitarimą, tvarkymu, įskaitant būdus, kuriais duomenų subjektai gali naudotis savo teisėmis. Kiekviena Susitariančioji Šalis užtikrina, kad to dokumento kopija būtų pateikta kitai Susitariančiajai Šaliai.
 2.Jei tokių taisyklių dar nėra, kompetentingos institucijos priima taisykles, kuriose nurodoma, kaip praktiškai bus užtikrinamas nuostatų dėl asmens duomenų tvarkymo laikymasis. Šių taisyklių kopija pateikiama kitai Susitariančiajai Šaliai ir atitinkamoms priežiūros institucijoms.
 27 straipsnis
 Įsigaliojimas ir taikymas
 1.Susitariančiosios Šalys patvirtina šį Susitarimą taikydamos savo vidaus procedūras.
 2.Šis Susitarimas įsigalioja tą dieną, kurią gaunamas paskutinis rašytinis pranešimas, kuriuo Susitariančiosios Šalys diplomatiniais kanalais pranešė viena kitai, kad 1 dalyje nurodytos procedūros baigtos.
 3.Šis Susitarimas pradedamas taikyti pirmą dieną po to, kai įvykdomos visos šios sąlygos:
 a)pradėtas taikyti 22 straipsnyje nustatytas administracinis įgyvendinimo susitarimas ir
 b)Susitariančiosios Šalys viena kitai pranešė, kad šiame Susitarime nustatyti įsipareigojimai įgyvendinti, įskaitant 26 straipsnyje nustatytus įsipareigojimus, ir kad pranešimai priimti.
 4.Susitariančiosios Šalys diplomatiniais kanalais pasikeičia rašytiniais pranešimais, kuriais patvirtinama apie pirmiau nurodytų sąlygų patenkinimą.
 28 straipsnis
 Pakeitimai ir papildymai
 1.Šį Susitarimą galima iš dalies pakeisti raštu bet kuriuo metu abipusiu Susitariančiųjų Šalių sutarimu, rašytiniu pranešimu, perduodamu diplomatiniais kanalais. Pakeitimai įsigalioja pagal tą pačią teisinę procedūrą, nurodytą 27 straipsnio 1 ir 2 dalyse.
 2.Šio Susitarimo priedai prireikus gali būti atnaujinami apsikeičiant diplomatinėmis notomis. Tokie atnaujinimai įsigalioja pagal 27 straipsnio 1 ir 2 dalių nuostatas.
 3.Susitariančiosios Šalys pradeda konsultacijas dėl šio Susitarimo ar priedų pakeitimo bet kurios Šalies prašymu.
 29 straipsnis
 Peržiūra ir vertinimas
 1.Susitariančiosios Šalys kartu peržiūri šio Susitarimo įgyvendinimą praėjus vieniems metams po jo įsigaliojimo ir vėliau – reguliariai, taip pat papildomai, jei to paprašo viena iš Šalių arba dėl to susitariama kartu.
 2.Susitariančiosios Šalys kartu įvertina šį Susitarimą praėjus ketveriems metams nuo jo taikymo pradžios.
 3.Susitariančiosios Šalys iš anksto nusprendžia apie Susitarimo įgyvendinimo peržiūros tvarką ir viena kitą informuoja apie savo atitinkamų grupių sudėtį. Grupėse dalyvauja atitinkamų duomenų apsaugos ir teisėsaugos sričių ekspertai. Visi peržiūros dalyviai pagal taikytinus įstatymus privalo laikytis diskusijų konfidencialumo reikalavimų ir turėti tinkamus patikimumo pažymėjimus. Peržiūros tikslais Naujoji Zelandija ir Europos Sąjunga užtikrina prieigą prie atitinkamų dokumentų, sistemų ir darbuotojų.
 30 straipsnis
 Teritorinis taikymas
 1.Susitarimas taikomas teritorijoje, kurioje taikomos Europos Sąjungos sutartis ir Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo, ir Naujosios Zelandijos teritorijai.
