type: wikipedia

text:
Varssavi hertsogiriik (poola keeles Księstwo Warszawskie, ladina keeles Ducatus Varsoviae, prantsuse keeles Duché de Varsovie) oli riik, mille rajas Napoleon I 1807 Poola aladele, mis olid Tilsiti rahuga Preisimaa koosseisust välja läinud.
 Hertsogiriik oli personaalunioonis Saksimaaga Friedrich August I kui Saksimaa kuninga ja Varssavi hertsogi valitsuse all 9. juulist 1807 kuni 14. märtsini 1813.
 Haldusjaotus
 Varssavi departemang (Departament warszawski, Varssavi)
 Poznańi departemang (Departament poznański, Poznań)
 Kaliszi departemang (Departament kaliski, Kalisz)
 Bydgoszczi departemang (Departament bydgoski, Bydgoszcz)
 Płocki departemang (Departament płocki, Płock)
 Łomża departemang (Departament łomżyński, Łomża)
 1809 liidetud alad:
 Krakówi departemang (Departament krakowski, Kraków)
 Lublini departemang (Departament lubelski, Lublin)
 Radomi departemang (Departament radomski, Radom)
 Siedlce departemang (Departament siedlecki, Siedlce)
 Ajalugu
 Pärast Rzeczpospolita iseseisvuse kaotust Poola jagamiste käigus emigreerus palju poolakaid, eriti sõjaväelasi, Saksimaale, Itaaliasse ja Prantsusmaale. Paljud neist sidusid oma saatuse Napoléon Bonaparte'i ja Prantsusmaaga lootuses Poola riigi taastamisele. Napoleon asutas Lombardias jaanuaris 1797 kaks Poola leegioni kindralite Henryk Dąbrowski ja Karol Kniaziewiczi juhtimisel, nende koosseisu arvati ka poola sõjavangid Austria armeest. Juba mais 1797 osalesid Poola leegionid lahingutes Prantsusmaa poolel Austria vägedega Rooma pärast.
 Juulis komponeeris Józef Wybicki laulu Mazurek Dąbrowskiego, millest sai Poola hümn.
 1806 puhkes poolakate ülestõus, mis oli suunatud nende mobiliseerimise vastu Vene ja Preisi sõjaväkke. Samal aastal vabastati suur osa Poolast okupatsioonist. See oli osa Neljandast koalitsioonisõjast, milles Prantsusmaa koos oma liitlastega võitis Preisimaa ja Venemaa koos nende liitlastega. Neljanda koalitsioonisõja lõpetas 7. ja 9. juulil 1807 sõlmitud Tilsiti rahu.
 Tilsiti rahu sätestas Varssavi hertsogiriigi loomise. Selle piirid langesid üldjoontes kokku nende aladega, mille Preisimaa sai endale Poola teise jagamise käigus, välja arvatud Gdańsk, mille põhjal moodustati Danzigi vabalinn Prantsusmaa ja Saksimaa ühise "kaitse" all, ning Białystoki ala, mis läks Venemaale. Hertsogiriigi esialgne pindala oli 104 000 km2 ja tema elanike arv oli 2,6 miljonit, enamuses poolakad.
 Hertsogiriigi loomine rahuldas nii arvukat poola diasporaad, kes avalikult Prantsusmaad toetas, kui ka kodumaal elavaid poolakaid. Peale selle rahuldas Poola loomine hertsogiriigina nii vabariiklasi kui ka kuningriiklasi. Edaspidi loodeti tagasi saada ka Venemaale läinud ja esimese Poola jagamisega kaotatud maad.
 Poola hertsogiriik oli formaalselt sõltumatu, aga sisuliselt Prantsusmaast sõltuv. Personaaluniooni kaudu hakkas seda valitsema Saksimaa kuningas Friedrich August I. Ka see sobis monarhistidele kui ka vabariiklastele, sest Poola sai valitseja, kuid too oli 57-aastane ja tal polnud poega, ainult vallaline tütar, mistõttu kuningasugu hakkas kohe välja surema.
 1809 puhkes Viies koalitsioonisõda, mis oli suunatud Austria vastu. Austria kaotas enamuse selle paljudest lahingutest ja ka sõja. Alguses tungis Austria Poolasse, aga Poola väed Józef Poniatowski juhtimisel võitsid 19. aprillil 1809 Raszyni lahingus enam kui kahekordses arvulises ülekaalus olevat Austria sõjaväge. Austria suutis seejärel vallutada Varssavi, aga tema vägi oli kurnatud ja pidi lüüasaamiste tõttu teistel rinnetel taanduma. Viies koalitsioonisõda lõppes 14. oktoobril 1809 Schönbrunni rahuga ja Poola sai Austrialt Lääne-Galiitsia. Sellega suurenes Poola pindala 155 000 ruutkilomeetrini ja elanike arv 4,3 miljonini.
 Varssavi hertsogiriigi sõjavägi oli täielikult Prantsusmaa kontrolli all, sest hertsogiriigi sõjaminister Poniatowski oli ühtlasi Prantsusmaa marssal.
 Hertsogiriik oli tugevalt militariseeritud. Erinevalt Rzeczpospolitast, mille sõjavägi oli erakordselt väikesearvuline, oli hertsogiriigi sõjaväes riigi loomise ajal 30 000, 1810. aastaks 60 000 ja Napoleoni sissetungi ajaks Venemaale 1812. aastal 120 000 meest, mis 4,3-miljonilise rahva jaoks oli väga suur arv.
 Suured sõjalised kulutused, millega kaasnes teravilja ekspordi vähenemine, põhjustasid riigi majandusele suuri raskusi. Lisaks sundis Prantsusmaa 1808 Bayonne'is Varssavi hertsogiriigile peale lepingu, mille järgi hertsogiriik pidi tasuma Prantsusmaa võlgu Preisimaale. Kõik need probleemid tekitasid riigi ülemaksustamise ja inflatsiooni.
 Selleks, et vältida riigi pankrotti, püüdis valitsus riigi põllumajandust arendada ja kaasajastada. Ühtlasi kasutati riigi tööstuse kaitseks protektsionismi.
 1813 vallutasid hertsogiriigi Vene väed. Vormiliselt likvideeriti Varssavi hertsogiriik 1815 Viini kongressi otsusega ja toimus sündmus, mida vahel on nimetatud "neljandaks Poola jagamiseks": ta jagati Venemaa ja Preisimaa vahel, väikese osa sai ka Austria.
 Aeg-ajalt nimetatakse Varssavi hertsogiriiki ekslikult suurhertsogiriigiks. Seda riiki ei nimetatud suurhertsogiriigiks ei Tilsiti rahulepingus, millega riik loodi, ega Viini kongressi materjalides, millega riik likvideeriti. Ka tema valitseja Friedrich August nimetas end alati Varssavi hertsogiks, mitte suurhertsogiks, ja mündid, mida ta vermida laskis, kannavad kirja FRID AVG REX SAX DVX VARSOV (Fridericus Augustus, Rex Saxoniæ, Dux Varsoviæ 'Friedrich August, Saksimaa kuningas, Varssavi hertsog').
 Friedrich August suri 1827 ja tema tütar Maria Augusta suri vallalisena 1863. Kõik Friedrich Augusti katsed oma tütart mehele panna ebaõnnestusid Venemaa ja Preisimaa vastuseisu tõttu, kes kartsid, et Maria Augusta abikaasa või sellest abielust sündinud lapsed võiksid katsuda Poola riiki taasluua ning sellega esitada Preisimaale ja/või Venemaale territoriaalseid nõudmisi. Sellega suri Poola hertsogi tiitel välja.
 Vaata ka
 Poola Kuningriik
 Krakówi Vabariik
 II Rzeczpospolita
 Poola ajaloolised riigid
 Saksimaa kuningriik
 19. sajand Poolas
 Napoleoni sõjad


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 4.8.2016
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 211/74
 DECIZIA NR. 116/2015 A COMITETULUI MIXT AL SEE
 din 30 aprilie 2015
 de modificare a anexei XIII (Transporturile) și a anexei XIX (Protecția consumatorilor) la Acordul privind SEE [2016/1299]
 COMITETUL MIXT AL SEE,
 având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolul 98,
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul (UE) nr. 1177/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind drepturile pasagerilor care călătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 (1) trebuie încorporat în Acordul privind SEE.
 (2)
 Prin urmare, anexele XIII și XIX la Acordul privind SEE ar trebui modificate în consecință,
 ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
 Articolul 1
 În anexa XIII la Acordul privind SEE, după punctul 56x [Regulamentul (CE) nr. 392/2009 al Parlamentului European și al Consiliului] se inserează următorul punct:
 „56y.
 32010 R 1177: Regulamentul (UE) nr. 1177/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind drepturile pasagerilor care călătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 (JO L 334, 17.12.2010, p. 1).”
 Articolul 2
 La punctul 7f [Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului] din anexa XIX la Acordul privind SEE se adaugă următoarea liniuță:
 „—
 32010 R 1177: Regulamentul (UE) nr. 1177/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 (JO L 334, 17.12.2010, p. 1).”
 Articolul 3
 Textele Regulamentului (UE) nr. 1177/2010 în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE al Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.
 Articolul 4
 Prezenta decizie intră în vigoare la data de 1 mai 2015, cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (*).
 Articolul 5
 Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.
 Adoptată la Bruxelles, 30 aprilie 2015.
 Pentru Comitetul mixt al SEE
 Președintele
 Gianluca GRIPPA
 (1) JO L 334, 17.12.2010, p. 1.
 (*) Au fost semnalate obligații constituționale.


type: legislation

text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2018 06 05
 COM(2018) 449 final
 2018/0237(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 kuriuo, atsižvelgiant į Europos Sąjungos interesus, valstybės narės įgaliojamos pasirašyti Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos konvencija dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (ETS Nr. 108)
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.PASIŪLYMO DALYKAS
 Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo, atsižvelgiant į Europos Sąjungos interesus, valstybės narės įgaliojamos pasirašyti Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos konvencija dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (ETS Nr. 108) (toliau – Protokolas, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija). Komisija kartu pateikė pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo, kuriuo, atsižvelgiant į Europos Sąjungos interesus, valstybės narės įgaliojamos ratifikuoti Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija.
 2.PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 2.1.Pagrindiniai faktai
 Europos Tarybos konvencija dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (Europos Tarybos 108-oji konvencija) yra vienintelis teisiškai privalomas daugiašalis susitarimas asmens duomenų apsaugos srityje. Konvencijos tikslas – apsaugoti teisę į privatų gyvenimą, pripažintą Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 8 straipsnyje. Teisės į privatų gyvenimą ir asmens duomenų apsaugą taip pat įtvirtintos ES pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsniuose bei SESV 16 straipsnyje.
 Europos Tarybos 108-ojoje konvencijoje reikalaujama, kad Šalys į savo atitinkamus nacionalinės teisės aktus įtrauktų būtinas priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad asmens teisės, susijusios su asmens duomenų tvarkymu, būtų gerbiamos visų asmenų atžvilgiu. Tai buvo vienas iš pagrindinių įkvėpimo šaltinių rengiant ES acquis asmens duomenų apsaugos srityje. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (EC) 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo 11 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad vienas iš šios direktyvos tikslų – apibrėžti ir remti [Europos Tarybos 108-ojoje konvencijoje] nustatytus [principus ir teises].
 Iki šiol Europos Tarybos 108-ąją konvenciją ratifikavo 51 šalis, įskaitant 28 ES valstybes nares, keturias ELPA valstybes, visas Vakarų Balkanų šalis, kelias Europos kaimynystės priemonėje dalyvaujančias šalis (pvz., Armėniją ir Gruziją), Rusijos Federaciją, Turkiją ir kelias ne Europos šalis – Afrikoje (pvz., Senegalą, Tunisą) ir Lotynų Amerikoje (Urugvajų). Kelių šalių (pvz., Argentinos, Meksikos, Maroko) prašymai dar nagrinėjami, ir nemažai šalių (pvz., Japonija, Pietų Korėja) turi stebėtojo statusą.
 Europos Tarybos 108-oji konvencija buvo pateikta pasirašyti 1981 m. – gerokai prieš interneto ir elektroninių ryšių erą. Technologijų plėtra ir informacijos globalizacija kelia naujus uždavinius asmens duomenų apsaugos srityje. Šiuo Protokolu siekiama iš dalies pakeisti ir atnaujinti Europos Tarybos 108-ąją konvenciją, kad būtų galima išspręsti šiuos uždavinius.
 2.2.Protokolas, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija
 Atnaujintos Konvencijos (Protokolu iš dalies pakeistos Europos Tarybos 108-osios konvencijos) taikymo sritis bus vienoda visoms Konvencijos šalims, nesuteikiant galimybės į jos taikymo sritį visiškai neįtraukti tam tikrų sektorių ar veiklos rūšių (pvz., nacionalinio saugumo srityje), kas yra įmanoma pagal dabartinės redakcijos Europos Tarybos 108-ąją konvenciją. Taigi ji apimtų visų rūšių duomenų tvarkymą, kuris priklauso Šalių jurisdikcijai tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose.
 Protokolu, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija, gerokai padidinamas Europos Tarybos 108-ąja konvencija suteikiamos duomenų apsaugos lygis. Visų pirma, atnaujintoje Konvencijoje bus tiksliau apibrėžtas teisėto duomenų tvarkymo principas (visų pirma, susijęs su sutikimo reikalavimais) ir toliau stiprinama tam tikrų kategorijų duomenų apsauga (taip pat bus išplėsta kategorijų apibrėžtis, kad apimtų pagal Sąjungos teisę pripažįstamų tam tikrų kategorijų asmens duomenis). Be to, atnaujintoje Konvencijoje bus numatytos papildomos apsaugos priemonės asmenims, kai tvarkomi jų asmens duomenys (visų pirma, prievolė ištirti tikėtiną numatomo duomenų tvarkymo veiksmo poveikį ir įgyvendinti atitinkamas technines ir organizacines priemones; nustatyta prievolė pranešti apie didelius duomenų saugumo pažeidimus), taip pat sustiprintos jų teisės (visų pirma susijusios su skaidrumu ir prieiga prie duomenų). Taip pat nustatytos naujos duomenų subjektų teisės, kaip antai: teisė nesutikti, kad asmeniui būtų taikomas tik automatizuotu duomenų tvarkymu grindžiamas sprendimas, kuris darytų didelį poveikį duomenų subjektui, teisė nesutikti, kad duomenys būtų tvarkomi ir teisė pasinaudoti teisių gynimo priemone, jei pažeidžiamos asmens teisės.
 Į atnaujintą Konvenciją bus įtrauktos peržiūrėtos nuostatos (šiuo metu įtrauktos į papildomą Protokolą, kurį pasirašė tik kelios Šalys), kuriose reikalaujama, kad Šalys paskirtų vieną ar kelias nepriklausomas institucijas, atsakingas už Europos Tarybos 108-oji konvencijos nuostatų laikymąsi. Šių institucijų padėtis sustiprėtų nustačius reikalavimą, kad Šalys suteiktų joms papildomų įgaliojimų, pvz., įgaliojimus priimti sprendimus dėl Europos Tarybos 108-osios konvencijos pažeidimų ir skirti administracines nuobaudas.
 Nukrypti nuo minėtų teisių ir prievolių leidžiančios nuostatos, suformuluotos Protokole, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija, atitinka tris pagrindines sąlygas: išsaugoti plačią Europos Tarybos 108-osios konvencijos taikymo sritį (netaikant jokių bendrų išimčių), lankstumą (leidžiant suderinti griežtus duomenų apsaugos standartus su kitais svarbiais visuomenės interesais, pavyzdžiui, nacionalinio saugumo) ir bendrą suderinamumą su Europos Žmogaus Teisių Teismo praktika (visų pirma, neribojant pagrindinės teisės į duomenų apsaugą).
 Apskritai, atnaujinta Konvencija būtų užtikrinta aukšto lygio apsauga, o Šalims paliekama galimybė nuspręsti, kaip įgyvendinti jos nuostatas nacionalinėje teisėje. Todėl prie atnaujintos Europos Tarybos 108-oji konvencijos norėtų prisijungti tos šalys (taip pat už Europos ribų), kurios svarsto galimybę sukurti arba stiprinti savo duomenų apsaugos sistemas. Tikėtina, kad jos praktinis poveikis bus daug didesnis nei dabar galiojančios Europos Tarybos 108-osios konvencijos poveikis tiek jos taikymo srities, tiek joje nustatytų prievolių požiūriu.
 Įsigaliojus Protokolui, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija, Sąjunga turės galimybę tapti (atnaujintos) Konvencijos šalimi. Kalbant apie balsavimo teises Konvencijos komitete, sutartame tekste užtikrinamas principas, kad Sąjunga gali balsuoti pagal savo kompetencijos sritį, t. y. ji turi tiek balsų, kiek yra jos valstybių narių, kurios yra Konvencijos šalys. Siekiant išsklaidyti susirūpinimą dėl Sąjungos balso svorio, buvo susitarta dėl kompromisinio sprendimo, pagal kurį sprendimai gali būti priimami tik keturių penktadalių Šalių balsų dauguma, o priimant svarbiausius sprendimus dėl Konvencijos laikymosi – vienos iš Šalių – turi būti taikoma vadinama dviguba balsų dauguma (kvalifikuota balsų dauguma kartu su paprasta ne ES šalių balsų dauguma).
 Be to, atnaujintoje Konvencijoje nustačius, kad Konvencijos komitetas gali įvertinti priemonių, kurių imamasi pagal nacionalinės teisės aktus, veiksmingumą įgyvendinant Konvencijos nuostatas, duomenų apsauga taptų veiksmingesnė.
 Protokolo, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija, tekstas buvo suderintas su valstybių narių atstovais kompetentingoje Tarybos darbo grupėje; juo įgyvendinami Tarybos derybiniai nurodymai. Be to, jis visiškai atitinka 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) ir 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (Duomenų apsaugos „Policijos direktyva“) nuostatas, todėl valstybėms narėms nėra taikomos skirtingos ar net viena kitai prieštaraujančios prievolės pagal Sąjungos ir Europos Tarybos teisę. Atsižvelgiant į Sąjungos tarptautinę strategiją duomenų apsaugos srityje, itin svarbu, kad būtų patvirtinta tvirta, tuo pačiu požiūriu ir principais kaip ir (naujas) Sąjungos acquis grindžiama Konvencija. Europos Tarybos 108-oji konvencija, prie kurios taip pat gali prisijungti ne Europos valstybės, sulaukė didžiulio susidomėjimo iš įvairių pasaulio šalių, kurios rengia arba planuoja priimti duomenų apsaugos teisės aktus. 2017 m. sausio mėn. komunikate „Keitimasis asmens duomenimis ir jų apsauga globalizuotame pasaulyje“ (COM/2017/07 final) Komisija nurodė Europos Tarybos 108-ąją konvenciją, pripažindama, kad atnaujinta Konvencija būtų grindžiama tais pačiais principais, kaip ir ES duomenų apsaugos teisės aktai, taigi ji padėtų „parengti suderintą aukštų duomenų apsaugos standartų rinkinį“ pasauliniu lygiu. Todėl ji įsipareigojo „skatinti greitai patvirtinti“ Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija.
 2.3.Aptariamoje srityje galiojanti Europos Sąjungos teisė ir politika
 Iš dalies keičiamos Konvencijos taikymo sričiai šiuo metu iš esmės taikoma Sąjungos duomenų apsaugos teisinė sistema. Bendrajame duomenų apsaugos reglamente, kuris taikomas nuo 2018 m. gegužės 25 d., ir Policijos direktyvoje, kurios perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpis baigėsi 2018 m. gegužės 6 d., numatyta visapusiška taisyklių sistema duomenų apsaugos srityje ir jais užtikrinama bent jau lygiavertė, o daugeliu atvejų – aukštesnio standarto apsauga. Pagal atnaujintos Konvencijos 13 straipsnį Šalys duomenų subjektams gali taikyti „platesnę apsaugos priemonę nei ta, kuri nurodyta šioje konvencijoje“, taigi, jos gali nevaržomai nustatyti griežtesnes apsaugos priemones.
 2.4.Pasiūlymo teikimo priežastys
 Protokolas, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija, įsigalios, kai visos Šalys deponuos savo ratifikavimo, priėmimo ar patvirtinimo dokumentus Europos Tarybos generaliniam sekretoriui. Be to, atsižvelgiant į didelį šalių, kurios turi ratifikuoti Protokolą, skaičių, Protokole, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija, numatoma galimybė praėjus penkeriems metams po to, kai bent trisdešimt aštuonios šalys išreiškė sutikimą laikytis Protokolo, nedidelei šalių grupei taikyti dalinio įsipareigojimo galimybę. Protokolo, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija, pasirašymo ceremonija numatyta 2018 m. birželio 25 d. Strasbūre.
 ES valstybės narės (šiuo metu vienintelės Europos Tarybos 108-oji konvencijos šalys) turėtų imtis būtinų veiksmų, kad užtikrintų greitą Protokolo, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija, įsigaliojimą.
 Pirma, atsižvelgiant į tai, kad atnaujintoje Konvencijoje bus iš esmės panašios apsaugos priemonės, kaip Bendrajame duomenų apsaugos reglamente ir Policijos direktyvoje, (dalinis) įsigaliojimas padės propaguoti Sąjungos duomenų apsaugos standartus visame pasaulyje. Iš tiesų, Europos Tarybos 108-oji konvencija atliko esminį vaidmenį skleidžiant „Europos duomenų apsaugos modelį“ visame pasaulyje, nes ji dažnai yra įkvėpimo šaltinis šalims, kurios svarsto galimybę priimti arba atnaujinti savo privatumo teisės aktus. Tai yra ypač aktualu dabar, kai vis daugiau įvairių pasaulio regionų šalių priima šios srities teisės aktus. Padidinus apsaugos standartus Konvencijos šalyse taip pat būtų palengvinti duomenų srautai tarp ES ir ES nepriklausančių Konvencijos šalių. Tam tikroms šalims prisijungimas prie Europos Tarybos 108-osios konvencijos yra naudingas rengiantis Europos Komisijos tinkamumo išvadai. Šis aspektas yra pabrėžtas Bendrajame duomenų apsaugos reglamente, kuriame aiškiai numatyta, kad prisijungimas prie Europos Tarybos 108-osios konvencijos yra svarbus veiksnys, į kurį turi atsižvelgti Europos Komisija, atlikdama tinkamumo vertinimą. Net ir neatsižvelgus į tinkamumo aspektą, užtikrinus aukštesnį apsaugos lygį (visų pirma kalbant apie teisminių ir neteisminių teisių gynimo priemonių taikymą, taip pat priežiūros institucijų atliekamą veiksmingą priežiūrą) būtų sudarytos palankesnės sąlygos keistis duomenimis taikant tinkamas apsaugos priemones (visų pirma dėl to, kad tokias apsaugos priemones būtų lengviau taikyti Susitariančiųjų Šalių teisinėse sistemose).