 2.Šis Susitarimas bus taikomas Danijos arba Airijos teritorijoje tik tuo atveju, jei Europos Sąjunga Naująją Zelandiją raštu informuos, kad Danija arba Airija nusprendė laikytis šio Susitarimo.
 3.Jei Europos Sąjunga Naujajai Zelandijai prieš šio Susitarimo taikymo pradžią praneša, kad jis bus taikomas Danijos ar Airijos teritorijoje, šis Susitarimas tos valstybės narės teritorijoje pradedamas taikyti tą pačią dieną, kurią šis Susitarimas pradedamas taikyti kitose Europos Sąjungos valstybėse narėse.
 4.Jei Europos Sąjunga po šio Susitarimo įsigaliojimo Naujajai Zelandijai praneša, kad jis taikomas Danijos ar Airijos teritorijoje, šis Susitarimas tos valstybės narės teritorijoje pradedamas taikyti praėjus 30 dienų nuo pranešimo datos.
 Priimta ... ... dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis; visi tekstai yra vienodai autentiški.
 Naujosios Zelandijos vardu
 ES vardu
 I priedas. Nusikaltimų sritys
 2 straipsnio e punkte apibrėžtos nusikalstamos veikos yra:
 –terorizmas,
 –organizuotas nusikalstamumas,
 –prekyba narkotikais,
 –pinigų plovimo veikla,
 –nusikaltimai, susiję su branduolinėmis ir radioaktyviosiomis medžiagomis,
 –neteisėtas imigrantų gabenimas,
 –prekyba žmonėmis,
 –su motorinėmis transporto priemonėmis susiję nusikaltimai,
 –nužudymas, sunkus kūno sužalojimas,
 –neteisėta prekyba žmogaus organais ir audiniais,
 –žmonių grobimas, neteisėtas laisvės atėmimas ir įkaitų ėmimas,
 –rasizmas ir ksenofobija,
 –plėšimas ir vagystė sunkinančiomis aplinkybėmis,
 –neteisėta prekyba kultūros objektais, įskaitant antikvarinius objektus ir meno kūrinius,
 –apgaulė ir sukčiavimas,
 –nusikaltimai Sąjungos finansiniams interesams,
 –prekyba vertybiniais popieriais pasinaudojant viešai neatskleista informacija ir manipuliavimas finansų rinka,
 –reketavimas ir turto prievartavimas,
 –klastojimas ir gaminių piratavimas,
 –administracinių dokumentų klastojimas ir prekyba suklastotais dokumentais,
 –pinigų ir mokėjimo priemonių klastojimas,
 –elektroniniai nusikaltimai,
 –korupcija,
 –neteisėta prekyba ginklais, šaudmenimis ir sprogmenimis,
 –neteisėta prekyba nykstančių rūšių gyvūnais,
 –neteisėta prekyba nykstančių rūšių ir veislių augalais,
 –nusikaltimai aplinkai, įskaitant taršą iš laivų,
 –neteisėta prekyba hormoninėmis medžiagomis ir kitomis augimą skatinančiomis medžiagomis,
 –seksualinė prievarta ir seksualinis išnaudojimas, įskaitant prievartos prieš vaikus medžiagą ir ryšių su vaikais mezgimą seksualiniais tikslais,
 –genocidas, nusikaltimai žmoniškumui ir karo nusikaltimai.
 Šiame priede nurodytas nusikaltimų rūšis įvertins Naujosios Zelandijos kompetentingos institucijos pagal Naujosios Zelandijos teisę.