 Antra, svarbu užtikrinti, kad atnaujinta Konvencija ir toliau visapusiškai atitiktų Bendrojo duomenų apsaugos reglamento ir Policijos direktyvos nuostatas, kad ES valstybės narės galėtų likti šios Konvencijos šalimis ir laikytis jos nuostatų nepažeisdamos Sąjungos teisės aktų. Tai visų pirma susiję su nuostatomis dėl laisvo duomenų judėjimo tarp Šalių, atsižvelgiant į tai, kad atnaujintoje Konvencijoje (priešingai nei dabartiniame tekste) Šalims, kurioms „galioja regioninei tarptautinei organizacijai priklausančioms valstybėms taikomos suderintos apsaugos taisyklės“ taikoma šios taisyklės išimtis. Taip bus užtikrinta, kad ES valstybės narės laikytųsi reikalavimų, nepaisant to, kad Sąjungos duomenų apsaugos teisės aktuose jau nustatytos tarptautinio perdavimo sąlygos.
 Trečia, dabartinėje Europos Tarybos 108-ojoje konvencijoje nenumatyta galimybė tarptautinėms organizacijoms prisijungti prie Konvencijos. Protokolu, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija, tokia galimybė numatoma, todėl jo įsigaliojimas yra būsimo ES prisijungimo prie Konvencijos sąlyga.
 3.TEISINIS PAGRINDAS
 Siūlomas Tarybos sprendimas grindžiamas SESV 218 straipsnio 5 dalimi kartu su SESV 16 straipsniu.
 2018/0237 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 kuriuo, atsižvelgiant į Europos Sąjungos interesus, valstybės narės įgaliojamos pasirašyti Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos konvencija dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (ETS Nr. 108)
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 5 dalį kartu su 16 straipsniu,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)2013 m. gegužės 31 d. Taryba įgaliojo Komisiją Sąjungos vardu dalyvauti derybose dėl Konvencijos dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (ETS Nr. 108) (toliau – Europos Tarybos 108-oji konvencija) atnaujinimo ir dėl Sąjungos prisijungimo prie atnaujintos Konvencijos sąlygų ir tvarkos;
 (2)2018 m. gegužės 18 d. Europos Tarybos Ministrų Komitetas patvirtino Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija, jį bus galima pasirašyti nuo 2018 m. birželio 25 d.;
 (3)Protokolu, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija, siekiama išplėsti Europos Tarybos 108-ąja konvencija suteikiamos duomenų apsaugos sritį, sustiprinti duomenų apsaugą ir padidinti veiksmingumą;
 (4)iš dalies keičiamos Europos Tarybos 108-osios konvencijos nuostatos, taikytinos asmens duomenų tvarkymui vykdant į Sąjungos teisės taikymo sritį patenkančią veiklą, gali daryti poveikį bendroms taisyklėms arba pakeisti jų taikymo sritį, apibrėžtą SESV 3 straipsnio 2 dalyje, nes šios nuostatos sutampa su Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/679
 1
 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/680
 2
 nustatytomis prievolėmis;
 (5)atsižvelgiant į tai, kad atnaujintoje Europos Tarybos 108-ojoje konvencijoje būtų iš esmės panašios apsaugos priemonės, kaip ir Reglamente (ES) 2016/679 ir Direktyvoje (ES) 2016/680, jos įsigaliojimas prisidės prie ES duomenų apsaugos standartų propagavimo pasauliniu mastu, palengvins duomenų srautus tarp ES ir ES nepriklausančių Konvencijos šalių, užtikrins ES valstybių narių tarptautinių prievolių pagal Konvenciją laikymąsi ir sudarys sąlygas ateityje ES prisijungti prie Konvencijos;
 (6)Sąjunga negali pasirašyti ar ratifikuoti Protokolo, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija, nes pagal galiojančią Konvenciją tik valstybės gali būti jos Šalys;
 (7)todėl valstybės narės, veikdamos bendrai dėl Sąjungos interesų, turėtų būti įgaliotos pasirašyti Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Atsižvelgiant į Europos Sąjungos interesus, valstybės narės įgaliojamos pasirašyti Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos konvencija dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (ETS Nr. 108), kiek jo nuostatos patenka į Sąjungos kompetencijos sritį.
 2 straipsnis
 Valstybės narės raginamos pasirašyti Protokolą Strasbūre 2018 m. birželio 25 d. pasirašymo ceremonijoje arba kuo greičiau po to.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
 4 straipsnis
 Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 (1)
 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).
 (2)
 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuriuo panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/799/TVR (OL L 119, 2016 5 4, p. 89).


type: other

text:
Fredy käest ratta tellimine. II vaatus. - Leht 41 - Biker.ee foorum
 Tänane kuupäev on 20 Jaan 2019, 21:48
 Lugemata postitus Postitas ranel » 31 Okt 2018, 17:54
 VonSten kirjutas: Täpsustavalt mainin, et avalik on ainult lahend, kus on juhtumi kokkuvõtte ja kohtuotsus. Stenogrammid ei ole avalikud. Lahendid on Riigi Teataja lehel.
 Seda ma mõtlesingi. Kahju, oleks tahtnud mõlema osapoole väiteid lugeda.
 Lugemata postitus Postitas urmas66 » 31 Okt 2018, 18:36
 Tegelikult tulevad osapoolte väited ja nõudmised ka otsuses käsitlemisele ehk hageja(Kristjan) hagi sisu ja vastaspoole ehk kostja (Fredy) vastused on otsuse alguses mõlemad välja toodud.Peale seda tuleb kohtuniku analüüs antud asjade kohta ja kokkuvõtteks otsus. Seal ei kajastu lihtsalt istungite protokollides olev kogu jutt,aga faktid ja kõik muu tuleb ka otsuses välja toomisele. Kuni otsuse jõustumiseni on kõik ikkagi ainult asjaosalistele nähtav.
 Lugemata postitus Postitas simo5555 » 05 Nov 2018, 19:07
 Viimase info kohaselt pidi täna kohus olema. Kellelgi infot, et mis sai?
 Lugemata postitus Postitas reimps » 05 Nov 2018, 19:09
 Lugemata postitus Postitas will111 » 05 Nov 2018, 20:17
 nutitelefoniga tehtud videoülesvõtet ka on parimatest naljadest?
 Lugemata postitus Postitas KRR » 06 Nov 2018, 15:15
 Istungile saavad kõik huvilised uude kohtumajja 21.veebruaril 2019. a tulla. Viiendale novembrile määratud istung lükati mõni päev enne toimumise algust edasi kuna kohus vajas lisaaega materjalidega tutvumiseks. Võib vaid arvata, et minu kogutud salvestised osutusid pikemaks kuulamiseks kui alguses plaanitud oli. Loodetavasti saab siis asjale joone alla, kuigi oleks tahtnud uude aastasse ilma selle jamata astuda.
 Lugemata postitus Postitas Madlobster » 06 Nov 2018, 19:43
 omast kogemusest võin öelda, et kusipeadega võitlus võib kesta aastaid.
 mul endal ka "isiklik kusipea" ja peale kolme aastat erinevaid komisjone ja kohtuid jms on tunne, et alles "square one"
 Igal juhul edu ja jaksu!
 Lugemata postitus Postitas ovaaP » 06 Nov 2018, 22:36
 Postimehes oli artikkel Rootsi kohtust ja seal oli ühe kohtuniku ütlus. Tema sõnul on levinuim ekslik arusaam, et kohus seab õigluse jalule. Ei sea, vaid proovib läbi tõendite usutavuse. Loodame, et sinu tõendid on usutavamad. Edu.
 Lugemata postitus Postitas urmas66 » 07 Nov 2018, 09:42
 Sama siin. sain "kusipea üle võidu maakohtus, va minu advokaadi kulud mis ei läinud 100% sissenõudmisele,sest kohus leidis,et advokaadi töötund on liika kõrge ,nii lihtsa asja jaoks.Kärbiti 20% ,aga muu oli puhas võit.Ma olin sellega nõus,ei kaevanud edasi. Nagu ikka edasikaebamise aeg 30 päeva. Reede õhtul 23.59 oli viimane tärmin. Kell 20 paiku vaatasin e-toimikust ,et vaikus. Laup hommikul ärgates oli "kusipea" ikkagi apellatsioon sisse antud. Ehk jah, pikk ja tüütu on selline asi,rahast rääkimata.Maakohus aprill 2016-oktoober 2018.
 Lugemata postitus Postitas TiitX11 » 07 Nov 2018, 21:03
 Mis on vahet kusi- ja sitapeal? Vahe on aga äraarvamist....
 Lugemata postitus Postitas tuman » 08 Nov 2018, 13:13
 TiitX11 kirjutas: Mis on vahet kusi- ja sitapeal? Vahe on aga äraarvamist....
 Minu elus on olnud kusipead enamasti Soomes, Eestis ikka sitapead.
 Lugemata postitus Postitas hollow » 13 Nov 2018, 00:02
 TiitX11 kirjutas: Kui oleks neid "ülikasulikke" töid küllaga siis saaks jääda ausaks ja tagasi maksta. Kui isegi tsikli juppides on probleeme siis pole raha asjad korras....lambo ka tahab ja hea elu samuti. Tellijad on debiilideks keda tuleb lüpsta, eestimaa õigusruumis suht "igapäevane" nähtus. Mis oleks 90-ndatel sellise tegelasega tehtud? Ei julge mõeldagi nii jubedaid lõppe.....
 Olles nii mõnegi eesti rattaehitajaga jutustanud fredy teemal ja üldse rataste ehitamisest, siis mingil põhjusel on suuresti üks arvamus: Fredy on eestis ainus rattaste ehitaja kes ennast vabalt sellest ka ära elatab ilma mingit muud igapäevatööd tehes. Enamikel ehitajatest satub ette nii võlgasid kui arvete tasumise hilinemisi ja ka nõmedaid kliente kellega lõpuks jamada ei viitsita.
 Eks sa võid sellest ühtteist ise järeldada.
 Minul on iseenesest savi kas fredy jääb kohtus õigeks või süüdi, tahaks mõlemat tulemust näha. Aga ma ise arvan, et see asi jookseb lõpuks liiva mingi kokkuleppe asjaga.
 Lugemata postitus Postitas M.T. » 13 Nov 2018, 12:29
 Kui see “vabalt sellest ka ära elatab” toimib läbi klientide huiamise, siis see arvamus ei vasta ju tõele. Sellise ärimudeli järgi oleks teisigi “tegijaid”, kes nii suudaks. Loomulikult mitte kõik, sest selliseks ärimudeliks on ka piisavalt nutikust ja mune vaja ning kotiga nahhaalsust.
 Kui aga kõik aus ja siis end ära elatab, siis pole muud kui Ma millegipärast aga kahtlen selles. Samas mul fakte ega kokkupuudet temaga pole, seega ei julge teda 100% kindlusega ei üheks ega teiseks nimetada. Meenub ainult ütlus “kus suitsu, seal tuld”.
 Lugemata postitus Postitas mx77 » 13 Nov 2018, 12:59
 Eks neid probleeme on ka teiste ratastega, pole see ainuke.
 Lugemata postitus Postitas hollow » 28 Nov 2018, 01:25
 Näita mulle rattaehitajat kellel ei ole probleeme. Arvatavasti sellel kes ehitab ainult endale. Laenud, võlgu jäämine mingiks ajaks, tähtaegade edasilykkumine... need on üsna tavalised nähtused ükskõik mis elualal.
 Isegi kui selle teema algataja on õige ja fredy on petis kes talle ~30k€ koti pähe tõmbas... mis summa see 30k€ on sellise elu juures? Ma oletaks, et kui ta iga kuu tõmbaks 30k€ kellelegi koti pähe, siis saaks inimene omale lubada maju, üsna vähelevinud autosid, mingeid kohtuasju milles on 50:50 võimalus, et syydi jääb ja olla kogu selle hea ja jamaga üsna rahulik. See 30k on mingi selline summa millega tavaline eesti pere elab aasta... tavaline sellesmõttes, et elavad korteris või pisikeses majas, sõidavad liisingu priusega, teenivad ~1200€/kuus, sellega ei saa osta alla autole velgi mis maksavad kahe priuse hinna. Fredy peab ikka päris kõvasti selliseid 30k projekte üle laskma... 4-5-6tk aastas et see took niipalju sisse, et sedasi lubada omale kulinaid ja vidinaid.
 Lugemata postitus Postitas chief » 28 Nov 2018, 02:49
 Teisipäeva puhul end koomajoobesse laskmine on veel ehk kuidagi vabandatav, aga nii lolli jutu ajamine avalikus foorumis on karistatav.
 Lugemata postitus Postitas reimps » 28 Nov 2018, 07:51
 chief kirjutas: ↑
 Kamoon, vabandatav, tal oli sünnipäev. Üldse FB teadetel ja foorumi sünnipäevalaste nimekirjal pilku peal ei hoia?
 Lugemata postitus Postitas hollow » 28 Nov 2018, 09:44
 Ei maksa väga ärrituda. Kui fredy on petis siis kyll ta saab oma karistuse (kui asi kohtus nii kaugele jõuab) aga see 30k ei ole kindlasti see raha mille arvelt saab inimene endale lambosid lubada, maju ja teisi autosid ehitada. Selleks peaks see summa olema ikka 10x suurem.
 Lugemata postitus Postitas Krl » 28 Nov 2018, 10:16
 Lambosid ei osta võibolla, aga selle konkreetse 30k eest on tsirkust ikka stax saanud ju.
 Lugemata postitus Postitas mx77 » 28 Nov 2018, 10:47
 Firmaga, mille tööjõukulud on 10.000 eur ja aastakasum -410 eur ei osta kah endale Lambosid.
 Seega, mida sa õieti tahtsid öelda?
 Lugemata postitus Postitas Andrea » 28 Nov 2018, 12:45
 Oot, miks peab firmaga ostma? Ja mida näitavad ühemehe firma puhul tööjõukulud? Dividendi saab ka maksta ju, kahjum/kasum on lihtsalt raamatupidaja suva
 Lugemata postitus Postitas mx77 » 28 Nov 2018, 14:13
 See virma on iga aasta nulli või kahjumit teinud, milles neid dividende maksta, hoovis kasvavate marjadena või? Sulle infoks (kui sa TÕESTI seda ei teadnud), et divikaid saab maksta vaid puhaskasumist, mitte nii, et vaatad, et kassas on patakas sularaha, ma võtan täna siit umbes 2 sentmeetrit endale divikateks.
 Lugemata postitus Postitas Tort » 28 Nov 2018, 14:22
 Käivet tehakse ikkagi just nii palju tavaliselt, et kulud ära kataks. Rohkem kahjuks aastast aastasse ei õnnestu teha paljudes ettevõtetes, eriti pisemates Keha omamise point on tihti ainult see, et ostetud tegutsemiseks vajalikelt teenustelt ja toodetelt km maha saaks arvestada. Kui leidub inimesi, kes sularaha pakiga ostma tulevad, siis nii saabki sündida.
 Lugemata postitus Postitas KRR » 28 Nov 2018, 21:57
 Mis krdi majad ja autod. Tüüp elab viimased kümme aastat garaazi eesruumis 10m2 toas, imetleb läbi klaasseina oma seest tühjas puukuuris seisvat kolmerattalist Lambot ja poes käib mingi kollase panniga.
 Mäda on seest see punane õun, väga mäda. Õnneks on ta pidanud minult saadud raha oma advokaadile ära maksma. See on küll ka mulle kopsaka summa maksma läinud aga õilsa eesmärgi nimel tuleb ohvreid tuua.
 Lugemata postitus Postitas hollow » 28 Nov 2018, 22:22
 Viimati kui ma seda lambot nägin (suvel) oli tal kõik 4 ratast all ja auto igati komplektne... ja no las ta olla see yks ja ainus garaashieesruum linnapildis võiks silmad lahti hoida kus see “kollane pann” seisab väga tihti... aga no mida ma ka tean
 Lugemata postitus Postitas TiitX11 » 28 Nov 2018, 22:23
 Mis krdi majad ja autod. Tüüp elab garaazi eesruumis 10m2 toas, imetleb läbi klaasseina oma seest tühjas puukuuris seisvat kolmerattalist Lambot ja poes käib mingi kollase panniga.
 Igal inimesel on valikud kuidas elada. Mõni kohe ei saa petmata ja võlgu jäämata elada....lihtsaslt ei saa! Adrenaliin? Vaevalt, olen mitmeid selliseid kohanud. Paljud mõtlevad, et alkohol ja narkots, esimene vaevalt, see on odav, teine ehk võimalik, siis tuleb inimesele kaasa tunda. See on iseloomus kinni. Kes ennast väga kiidab ja reklaamib see on üldjuhul vilets tegija. Õigel ja heal tegijal on järjekord, kvaliteet, hind mitte päris kirves aga vastuvõetav. Milleks ennast kiita ja reklaamida kui tööd on ülearu? Tegijaid on kahte tüüpi:
 A) Ostab osad, mugandab mõnda kinnitust ja on "kõva" tegija.
 B) Teeb lehest kätevahel keerulise paagi, juhtraua ja veel palju muudki mida kõike ei jõua üles lugeda.
 Tunnen ühte B tüüpi meest...kiuslikud muidugi küsivad kas ise ka teed? Ei tee ei reklaami ka ja kui pakutaks ütlen kohe välja, et ei oska ilma keerutamata. Kas see kuulus ja "maailma parim" on A tüüpi "tegija"? Vist küll.....
 Lugemata postitus Postitas KRR » 11 Jaan 2019, 16:49
 Viimased uudised on, et kohus pani Fredy OÜ neljale sõidukile käsutamise keelumärked peale. Sõidukiteks on Buell, Chevrolet Nova ning ilusad kollased Renault ja MB kaubikud.
 Kohtuistung toimub 21.02.19, kell 10:00, saal 1008 uues Lubja tänava kohtumajas.
 Lugemata postitus Postitas KRR » 15 Jaan 2019, 16:24
 Fredy püüab MB ja Renault kaubikuid aresti alt vabaks saada, et need suure tõenäosusega OÜ-st välja kantida nagu ta seda Tartu mnt kinnistuga peale minu eelmist hagi tagamise taotluse tagasilükkamist tegi. Idee on tagatiseks jätta Buell mida hiljem tühja raamina esitleda ja Nova millest jääb järgi vaid number ja ämber.
 Saame näha mida kohtunik otsustab.
 http://www.fredy.ee/69-chevrolet-nova/
 http://www.fredy.ee/03-buell-xb9s-lightning-240-4/
 http://www.fredy.ee/91-mercedes-benz-260e-ambulance/
 https://www.google.com/search?biw=1389& ... 7562100630
 Lugemata postitus Postitas will111 » 15 Jaan 2019, 17:04
 paistab, et sõimumehel on siis elu ikkagi vaikselt kibedaks läinud ja kõik ei olegi nii "õige ja aus ning auväärne" nagu sealt värava tagant kunagi kisati.
 muuhulgas vaatan, et kõva kontrast seal kodulehel esitletud sõidukite osas. see buell näeb pildi pealt isegi päris tore välja. v.a saba, mis on täiesti full homo. aga too chevy nova on jällegi nii kole, et jäin peaaegu pimedaks pilku peale visates. kuidas küll saab tulla sellise värdmõtte peale, et paneks nihukesele autole alla mingi ultramodernse lambo veljed plekikääridega näsitud auk kapoti sees on ka päris "kaunis". huvitav, mismoodi kohus selliste imeliste saavutuste väärtust küll hindab? või seal ei hinnatagi midagi, lihtsalt arestitakse kõikvõimalikku vara, mida veel on arestida jäänud?
 Lugemata postitus Postitas reimps » 15 Jaan 2019, 19:03
 Aeg on siin oluline faktor, olles jäginud meedia vahendusel teisi leebelt öeldes "skeemitajaid" - vara väljakantimine käppelt oma nimelt kuhugi OÜ-sse on parim viis lasta need üles, kellele võlgu ollakse. Ja jätkub sama kõvamehe-elustiil veel ägedamalt, sest tehniliselt pole enam miskit võtta, palkagi pole. Avo Viiol on kehv näide, too lihtsalt varas ja eluaegne võlglane, aga kohe ei meenu igast muid värdjaid kahjuks nimepidi, kes niimoodi oma vara säilitanud on.
 Huvitav, et issi J on ka FB-s tasa jäänud, tuututas seal vahepeal päris julgelt ja häbitult, kuigi oleks võinud mehena käituda ning tasa olla, oleks augi alles jäänud.
 Kõigest minu kui eikellegi seisukoht


text:
 27.11.2014
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 342/52
 ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS
 N:o 144/2014,
 annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014,
 ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta
 ETA:N SEKAKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Kansanterveyttä sekä työterveyttä ja työturvallisuutta koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1338/2008 täytäntöönpanosta eurooppalaiseen terveyshaastattelututkimukseen (EHIS) perustuvien tilastojen osalta 19 päivänä helmikuuta 2013 annettu komission asetus (EU) N:o 141/2013 (1) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.
 (2)
 Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitettä XXI,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Lisätään ETA-sopimuksen liitteessä XXI olevan 18z3 kohdan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1260/2013) jälkeen kohta seuraavasti:
 ”18z4.
 32013 R 0141: komission asetus (EU) N:o 141/2013, annettu 19 päivänä helmikuuta 2013, kansanterveyttä sekä työterveyttä ja työturvallisuutta koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1338/2008 täytäntöönpanosta eurooppalaiseen terveyshaastattelututkimukseen (EHIS) perustuvien tilastojen osalta (EUVL L 47, 20.2.2013, s. 20)”
 2 artikla
 Asetuksen (EU) N:o 141/2013 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.
 3 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan 28 päivänä kesäkuuta 2014, jos kaikki ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty (2).
 4 artikla
 Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.
 Tehty Brysselissä 27 päivänä kesäkuuta 2014.
 ETA:n sekakomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 Gianluca GRIPPA
 (1) EUVL L 47, 20.2.2013, s. 20.
 (2) Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.