 II priedas. Naujosios Zelandijos kompetentingos institucijos ir jų kompetencijos sritys
 Naujosios Zelandijos kompetentingos institucijos, kurioms Europolas gali perduoti duomenis:
 Institucija
 Naujosios Zelandijos policija (kaip pagrindinė kompetentinga institucija)
 Naujosios Zelandijos muitinė
 Naujosios Zelandijos imigracijos institucija
 III priedas. Sąjungos įstaigų sąrašas
 Bendros saugumo ir gynybos misijos ir operacijos, apsiribojant teisėsaugos veikla
 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF)
 Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (Frontex)
 Europos Centrinis Bankas (ECB)
 Europos prokuratūra
 Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūra (Eurojustas)
 Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnyba (EUIPO)
 IV priedas. Nacionalinė ryšių palaikymo institucija
 Paskiriama ši Naujosios Zelandijos nacionalinė ryšių palaikymo institucija, kuri veiks kaip centrinė Europolo ir Naujosios Zelandijos kompetentingų institucijų ryšių palaikymo institucija:
 Naujosios Zelandijos policija
 Naujoji Zelandija privalo informuoti Europolą, jei ryšių palaikymo institucija pasikeistų.
 (1)
 Reglamentas (ES) 2016/794 tai 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/794 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo), kuriuo pakeičiami ir panaikinami Tarybos sprendimai 2009/371/TVR, 2009/934/TVR, 2009/935/TVR, 2009/936/TVR ir 2009/968/TVR, OL L 135, 2016 5 24, p. 53.


text:
 Avis juridique important
 |
 22003D0069
 Décision du Comité mixte de l'EEE n° 69/2003 du 20 juin 2003 modifiant l'annexe I (Questions vétérinaires et phytosanitaires) de l'accord EEE
 Journal officiel n° L 257 du 09/10/2003 p. 0012 - 0013
 Décision du Comité mixte de l'EEEno 69/2003du 20 juin 2003modifiant l'annexe I (Questions vétérinaires et phytosanitaires) de l'accord EEELE COMITÉ MIXTE DE L'EEE,vu l'accord sur l'Espace économique européen, modifié par le protocole portant adaptation de cet accord, ci-après dénommé "l'accord", et notamment son article 98,considérant ce qui suit:(1) L'annexe I de l'accord a été modifiée par la décision du Comité mixte de l'EEE n° 39/2003 du 16 mai 2003(1).(2) La directive 2003/7/CE de la Commission du 24 janvier 2003 modifiant les conditions d'autorisation de la canthaxanthine dans l'alimentation des animaux conformément à la directive 70/524/CEE du Conseil(2) doit être intégrée à l'accord.(3) Le règlement (CE) n° 162/2003 de la Commission du 30 janvier 2003 concernant l'autorisation d'un additif dans l'alimentation des animaux(3), doit être intégré à l'accord,DÉCIDE:Article premierLes points suivants sont insérés après le point 35 (règlement (CE) n° 2188/2002 de la Commission) du chapitre II de l'annexe I de l'accord:"36. 32003 L 0007: directive 2003/7/CE de la Commission du 24 janvier 2003 modifiant les conditions d'autorisation de la canthaxanthine dans l'alimentation des animaux conformément à la directive 70/524/CEE du Conseil (JO L 22 du 25.1.2003, p. 28).37. 32003 R 0162: règlement (CE) n° 162/2003 de la Commission du 30 janvier 2003 concernant l'autorisation d'un additif dans l'alimentation des animaux (JO L 26 du 31.1.2003, p. 3)."Article 2Les textes de la directive 2003/7/CE et du règlement (CE) n° 162/2003 en langues islandaise et norvégienne, à publier dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, font foi.Article 3La présente décision entre en vigueur le 21 juin 2003, pour autant que toutes les notifications prévues à l'article 103, paragraphe 1, de l'accord aient été faites au Comité mixte de l'EEE(4).Article 4La présente décision est publiée dans la partie EEE et dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne.Fait à Bruxelles, le 20 juin 2003.Par le Comité mixte de l'EEELe présidentP. Westerlund(1) JO L 193 du 31.7.2003, p. 1.(2) JO L 22 du 25.1.2003, p. 28.(3) JO L 26 du 31.1.2003, p. 3.(4) Pas d'obligations constitutionnelles signalées.