text:
 Avis juridique important
 |
 21998D0604(06)
 Beschluß des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 85/97 vom 12. November 1997 über die Änderung des Anhangs XV (Staatliche Beihilfen) des EWR-Abkommens
 Amtsblatt Nr. L 160 vom 04/06/1998 S. 0044 - 0045
 BESCHLUSS DES GEMEINSAMEN EWR-AUSSCHUSSES Nr. 85/97 vom 12. November 1997 über die Änderung des Anhangs XV (Staatliche Beihilfen) des EWR-Abkommens DER GEMEINSAME EWR-AUSSCHUSS -gestützt auf das Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, geändert durch das Anpassungsprotokoll zum Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, nachstehend Abkommen genannt, insbesondere auf Artikel 98,in Erwägung nachstehender Gründe:Anhang XV des Abkommens wurde zuletzt durch den Beschluß des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 58/96 (1) geändert.Die Verordnung (EG) Nr. 3094/95 des Rates vom 22. Dezember 1995 über Beihilfen für den Schiffbau (2), geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1904/96 (3), in der die Verpflichtungen der Gemeinschaft aus dem OECD-Übereinkommen über die Einhaltung normaler Wettbewerbsbedingungen in der gewerblichen Schiffbau- und Schiffsreparaturindustrie enthalten sind, ist in das Abkommen aufzunehmen -BESCHLIESST:Artikel 1 In Anhang XV des Abkommens wird nach Nummer 1b (Richtlinie 90/684/EWG des Rates) folgende Nummer eingefügt:"1c. 395 R 3094: Verordnung (EG) Nr. 3094/95 des Rates vom 22. Dezember 1995 über Beihilfen für den Schiffbau (ABl. L 332 vom 30. 12. 1995, S. 1), geändert durch:- 396 R 1904: Verordnung (EG) Nr. 1904/96 des Rates vom 27. September 1996 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 3094/95 über Beihilfen für den Schiffbau (ABl. L 251 vom 3. 10. 1996, S. 5).Die Verordnung gilt für die Zwecke dieses Abkommens mit folgenden Anpassungen:a) 'Artikel 92 des Vertrages' wird durch 'Artikel 61 des EWR-Abkommens' ersetzt;b) 'Artikel 93 des Vertrages' wird durch 'Artikel 62 des EWR-Abkommens' ersetzt;c) in Artikel 7 Absatz 1 und Artikel 7 Absatz 2 wird der Ausdruck 'mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar' durch den Ausdruck 'mit dem Funktionieren dieses Abkommens vereinbar' ersetzt;d) Artikel 7 Absatz 1 Satz 2 findet keine Anwendung;e) Artikel 7 Absatz 2 Satz 2 findet keine Anwendung;f) Artikel 7 Absatz 3 findet keine Anwendung."Artikel 2 Der Wortlaut der Verordnung (EG) Nr. 3094/95 über Beihilfen für den Schiffbau und der Verordnung (EG) Nr. 1904/96 zur Änderung jener Verordnung in isländischer und norwegischer Sprache, der den jeweiligen Sprachfassungen dieses Beschlusses beigefügt ist, ist verbindlich.Artikel 3 Dieser Beschluß tritt am 13. November 1997 in Kraft, sofern dem Gemeinsamen EWR-Ausschuß alle Mitteilungen nach Artikel 103 Absatz 1 des Abkommens übermittelt worden sind.Artikel 4 Dieser Beschluß wird im EWR-Abschnitt und in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Gemeinschaften veröffentlicht.Brüssel, den 12. November 1997Für den Gemeinsamen EWR-AusschußDer VorsitzendeE. BULL(1) ABl. L 182 vom 10. 7. 1997, S. 28.(2) ABl. L 332 vom 30. 12. 1995, S. 1.(3) ABl. L 251 vom 3. 10. 1996, S. 5.


text:
 Avis juridique important
 |
 21984A0315(01)
 Συμφωνία υπό μορφή ανταλλαγής επιστολών για τροποποίηση του προσωρινού διακανονισμού εναρμονισμένης στάσης μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και της Δημοκρατίας της Αυστρίας σχετικά με τις αμοιβαίες συναλλαγές τυριών
 Επίσημη Εφημερίδα αριθ. L 072 της 15/03/1984 σ. 0030
 ***** ΣΥΜΦΩΝΙΑ υπό μορφή ανταλλαγής επιστολών για τροποποίηση του προσωρινού διακανονισμού εναρμονισμένης στάσης μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και της Δημοκρατίας της Αυστρίας σχετικά με τις αμοιβαίες συναλλαγές τυριών Επιστολή αριθ. 1 Κύριε Πρέσβη, Έχω την τιμή να αναφερθώ στον προσωρινό διακανονισμό εναρμονισμένης στάσης μεταξύ της Δημοκρατίας της Αυστρίας και της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας σχετικά με τις αμοιβαίες συναλλαγές τυριών, που υπεγράφη στις 21 Οκτωβρίου 1981 στις Βρυξέλλες και τροποποιήθηκε τελευταία με την ανταλλαγή επιστολών της 23ης Μαρτίου 1983. Ι. Κατά τις τελευταίες διαβουλεύσεις που πραγματοποιήθηκαν σύμφωνα με το άρθρο 6 του εν λόγω διακανονισμού, κρίθηκε σκόπιμο να τροποποιηθούν ορισμένες διατάξεις του ώστε να προσαρμοστεί καλύτερα στις πραγματικές ανάγκες της αγοράς. Στο πλαίσιο αυτό, θεωρήθηκε αναγκαίο να παραταθεί ο προσωρινός διακανονισμός για έναν ακόμη χρόνο πέρα από την αρχικά προβλεπόμενη περίοδο. Ωστόσο, τα δύο μέρη εκφράζουν την ελπίδα ότι η τροποποίηση αυτή θα μπορέσει να δημιουργήσει τις συνθήκες για μια περαιτέρω επ' αόριστον παράταση του διακανονισμού. ΙΙ. Με κοινή συμφωνία, ο προσωρινός διακανονισμός εναρμονισμένης στάσης μεταξύ της Δημοκρατίας της Αυστρίας και της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας σχετικά με τις αμοιβαίες συναλλαγές τυριών τροποποιείται ως εξής: 1. Η ημερομηνία «31 Δεκεμβρίου 1984» που αναφέρεται στο άρθρο ΙΙ παράγραφος 1 αντικαθίσταται από την ημερομηνία «31 Δεκεμβρίου 1985». Στην περίπτωση κατά την οποία οι συναλλαγές από τη μία ή την άλλη πλευρά δεν θα φθάσουν τα επίπεδα που αναφέρονται στο διακανονισμό, θα πραγματοποιηθούν αμέσως διαβουλεύσεις μετά από αίτηση του ενός από τα δύο μέρη προκειμένου να βρεθεί αμοιβαία αποδεκτή λύση. Αν κατά τη διάρκεια των διαβουλεύσεων αυτών δεν μπορεί να βρεθεί αποδεκτή λύση, κάθε μέρος έχει δικαίωμα να θέσει τέρμα στην παρούσα συμφωνία μετά από προειδοποίηση τριών μηνών. 2. Στο άρθρο ΙΙ, η παράγραφος 3 αντικαθίσταται από το ακόλουθο κείμενο: «3. Για την περίοδο από 1ης Ιανουαρίου 1984 έως 31 Δεκεμβρίου 1985, για τα τυριά που αναφέρονται κατωτέρω, οι ποσότητες που ανταλλάσσονται ετησίως, καθώς και οι εισαγωγικοί δασμοί που εισπράττονται κατά την εισαγωγή, δεν είναι δυνατόν να υπερβαίνουν τα ακόλουθα επίπεδα: α) Κατά την εισαγωγή στην Αυστρία i) Τυριά από αγελαδινό γάλα που υπάγονται στη διάκριση 04.04 Α του αυστριακού δασμολογίου, προελεύσεως και καταγωγής Κοινότητας, και συνοδεύονται από εγκεκριμένο τίτλο ποιότητας και καταγωγής: 1.2.3 // // Ποσότητες // Εισαγωγικοί δασμοί // - Τηγμένα τυριά // 2 000 τόνοι // 760 S/100 kg // - Τυριά που έχουν στη μάζα τους πράσινα στίγματα // // 560 S/100 kg // - Danbo, Edam, Elbo, Fynbo, Fontal, Gouda, Havarti, Molbo, Maribo, Mimolette, Samsoe, Tybo // // 560 S /100 kg // - Tilsit // // 460 S/100 kg // - Emmental, Gruyere // 3 000 τόνοι // 460 S/100 kg // - Butterkaese, Esrom, Italico, Kernheim, Saint-Nectaire, Saint-Paulin, Taleggio, Cheddar, καθώς και άλλα τυριά που δεν αναφέρονται παραπάνω, με περιεκτικότητα σε νερό στη μη λιπαρή ουσία κατώτερη ή ίση με 62 %, εκτός από τα τυριά που υπάγονται στις διακρίσεις 04.04 Α Ι α), β) και γ) του αυστριακού δασμολογίου // // 560 S/100 kg ii) Τα τυριά κοινοτικής καταγωγής που αναφέρονται στο σημείο i ), και δεν συνοδεύονται από τον τίτλο που προβλέπεται στο σημείο i), δεν είναι δυνατόν να εισαχθούν στην Αυστρία. β) Κατά την εισαγωγή στην Κοινότητα Τυριά καταγωγής και προελεύσεως Αυστρίας που υπάγονται στην κλάση 04.04 του Κοινού Δασμολογίου και συνοδεύονται από επικυρωμένο πιστοποιητικό: 1.2.3 // // Ποσότητες // Εισαγωγικοί δασμοί // - Emmental, Gruyere, Sbrinz, Bergkaese, εκτός από τα τριμμένα ή σε σκόνη, με ελάχιστη περιεκτικότητα σε λιπαρές ουσίες 45 % κατά βάρος σε ξηρά ύλη, ωριμάνσεως τουλάχιστον τριών μηνών, που υπάγονται στη διάκριση 04.04 Α του Κοινού Δασμολογίου: // // // - Σε τυποποιημένα κεφάλια τυριών (μυλόπετρες) // 5 000 τόνοι (1) // 18,13 ECU/100 kg // - Σε τεμάχια συσκευασμένα σε κενό ή σε αδρανές αέριο, που έχουν κρούστα στη μία τουλάχιστον πλευρά και καθαρό βάρος ίσο ή ανώτερο από ένα χιλιόγραμμο και κατώτερο από 5 χιλιόγραμμα // 3 000 τόνοι (1) // 18,13 ECU/100 kg // - Τηγμένα τυριά, εκτός από τα τριμμένα ή σε σκόνη, που για την παρασκευή τους δεν έχουν χρησιμοποιηθεί άλλα τυριά εκτός από τα Emmental, Cruyere και Appenzell και, ενδεχομένως, το Glaris με χορταρικά (που έχει την ονομασία «Schabziger»), συσκευασμένα για λιανική πώληση και με περιεκτικότητα σε λιπαρές ουσίες, κατά βάρος σε ξηρά ύλη, κατώτερη ή ίση από 56 %, που υπάγονται στη διάκριση 04.04 Δ του Κοινού Δασμολογίου // 3 750 τόνοι // 36,27 ECU /100 kg // - Τηγμένα τυριά, καπνιστά, με περιεκτικότητα σε λιπαρές ουσίες, κατά βάρος σε ξηρά ύλη, ίση ή ανώτερη από 40 % και κατώτερη ή ίση με 48 %, που υπάγονται στη διάκριση 04.04 Δ Ι α) του Κοινού Δασμολογίου (2), // 350 τόνοι // Πλήρης εισφορά // - Tilsit, χωρίς συμπιεσμένη μάζα, με ωρίμανση τουλάχιστον ενός μήνα και Butterkaese, που υπάγονται στη διάκριση 04.04 Ε Ι β) 2 του Κοινού Δασμολογίου // // // - Τυριά που έχουν στη μάζα πράσινα στίγματα και υπάγονται στη διάκριση 04.04 Γ του Κοινού Δασμολογίου // // // - Edam, με περιεκτικότητα σε λιπαρές ουσίες, κατά βάρος σε ξηρά ύλη, ίση ή ανώτερη από 40 % και κατώτερη από 48 %, που παρασκευάονται σε τυποποιημένα κεφάλια τυριών (μυλόπετρες) με καθαρό βάρος κατώτερο ή ίσο με 350 γραμμάρια (που έχει την ονομασία «Geheimratskaese»), και υπάγεται στη διάκριση 04.04 Ε Ι β) 2 του Κοινού Δασμολογίου // 2 400 τόνοι // 55 ECU/100 kg // - Τυριά που έχουν την ονομασία «Φέτα» και « Κεφαλοτύρι», που παρασκευάζονται από αγελαδινό γάλα, με περιεκτικότητα σε λιπαρές ουσίες, κατά βάρος σε ξηρά ύλη, κατώτερη από 48 %, και υπάγονται στη διάκριση 04.04 Ε Ι β) 2 του Κοινού Δασμολογίου // // // - Διάφορα τυριά (2) // 200 τόνοι // Πλήρης εισφορά (1) Οι ποσότητες που διατίθενται σ' αυτές τις κατηγορίες τυριών είναι αντικαταστάτες μέσα στα όρια του 25 % των αναφερομένων ποσοτήτων. (2) Τα τυριά αυτά δεν χρειάζεται να συνοδεύονται από επικυρωμένο πιστοποιητικό.» 3. Στο άρθρο ΙΙ, η παράγραφος 4 αντικαθίσταται από το ακόλουθο κείμενο: «4. Η Αυστρία αναλαμβάνει την υποχρέωση να λάβει τα απαραίτητα μέτρα προκειμένου να εξασφαλιστεί ότι: - αφενός μεν, δεν θα ξεπεραστούν οι συμφωνηθείσες ποσότητες, είτε κατά την εισαγωγή τους στην Αυστρία με προέλευση την Κοινότητα, όπως αναφέρεται στην παράγραφο 3 στοιχείο α), είτε κατά την εξαγωγή από την Αυστρία στην Κοινότητα, όπως αναφέρονται στην παράγραφο 3 στοιχείο β), - αφετέρου, οι άδειες κατά την εισαγωγή στην Αυστρία θα χορηγούνται τακτικά και κατά τέτοιο τρόπο ώστε να επιτυγχάνονται οι συμφωνηθείσες ποσότητες που εισάγονται στην Αυστρία με προέλευση την Κοινότητα. Οι διατάξεις οι σχετικές με το θέμα αυτό και κυρίως οι λεπτομέρειες του τρόπου κατανομής των αδειών θα γνωστοποιηθούν στις αρμόδιες αρχές της Κοινότητας, καθώς και στους εξαγωγείς ή/και εισαγωγείς. Η Κοινότητα και η Αυστρία θα πράξουν κατά τέτοιο τρόπο ώστε τα αμοιβαία παραχωρηθέντα προνόμια να μη βλαφθούν από τη λήψη άλλων μέτρων σχετικών με την εισαγωγή.» 4. Η περίοδος «πρώτο εξάμηνο του 1984» που αναφέρεται στο άρθρο ΙΙ παράγραφος 9 αντικαθίσταται από την περίοδο «δεύτερο τρίμηνο του 1985». ΙΙΙ. Όλες οι άλλες διατάξεις του διακανονισμού παραμένουν αμετάβλητες. Θα σας ήμουν υποχρεωμένος αν είχατε την καλοσύνη να επιβεβαιώσετε τη συμφωνία σας, όσον αφορά το περιεχόμενο αυτής της επιστολής. Παρακαλώ δεχθείτε, Κύριε Πρέσβη, τη διαβεβαίωση της βαθύτατης εκτιμήσεώς μου. Εξ ονόματος του Συμβουλίου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων Επιστολή αριθ. 2 Κύριε Γενικέ Διευθυντά, Έχω την τιμή να σας γνωστοποιήσω τη λήψη της σημερινής επιστολής σας για την τροποποίηση του προσωρινού διακανονισμού εναρμονισμένης στάσης μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και της Δημοκρατίας της Αυστρίας σχετικά με τις αμοιβαίες συναλλαγές τυριών. Είμαι σε θέση να σας επιβεβαιώσω τη συμφωνία της κυβερνήσεώς μου επί του περιεχομένου της επιστολής αυτής. Σας παρακαλώ να δεχθείτε, Κύριε Γενικέ Διευθυντά, τη διαβεβαίωση της βαθύτατης εκτιμήσεώς μου. Για την Κυβέρνηση της Δημοκρατίας της Αυστρίας


text:
Aloja ir pilsēta Latvijā, Limbažu novadā. Atrodas 120 km no Rīgas, 44 km no Valmieras. Teritoriju no visām pusēm ieskauj Alojas pagasts.
 Alojā atrodas pilsētas un pagasta pārvalde, vidusskola, sporta halle, kultūras nams, bibliotēka, muzejs, pareizticīgo un luterāņu baznīca.
 Ģeogrāfija
 Atrodas Viduslatvijas zemienes Metsepoles līdzenumā.
 Vidējā temperatūra: -5,5 °C janvārī, +16,5 — +17 °C jūlijā. Nokrišņu daudzums ap 800 mm gadā.
 Transports
 Galvenie pilsētas autoceļi ir P13 (Limbaži-Aloja) un P15 (Ainaži-Matīši-(Valmiera)), vietējie ceļi ir V120 (Aloja-Vīķi) un V139 (Aloja-Stūri).
 Vēsture
 Vēstures avotos Aloja pirmoreiz minēta 1449. gadā. 1925. gadā piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema) statuss, pagasta centrs.
 1937. gadā caur Aloju tika atklāta Rīgas—Rūjienas platsliežu dzelzceļa līnija. 1996. gadā satiksme tika slēgta.
 1950. gadā ieguva pilsētciemata tiesības. Kopš 1992. gada — pilsēta.
 Iedzīvotāji
 2021. gadā pilsētā bija 1589 iedzīvotāji, no kuriem 93% bija latvieši.
 Iedzīvotāju skaita izmaiņas
 Etniskā struktūra
 Ievērojamas personības
 Lauris Dzelzītis (1978) ir latviešu aktieris.
 Apskates objekti
 Alojā nav īpaši populāru apskates objektu. Pilsētā var apskatīt:
 luterāņu un pareizticīgo baznīcas;
 pieminekli Latvijas Brīvības cīņās (1918-1920) kritušajiem;
 pieminekli dzejniekam Auseklim;
 pastaigu taku pa ūdensrožu audzētavu;
 novadpētniecības muzeju.
 Attēli
 Atsauces
 Ārējās saites
 Vidzeme
 Bijušie Latvijas novadu centri
 Latvijas pilsētciemati


text:
 Tärkeä oikeudellinen huomautus
 |
 22007A0707(01)
 Euroopan yhteisön ja Kirgisian tasavallan hallituksen välinen Sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista
 Virallinen lehti nro L 179 , 07/07/2007 s. 0039 - 0045
 Euroopan yhteisön ja Kirgisian tasavallan hallituksen välinenSopimustietyistä lentoliikenteen näkökohdistaEUROOPAN YHTEISÖjaKIRGISIAN TASAVALLAN HALLITUS,jäljempänä "osapuolet",jotkaTOTEAVAT, että useiden Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Kirgisian tasavallan välillä on tehty kahdenvälisiä lentoliikennesopimuksia, joihin sisältyy Euroopan yhteisön oikeuden vastaisia määräyksiä,TOTEAVAT, että Euroopan yhteisöllä on yksinomainen toimivalta useiden sellaisten näkökohtien osalta, jotka voivat sisältyä Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiin lentoliikennesopimuksiin,TOTEAVAT, että johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneilla yhteisön lentoliikenteen harjoittajilla on Euroopan yhteisön oikeuden nojalla oikeus syrjimättömään pääsyyn Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisille lentoreiteille,OTTAVAT HUOMIOON, että Euroopan yhteisön ja tiettyjen kolmansien maiden välillä on tehty sopimuksia, joiden mukaan näiden kolmansien maiden kansalaiset voivat olla omistajina lentoyhtiöissä, joilla on Euroopan yhteisön lainsäädännön mukainen toimilupa,TUNNUSTAVAT, että Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Kirgisian tasavallan kahdenvälisten lentoliikennesopimusten eräät määräykset, jotka ovat Euroopan yhteisön oikeuden vastaisia, on saatettava sen mukaisiksi, jotta Euroopan yhteisön ja Kirgisian tasavallan väliselle lentoliikenteelle voidaan luoda vankka oikeusperusta ja liikenteen jatkuvuus voidaan taata,TUNNUSTAVAT, että Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Kirgisian tasavallan välillä tehtyjen kahdenvälisten lentoliikennesopimusten määräykset, joissa i) vaaditaan tai suositaan sellaisten yritysten välisten sopimusten tekemistä, sellaisia yritysten yhteenliittymien päätöksiä tai sellaisia yhteisiä toimintatapoja, jotka estävät, vääristävät tai rajoittavat lentoliikenteen harjoittajien välistä kilpailua merkittävillä reiteillä; tai ii) tehostetaan tällaisten sopimusten, päätösten tai toimintatapojen vaikutuksia; tai iii) annetaan lentoliikenteen harjoittajille tai muille yksityisille talouden toimijoille valta toteuttaa toimenpiteitä, joilla estetään, vääristetään tai rajoitetaan lentoliikenteen harjoittajien välistä kilpailua merkittävillä reiteillä, saattavat tehdä yrityksiin sovellettavista kilpailusäännöistä tehottomia,OVAT SOPINEET SEURAAVAA:1 artiklaYleiset määräykset1. Tässä sopimuksessa "jäsenvaltioilla" tarkoitetaan Euroopan yhteisön jäsenvaltioita.2. Kun jossain liitteessä I mainitussa sopimuksessa viitataan kyseisen sopimuksen osapuolena olevan jäsenvaltion kansalaisiin, tämän on katsottava viittaavan Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisiin.3. Kun jossain liitteessä I mainitussa sopimuksessa viitataan kyseisen sopimuksen osapuolena olevan jäsenvaltion lentoliikenteen harjoittajiin tai lentoyhtiöihin, tämän on katsottava viittaavan kyseisen jäsenvaltion nimeämiin lentoliikenteen harjoittajiin tai lentoyhtiöihin.4. Liikenneoikeuksia myönnetään edelleen jo voimassa olevien tai myöhemmin tehtävien kahdenvälisten sopimusten mukaisesti.2 artiklaJäsenvaltion suorittama nimeäminen1. Tämän artiklan 2 kohdan määräykset ovat ensisijaisia liitteessä II olevassa a kohdassa lueteltujen artiklojen niihin määräyksiin nähden, jotka koskevat kyseisen jäsenvaltion tekemää lentoliikenteen harjoittajan nimeämistä ja Kirgisian tasavallan lentoliikenteen harjoittajalle myöntämiä liikennöintilupia ja muita lupia, ja tämän artiklan 3 kohdan määräykset ovat ensisijaisia liitteessä II olevassa b kohdassa lueteltujen artiklojen niihin määräyksiin nähden, jotka koskevat lentoliikenteen harjoittajan liikennöintilupien tai muiden lupien epäämistä, peruuttamista, tilapäistä peruuttamista tai rajoittamista.2. Saatuaan ilmoituksen jäsenvaltion suorittamasta nimeämisestä Kirgisian tasavallan on myönnettävä asianmukaiset liikennöintiluvat ja muut luvat mahdollisimman pienellä menettelyihin liittyvällä viiveellä edellyttäen, ettäi) lentoliikenteen harjoittaja on sijoittautunut nimeävän jäsenvaltion alueelle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti ja sillä on Euroopan yhteisön lainsäädännön mukainen voimassa oleva liikennelupa;ii) lentoliikenteen harjoittaja on lentotoimintaluvan myöntämisestä vastaavan jäsenvaltion jatkuvan ja tehokkaan viranomaisvalvonnan alainen ja asianomainen ilmailuviranomainen on mainittu selvästi nimeämisessä; jaiii) lentoliikenteen harjoittaja on jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten ja/tai muiden liitteessä III lueteltujen valtioiden ja/tai niiden kansalaisten omistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa joko suoraan tai osake-enemmistön kautta.3. Kirgisian tasavalta voi evätä tai peruuttaa kokonaan tai tilapäisesti jäsenvaltion nimeämän lentoliikenteen harjoittajan liikennöintiluvat tai muut luvat tai rajoittaa niiden käyttöä, josi) lentoliikenteen harjoittaja ei ole sijoittautunut nimeävän jäsenvaltion alueelle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti tai sillä ei ole Euroopan yhteisön lainsäädännön mukaista voimassa olevaa liikennelupaa;ii) lentoliikenteen harjoittaja ei ole lentotoimintaluvan myöntämisestä vastaavan jäsenvaltion jatkuvan ja tehokkaan viranomaisvalvonnan alainen tai asianomaista ilmailuviranomaista ei ole mainittu selvästi nimeämisessä; taiiii) lentoliikenteen harjoittaja ei ole jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten ja/tai muiden liitteessä III lueteltujen valtioiden ja/tai niiden kansalaisten omistuksessa tai tosiasiallisessa määräysvallassa joko suoraan tai osake-enemmistön kautta.Kirgisian tasavalta ei saa tämän kohdan mukaisia oikeuksia käyttäessään harjoittaa kansallisuuteen perustuvaa syrjintää yhteisön lentoliikenteen harjoittajien välillä.3 artiklaTurvallisuus1. Tämän artiklan 2 kohdan määräyksillä täydennetään liitteessä II olevassa c kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavia määräyksiä.2. Jos jäsenvaltio on nimennyt lentoliikenteen harjoittajan, jonka viranomaisvalvonnasta ja sen jatkuvuudesta vastaa jokin toinen jäsenvaltio, lentoliikenteen harjoittajan nimenneen jäsenvaltion ja Kirgisian tasavallan välisen sopimuksen turvallisuusmääräysten nojalla Kirgisian tasavallalle kuuluvia oikeuksia sovelletaan myös turvallisuusvaatimusten hyväksymiseen, noudattamiseen tai ylläpitämiseen kyseisen toisen jäsenvaltion toimesta sekä kyseisen lentoliikenteen harjoittajan liikennöintiluvan myöntämiseen.4 artiklaLentopolttoaineen verotus1. Tämän