text:
 Avis juridique important
 |
 21995D0302(04)
 Decisão do Comité Misto do EEE no 4/95, de 27 de Janeiro de 1995 que altera o anexo I (questões veterinárias e fitossanitárias) do Acordo EEE
 Jornal Oficial no L 047 de 02/03/1995 p. 0024 - 0024
 DECISÃO DO COMITÉ MISTO DO EEE No 4/95 de 27 de Janeiro de 1995 que altera o anexo I (questões veterinárias e fitossanitárias) do Acordo EEEO COMITÉ MISTO DO EEE, Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, tal como adaptado pelo protocolo que adapta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, a seguir designado « o acordo », e, nomeadamente, o seu artigo 98o, Considerando que o anexo I do acordo foi recentemente alterado pela Decisão do Comité Misto EEE no 12/94, de 28 de Setembro de 1994, que altera o anexo I (questões veterinárias e fitossanitárias) e o anexo II (regulamentação técnica, normas, ensaios e certificação) do Acordo EEE (1); Considerando que a Directiva 94/16/CE da Comissão, de 22 de Abril de 1994, que altera a Directiva 74/63/CEE do Conselho, relativa às substâncias e produtos indesejáveis na alimentação de animais (2), deve ser incorporada no acordo, DECIDE: Artigo 1o Ao anexo I do acordo, no ponto 24 (Directiva 74/63/CEE do Conselho) do capítulo II, antes da indicação da adaptação, é aditado o seguinte travessão: « - 394 L 0016: Directiva 94/16/CE da Comissão, de 22 de Abril de 1994 (JO no L 104 de 23. 4. 1994, p. 32). ». Artigo 2o Os textos da Directiva 94/16/CE nas línguas islandesa e norueguesa que se encontram em anexo às respectivas versões linguísticas da presente decisão fazem fé. Artigo 3o A presente decisão entra em vigor em 1 de Fevereiro de 1995, desde que tenham sido efectuadas ao Comité Misto do EEE todas as notificações previstas no no 1 do artigo 103o do acordo. Artigo 4o A presente decisão será publicada na secção EEE e no suplemento EEE do Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Feito em Bruxelas, em 27 de Janeiro de 1995. Pelo Comité Misto do EEE O Presidente G. J. L. AVERY


text:
Zmiana Pzp w związku z RODO - Zamówienia publiczne, doradztwo, audyt, szkolenia.
 \ Zamówienia publiczne, doradztwo, audyt, szkolenia. \ Zmiana Pzp w związku z RODO
 Zmiana Pzp w związku z RODO
 Dziennik Ustaw RP w dniu 19 kwietnia 2019 r. pod poz. 730.
 W dniu 4 maja 2019 r. wchodzi w życie ustawa z dnia 21 lutego 2019 r. o zmianie niektórych ustaw w związku z zapewnieniem stosowania rozporządzenia Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) 2016/679 z dnia 27 kwietnia 2016 r. w sprawie ochrony osób fizycznych w związku z przetwarzaniem danych osobowych i w sprawie swobodnego przepływu takich danych oraz uchylenia dyrektywy 95/46/WE (ogólne rozporządzenie o ochronie danych). Ustawa została ogłoszona w Dzienniku Ustaw RP w dniu 19 kwietnia 2019 r. pod poz. 730.
 Ustawa wprowadza zmiany w 162 ustawach, w tym w ustawie z dnia 29 stycznia 2004 r. – Prawo zamówień publicznych (Dz. U. z 2018 r. poz. 1986, z późn. zm.) oraz w ustawie z dnia 21 października 2016 r. o umowie koncesji na roboty budowlane lub usługi (Dz. U. poz. 1920, z późn. zm.), mające na celu dostosowanie przepisów poszczególnych ustaw do przepisów rozporządzenia Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) 2016/679 z dnia 27 kwietnia 2016 r. w sprawie ochrony osób fizycznych w związku z przetwarzaniem danych osobowych i w sprawie swobodnego przepływu takich danych oraz uchylenia dyrektywy 95/46/WE (ogólne rozporządzenie o ochronie danych) (Dz. Urz. UE L 119 z 04.05.2016, str. 1, z późn. zm.), zwanego dalej „RODO”.