artiklan 2 kohdan määräyksillä täydennetään liitteessä II olevassa d kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavia määräyksiä.2. Mikään liitteessä II olevassa d kohdassa lueteltujen sopimusten kohta ei, niissä mahdollisesti olevista päinvastaisista määräyksistä huolimatta, saa estää jäsenvaltioita määräämästä syrjimättömin perustein veroja, tulleja tai muita maksuja sen alueella toimitetulle polttoaineelle, jota käytetään Kirgisian tasavallan nimeämän lentoliikenteen harjoittajan ilma-aluksessa, joka liikennöi asianomaisen jäsenvaltion alueella sijaitsevan paikan ja saman jäsenvaltion alueella sijaitsevan toisen paikan tai jonkin toisen jäsenvaltion alueella sijaitsevan paikan välillä.5 artiklaKuljetustariffit Euroopan yhteisön sisällä1. Tämän artiklan 2 kohdan määräyksillä täydennetään liitteessä II olevassa e kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavia määräyksiä.2. Tariffeihin, joita Kirgisian tasavallan nimeämät lentoliikenteen harjoittajat perivät kokonaan Euroopan yhteisön alueella tapahtuvasta kuljetuksesta sellaisen liitteessä I mainitun sopimuksen nojalla, johon sisältyy liitteessä II olevassa e kohdassa mainittu määräys, sovelletaan Euroopan yhteisön lainsäädäntöä.6 artiklaYhteensopivuus kilpailusääntöjen kanssa1. Mikään liitteessä I luetelluissa sopimuksissa ei, niissä mahdollisesti olevista päinvastaisista määräyksistä huolimatta, saa i) suosia sellaisia yritysten välillä tehtäviä sopimuksia, sellaisia yritysten yhteenliittymien päätöksiä tai sellaisia yhteisiä toimintatapoja, jotka estävät tai vääristävät kilpailua; ii) vahvistaa tällaisten sopimusten, päätösten tai yhteisten toimintatapojen vaikutuksia; tai iii) antaa yksityisille talouden toimijoille valtaa toimenpiteisiin, joilla estetään, vääristetään tai rajoitetaan kilpailua.2. Liitteessä I lueteltujen sopimusten määräyksiä ei sovelleta, jos ne ovat ristiriidassa tämän artiklan 1 kohdan kanssa.7 artiklaSopimuksen liitteetTämän sopimuksen liitteet ovat sen erottamaton osa.8 artiklaTarkistaminen tai muuttaminenOsapuolet voivat milloin tahansa yhteisellä hyväksynnällä tarkistaa tai muuttaa tätä sopimusta.9 artiklaVoimaantulo ja väliaikainen soveltaminen1. Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet kirjallisesti toisilleen, että sopimuksen voimaan saattamisen edellyttämät sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen.2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, osapuolet sopivat soveltavansa sopimusta väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen.3. Tätä sopimusta sovelletaan kaikkiin liitteessä I mainittuihin jäsenvaltioiden ja Kirgisian tasavallan välisiin sopimuksiin ja järjestelyihin, jotka tämän sopimuksen allekirjoittamisajankohtana eivät vielä ole tulleet voimaan, kun ne tulevat voimaan tai kun niitä sovelletaan väliaikaisesti.10 artiklaVoimassaolon päättyminen1. Jos jokin liitteessä I mainittu sopimus irtisanotaan, kaikkien tämän sopimuksen määräysten, jotka liittyvät kyseiseen liitteessä I mainittuun sopimukseen, voimassaolo päättyy samaan aikaan.2. Jos kaikki liitteessä I mainitut sopimukset irtisanotaan, tämän sopimuksen voimassaolo päättyy samaan aikaan.TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.Tämä sopimus on tehty Brysselissä ensimmäisenä päivänä kesäkuuta 2007 kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron, venäjän ja kirgiisin kielellä.За Европейската общнoстPor la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduAz Európai Közösség részérőlGħall-Komunità EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaPentru Comunitatea EuropeanăZa Európske spoločenstvoZa Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaFör Europeiska gemenskapenЕвропa Шериктештиги γчγнЗа Европейское Сообщество+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++За правителствοтο на Рeпублика КиргизстанPor el Gobierno de la República KirguisaZa vládu Kyrgyzské republikyFor Den Kirgisiske Republiks regeringFür die Regierung der Kirgisischen RepublikKirgiisi Vabariigi valitsuse nimelΓια την Κυβέρνηοη της Δημοκρατίας της ΚιργιζίαςFor the Government of the Kyrgyz RepublicPour le gouvernement de la République kirghizePer il governo della Repubblica del KirghizistanKirgizstānas Republikas valdības vārdāKirgizijos Respublikos Vyriausybės varduA Kirgiz Köztársaság kormánya részérőlGħall-Gvern Tar-Repubblika KirgiżaVoor de Regering van de Republiek KirgiziëW imieniu rządu Republiki KirgiskiejPelo Governo da República do QuirguizistãoPentru Guvernul Republicii KârgâszstanZa vládu Kirgizskej republikyZa vlado Kirgiške republikeKirgisian tasavallan hallituksen puolestaFör Republiken Kirgizistans regering+++++ TIFF +++++За Правительство Кыргызской Республики+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------LIITE ILuettelo tämän sopimuksen 1 artiklassa tarkoitetuista sopimuksistaKirgisian tasavallan ja Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden väliset lentoliikennesopimukset, jotka on tehty, allekirjoitettu ja/tai parafoitu tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä- Itävallan liittohallituksen ja Kirgisian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, tehty Wienissä 17 päivänä maaliskuuta 1998, jäljempänä liitteessä II "Kirgisia–Itävalta-sopimus";- Tšekin tasavallan hallituksen ja Kirgisian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, tehty Prahassa 29 päivänä huhtikuuta 2004, jäljempänä liitteessä II "Kirgisia–Tšekki-sopimus";- Saksan liittotasavallan hallituksen ja Kirgisian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, tehty Bishkekissä 13 päivänä toukokuuta 1997, jäljempänä liitteessä II "Kirgisia–Saksa-sopimus";- Kirgisian tasavallan hallituksen ja Helleenien tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, tehty Ateenassa 1 päivänä marraskuuta 2004, jäljempänä liitteessä II "Kirgisia–Kreikka-sopimus";- Kirgisian tasavallan hallituksen ja Slovakian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, tehty Bishkekissä 27 päivänä syyskuuta 2006, jäljempänä liitteessä II "Kirgisia–Slovakia-sopimus";- Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ja Kirgisian tasavallan hallituksen lentoliikennesopimus, tehty Lontoossa 8 päivänä joulukuuta 1994, jäljempänä liitteessä II "Kirgisia–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimus";sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Lontoossa 2 päivänä syyskuuta 2003 tehdyllä kummankin maan siviili-ilmailuviranomaisten välisellä yhteisymmärryspöytäkirjalla, jäljempänä "Kirgisia–Yhdistynyt kuningaskunta -yhteisymmärryspöytäkirja".--------------------------------------------------LIITE IILuettelo liitteessä 1 lueteltujen sopimusten artikloista, joihin viitataan tämän sopimuksen 2–5 artiklassaa) Jäsenvaltion suorittama nimeäminen:- Kirgisia–Itävalta-sopimuksen 3 artiklan 5 kohta- Kirgisia–Tšekki-sopimuksen 3 artiklan 4 kohta- Kirgisia–Saksa-sopimuksen 3 artiklan 4 kohta- Kirgisia–Kreikka-sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohta- Kirgisia–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 4 artiklan 4 kohta ja Kirgisia–Yhdistynyt kuningaskunta -yhteisymmärryspöytäkirjan liitteessä B olevan 4 artiklan a alakohtab) Liikennöintilupien tai muiden lupien epääminen, peruuttaminen kokonaan tai tilapäisesti tai niiden rajoittaminen:- Kirgisia–Itävalta-sopimuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohta- Kirgisia–Tšekki-sopimuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohta- Kirgisia–Kreikka-sopimuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohta- Kirgisia–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 5 artiklan 1 kohdan a alakohta ja Kirgisia–Yhdistynyt kuningaskunta -yhteisymmärryspöytäkirjan liitteessä B olevan 5 artiklan 1 kohdan a alakohtac) Turvallisuus:- Kirgisia–Itävalta-sopimuksen 6 artikla- Kirgisia–Tšekki-sopimuksen 7 artikla- Kirgisia–Saksa-sopimuksen 12 artikla- Kirgisia–Kreikka-sopimuksen 8 artikla- Kirgisia–Yhdistynyt kuningaskunta -yhteisymmärryspöytäkirjan liitteessä B oleva 13 a artiklad) Lentopolttoaineen verotus:- Kirgisia–Itävalta-sopimuksen 7 artikla- Kirgisia–Tšekki-sopimuksen 8 artikla- Kirgisia–Saksa-sopimuksen 6 artikla- Kirgisia–Kreikka-sopimuksen 9 artikla- Kirgisia–Slovakia-sopimuksen 9 artikla- Kirgisia–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 8 artiklae) Kuljetustariffit Euroopan yhteisön sisällä:- Kirgisia–Itävalta-sopimuksen 11 artikla- Kirgisia–Tšekki-sopimuksen 12 artikla- Kirgisia–Saksa-sopimuksen 10 artikla- Kirgisia–Kreikka-sopimuksen 13 artikla- Kirgisia–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 7 artikla ja Kirgisia–Yhdistynyt kuningaskunta -yhteisymmärryspöytäkirjan liitteessä B oleva 7 artikla.--------------------------------------------------LIITE IIILuettelo tämän sopimuksen 2 artiklassa tarkoitetuista muista valtioistaa) Islannin tasavalta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla);b) Liechtensteinin ruhtinaskunta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla);c) Norjan kuningaskunta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla);d) Sveitsin valaliitto (Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen lentoliikennesopimuksen nojalla).--------------------------------------------------


text:
Cour de cassation, civile, Chambre civile 3, 22 octobre 2015, 14-11.029 14-12.987, Inédit | Legifrance
 Vous êtes dans : Accueil> Recherche simple dans la jurisprudence judiciaire> Cour de cassation, civile, Chambre civile 3, 22 octobre 2015, 14-11.029 14-12.987, Inédit
 Cour de cassation, civile, Chambre civile 3, 22 octobre 2015, 14-11.029 14-12.987, Inédit
 N° de pourvoi: 14-11029 14-12987
 Joints les pourvois n° C 14-11. 029 et F 14-12. 987 ;