 Na podstawie art. 72 ww. ustawy do ustawy Pzp dodano następujące regulacje:
 w art. 8 dodano ust. 5, który ogranicza zasadę jawności w zamówieniach publicznych w przypadku przetwarzania danych osobowych dotyczących wyroków skazujących i naruszeń prawa, o których mowa w art. 10 RODO, co do celu (korzystanie ze środków ochrony prawnej) oraz do czasu przetwarzania (do upływu terminu na ich wniesienie);
 art. 8a, który ma na celu dostosowanie sposobu realizacji uprawnień wynikających z RODO do uwarunkowań wynikających ze stosowania ustawy Pzp lub stanowi niezbędne ograniczenia stosowania RODO:
 art. 8a ust. 1 - wprowadza możliwość elastycznego podejścia do obowiązku informacyjnego, określonego w art. 13 RODO, w przypadku zbierania danych od osoby, której dane dotyczą, realizowanego przez zamawiającego;
 art. 8a ust. 2 - modyfikuje sposób stosowania art. 15 RODO, przyznając zamawiającemu prawo do żądania od osoby, której dane dotyczą, wskazania dodatkowych informacji mających na celu sprecyzowanie żądania;
 art. 8a ust. 3 - doprecyzowuje, że skorzystanie przez osobę, której dane osobowe dotyczą, z uprawnienia do sprostowania lub uzupełnienia, o którym mowa w art. 16 RODO, nie może skutkować zmianą wyniku postępowania o udzielenie zamówienia publicznego lub konkursu ani zmianą postanowień umowy w zakresie niezgodnym z ustawą;
 art. 8a ust. 4 - modyfikuje stosowanie art. 18 RODO, wskazując, że wystąpienie z żądaniem, o którym mowa w art. 18 ust. 1 w RODO, nie ogranicza przetwarzania danych osobowych do czasu zakończenia postępowania o udzielenie zamówienia publicznego lub konkursu;
 art. 8a ust. 5 - jest konsekwencją wprowadzenia niezbędnych ograniczeń stosowania RODO (dotyczy to przepisów art. 15 i art. 18) i pozostawia zamawiającemu możliwość wyboru jednego z wymienionych w tym przepisie sposobów informowania o ograniczeniach uprawnień osób, których dane dotyczą;
 art. 8a ust. 6 - jest ogólną regulacją wymaganą przez art. 23 ust. 2 lit. d i g RODO i zobowiązuje zamawiającego nie tylko na etapie postępowania o udzielenie zamówienia, ale również po jego zakończeniu, do przetwarzania danych osobowych (w tym ich udostępniania) w sposób gwarantujący zabezpieczenie przed ich bezprawnym rozpowszechnianiem;
 art. 8a ust. 7 - przewiduje wymóg wprowadzenia dodatkowego zabezpieczenia praw i wolności osób, których dane dotyczą, w przypadku przetwarzania (w tym udostępniania) danych dotyczących wyroków skazujących i naruszeń prawa;
 w art. 11 dodany ust. 6a i 6b - mają na celu doprecyzowanie wprost w ustawie Pzp podziału zakresu obowiązków realizowanych przez Prezesa UZP i zamawiających, jako administratorów danych osobowych;na podstawie przepisów ustawy Pzp Prezes UZP wydaje w formie elektronicznej Biuletyn Zamówień Publicznych, natomiast zamawiający zamieszczają w tym Biuletynie ogłoszenia;
 w art. 96 dodano:
 ust. 3a, który doprecyzowuje zasadę jawności w zamówieniach publicznych w kontekście przetwarzania (a dokładnie udostępniania) danych osobowych zebranych w toku postępowania o udzielenie zamówienia publicznego lub konkursu, zawartych w protokole lub załącznikach do protokołu; na podstawie tego przepisu zamawiający będzie miał prawo i obowiązek ujawnienia wszystkich danych osobowych, które znajdują się w dokumentacji postępowania, w tym przekazanej przez wykonawcę, z wyjątkiem załączonych przez wykonawcę informacji zawierających tzw. dane wrażliwe (art. 9 RODO); zamawiający będzie mógł skorzystać również z innych ograniczeń zasady jawności wskazanych w art. 8 ust. 3-5 ustawy Pzp;
 ust. 3b, który jest konsekwencją brzmienia art. 8 ust. 2 ustawy Pzp i stanowi podstawę do ograniczenia udostępniania protokołu wraz załącznikami, a więc ograniczenia zasady jawności, z uwagi na przepisy RODO; z brzmienia tego przepisu (w kontekście art. 18 ust. 2 RODO) wynika, że każde inne przetwarzanie, z wyjątkiem przechowywania protokołu i załączników, możliwe będzie wyłącznie za zgodą osoby, której dane dotyczą, lub w celu ustalenia, dochodzenia lub obrony roszczeń lub w celu ochrony praw innej osoby fizycznej lub prawnej lub z uwagi na ważne względy interesu publicznego UE lub państwa członkowskiego;
 w art. 97 dodano dwa ustępy, które odnoszą się do kwestii związanych z przetwarzaniem danych osobowych – na etapie przechowywania – zawartych w protokole oraz załącznikach:
 ust. 1a ma analogiczne brzmienie co nowododany art. 8a ust. 2 i przyznaje zamawiającemu, w zakresie wykonywania obowiązku z art. 15 ust. 1-3 RODO, możliwość żądania od osoby, której dane dotyczą, wskazania dodatkowych informacji;
 ust. 1b ma na celu doprecyzowanie, że skorzystanie przez osobę, której dane osobowe dotyczą, z uprawnienia do sprostowania lub uzupełnienia, o którym mowa w art. 16 RODO, nie może skutkować ingerencją w treść przechowywanego protokołu oraz jego załączników;
 art. 143e ma na celu przesądzenie wprost w przepisach ustawy Pzp, że zamawiający w ramach uprawnień w zakresie kontroli spełniania przez wykonawcę lub podwykonawcę wymagań, o których mowa w art. 29 ust. 3a ustawy Pzp, będzie miał prawo do żądania w szczególności:
 oświadczenia wykonawcy lub podwykonawcy o zatrudnieniu pracownika na podstawie umowy o pracę,
 poświadczonej za zgodność z oryginałem kopii umowy o pracę zatrudnionego pracownika,
 innych dokumentów
 – zawierających informacje, w tym dane osobowe, niezbędne do weryfikacji zatrudnienia na podstawie umowy o pracę, w szczególności imię i nazwisko zatrudnionego pracownika, datę zawarcia umowy o pracę, rodzaj umowy o pracę oraz zakres obowiązków pracownika.
 Na podstawie art. 146 ww. ustawy do ustawy z dnia 21 października 2016 r. o umowie koncesji na roboty budowlane lub usługi dodano następujące regulacje: w art. 13 ust. 2a, art. 13a, art. 16a, art. 18a, w art. 26 ust. 8, w art. 29 ust. 7, w art. 30 ust. 6. Zakres i cel wprowadzonych regulacji jest zasadniczo analogiczny do zmian wprowadzonych w ustawie Pzp. W dodanym art. 13a wskazano wyraźnie okres przechowywania dokumentacji postępowania, tj. przez okres 5 lat od dnia zakończenia postępowania o zawarcie umowy koncesji, z tym że jeżeli czas trwania umowy koncesji przekracza 5 lat, zamawiający przechowuje przez cały czas jej trwania.
 Tekst ustawy udostępniony na stronach Dziennika Ustaw:
 http://dziennikustaw.gov.pl/DU/2019/730/1
 Uzasadnienie do projektu ustawy dostępne na stronach Sejmu RP:
 http://www.sejm.gov.pl/sejm8.nsf/druk.xsp?nr=3050