 Attendu, selon l'arrêt attaqué (Bastia, 9 octobre 2013), que par acte notarié du 9 août 1972, Mme Madeleine X..., veuve de Pierre X..., M. Joseph X..., Mme Marie X... épouse Y..., M. Paris Ange X..., Mme Thérèse X... épouse Z... (les consorts X...) ont cédé, en qualité de coïndivisaires, à M. et à Mme A... le lot n° 10 d'un immeuble en copropriété, ainsi que le droit de construire sur le lot 5 un immeuble de six étages ; que le prix de cession a été stipulé payable par dation de locaux dans l'immeuble à édifier devenus les lots 214, 217, 219, 228 à 230 et 237 de l'état descriptif de division règlement de copropriété du 3 septembre 1974 ; que, sur assignation délivrée par les consorts X... à M. A... et à Mme Madeleine A... épouse B..., ès qualités d'héritiers de Cécile A..., ainsi qu'à M. Simon Pierre X... et Mme Claudine X..., ès qualités d'héritiers de Joseph X..., un jugement du 10 mars 2008 a dit que la décision emporterait reconnaissance du droit de propriété indivise des consorts X... sur les huit lots reçus par dation en paiement en 1975 et que ce jugement sera publié à la conservation des hypothèques, ce qui n'a pas été fait ; que, préalablement à cette instance, M. Simon Pierre X... et Mme Claudine X... avaient assigné Mme Marie X... épouse Y..., M. Paris Ange X..., Mme Thérèse X... épouse Z..., M. et Mme A..., M. C..., ès qualités de commissaire à l'exécution du plan de l'entreprise A..., ainsi que le syndicat des copropriétaires de la Résidence Le Brienne (le syndicat) aux fins de dire la succession de Pierre et Madeleine X... seule propriétaire des lots 214, 217, 219, 228 à 230 et 237, de dire la même succession, ainsi que la succession de Joseph X... exemptes de l'obligation au paiement de charges afférentes aux lots 202 et 217 jusqu'à l'exercice 2007 inclus, de ré-attribution du compte syndical n° 260 à M. A... et afin de leur voir déclarer inopposable la clause de solidarité prévue à l'article 29 du règlement de copropriété ;
 Attendu qu'ayant retenu, par une appréciation souveraine, que la demande relative à l'inopposabilité et au caractère abusif de la clause de solidarité du règlement de copropriété était sans lien avec la demande initiale, la cour d'appel a légalement justifié sa décision de ce chef ;
 Attendu que, pour dire que les demandes relatives à la reconnaissance du droit de propriété des consorts X... sur les lots objets de la dation en payement sont sans objet compte tenu de l'autorité de la chose jugée attachée au dispositif du jugement du 10 mars 2008, l'arrêt retient que ce jugement a déjà répondu aux prétentions des consorts X... sans qu'aucune interprétation de l'acte notarié ne soit encore utile en leur reconnaissant leur droit de propriété ;
 Qu'en statuant ainsi, alors que M. Simon Pierre X... et Mme Claudine X... demandaient dans leurs conclusions d'appel qu'il soit jugé que la passation des actes notariés supplémentaires prévus dans l'acte du 9 août 1972 pour constater la remise des locaux était inutile et que les actes étaient dépourvus de valeur conditionnelle pour assurer la délivrance en dation ce qui rendait l'acquisition juridiquement parfaite dès 1972, la cour d'appel a méconnu l'objet du litige ;
 Vu l'article 6 du décret du 17 mars 1967 ;
 Attendu que, pour rejeter la demande d'exemption des consorts X... du paiement des charges pour les lots 202 et 217 jusqu'à l'exercice 2007 inclus, ainsi que la demande de ré-attribution du compte 206 à M. A..., l'arrêt retient que la turpitude alléguée du syndicat n'est pas caractérisée et ne peut avoir aucune vertu exonératoire ;
 Qu'en statuant ainsi, sans rechercher, ainsi qu'il le lui était demandé, si l'absence de notification du transfert de propriété au syndic ne faisait pas obstacle à ce que les consorts X... soient tenus de payer les charges afférentes aux lots objet de la dation en paiement, la cour d'appel n'a pas donné de base légale à sa décision ;
 CASSE ET ANNULE, sauf en ce qu'il déclare irrecevable la demande relative à l'inopposabilité de la clause de solidarité de l'article 29 du règlement de copropriété et de son caractère abusif, l'arrêt rendu le 9 octobre 2013, entre les parties, par la cour d'appel de Bastia ; remet, en conséquence, sur le surplus, la cause et les parties dans l'état où elles se trouvaient avant ledit arrêt et, pour être fait droit, les renvoie devant la cour d'appel d'Aix-en-Provence ;
 Condamne M. et Mme A..., le syndicat des copropriétaires de la résidence le Brienne, Mme Marie X... épouse Y..., et Mme Thérèse X... épouse Z... aux dépens ;
 Vu l'article 700 du code de procédure civile, condamne M. et Mme A... et le syndicat des copropriétaires de la résidence le Brienne à payer à M. Simon-Pierre X... et Mme Claudine X... la somme globale de 3 000 euros ; rejette les autres demandes ;
 Moyens produits aux pourvois par la SCP Fabiani, Luc-Thaler et Pinatel, avocat aux Conseils, pour M. Simon-Pierre X... et Mme Claudine X....
 IL EST FAIT GRIEF à l'arrêt attaqué d'AVOIR, par confirmation du jugement, dit que les demandes relatives à la reconnaissance du droit de propriété sur les lots 202, 214, 217, 219, 228, 229, 230 et 237 de l'immeuble Le Brienne cadastré BW 78 à Ajaccio, sis... et à la publication du jugement étaient sans objet compte tenu de l'autorité de la chose jugée attachée au dispositif du jugement du Tribunal de grande instance d'Ajaccio du 10 mars 2008 ;
 AUX MOTIFS PROPRES QUE « par des motifs pertinents que la cour adopte, le premier juge a constaté l'autorité de la chose jugée attachée au dispositif du jugement rendu par le tribunal de grande instance d'Ajaccio le 10 mars 2008 pour dire sans objet la demande relative tant à la reconnaissance du droit de propriété des consorts X... sur les lots 202, 214, 2I7, 219, 228, 229, 230 et 237 de l'immeuble cadastré section BW 78 à Ajaccio, sis... qu'à la publication au service chargé de la publicité foncière ; qu'en effet, le jugement du 10 mars 2008 a déjà répondu aux prétentions des appelants, sans qu'aucune interprétation de l'acte notarié ne soit encore utile, en leur reconnaissant leur droit de propriété lequel entraîne nécessairement l'état qu'ils revendiquent, les consorts A... étant mal fondés à revendiquer l'usucapion des lots litigieux, aucun acte de possession ne pouvant leur être attribué ; que, de plus, contrairement à ce que soutiennent les appelants, aucun texte ne met à la charge de la juridiction la publication de sa décision » ;
 ET AUX MOTIFS ADOPTES QUE « sur la propriété des lots 202, 214, 217, 219, 228, 229, 230 et 237 de l'immeuble cadastré BW 78 à Ajaccio et la publication au fichier hypothécaire, le jugement du 10 mars 2008 a définitivement statué sur la reconnaissance de la propriété indivise de ces lots aux consorts X... et sa publication au fichier hypothécaire ; que le dispositif de cette décision qui a autorité de la chose jugée porte sur les mentions suivantes : " dit que la présente décision emporte reconnaissance du droit de propriété indivise des consorts X... au sein de l'immeuble Le Brienne secteur cadastral BW 78, sur les huit locaux définis comme lots numéros 202, 214, 217, 219, 228, 229, 230 et 237 par l'état descriptif de division du 03 1974 et reçus en dation en paiement courant de l'été 1975 ; dit que le présent jugement sera publié à la Conservation des hypothèques d'Ajaccio Corse du Sud " ; que les prétentions qui visent à faire de nouveau juger que ces lots sont la propriété de la seule succession Pierre et Marie X... et à ordonner de nouveau la publication au fichier hypothécaire ont un caractère parfaitement redondant par rapport à ce qui a déjà été jugé le 10 mars 2008, le dispositif de cette décision ayant autorité de la chose jugée quant à la propriété de ces lots ; que le jugement du 10 mars 2008 a définitivement et complètement statué sur cette propriété et la poursuite de cette instance afin d'obtenir une " précision complémentaire indispensable " s'avère inutile ; que cette précision serait dans l'adjectif " seule " propriétaire ; qu'or, le jugement qui reconnaît la propriété indivise des consorts X... exclut nécessairement la propriété d'autrui sans équivoque autre que le doute existant pour les demandeurs sur la portée du dispositif pourtant non contestée en dehors d'eux-mêmes ; qu'en conséquence, il y a lieu de dire que les demandes relatives à la reconnaissance du droit de propriété sur les lots 202, 214, 217, 219, 228, 229, 230 et 237 et à la publication du jugement sont sans objet compte tenu de l'autorité de la chose jugée attachée au dispositif du jugement de ce Tribunal du 10 mars 2008 » ;
 1°) ALORS QUE le juge doit se prononcer sur tout ce qui est demandé, l'objet du litige étant déterminé par les prétentions respectives des parties ; que M. Simon-Pierre X... et Mme Claudine X... demandaient, dans le dispositif de leurs dernières conclusions d'appel, qu'il soit jugé que la passation des actes notariés supplémentaires, prévus dans l'acte notarié du 9 août 1972 de vente et dation en paiement à terme, pour constater ultérieurement la remise des huit locaux acquis par les consorts X... en l'état futur d'achèvement et par acquittement préalable de leur prix, puis définis en 1974 comme lots n° 202, 214, 217, 219, 228, 229, 230 et 237 du secteur cadastral BW 78 d'Ajaccio et reçus matériellement en 1975, était inutile pour assurer la mutation de ces huit locaux car ces actes étaient logiquement dépourvus de toute valeur conditionnelle pour assurer la délivrance en dation, ce qui avait rendu cette acquisition juridiquement parfaite dès 1972 par l'échange des consentements sur la chose et le prix, suivie et réalisée par l'édification des constructions et qu'ainsi c'est en 1972 que le total transfert de la pleine et entière propriété juridique de ces huit locaux avait été effectué envers la succession ; qu'en jugeant cette demande sans objet motif pris que le jugement du 10 mars 2008 avait reconnu leur droit de propriété, sans se prononcer elle-même, comme elle y était invitée, sur la date du transfert de propriété, la Cour d'appel a méconnu l'objet du litige et violé les articles 4 et 5 du Code de procédure civile ;
 2°) ALORS QU'en toute hypothèse, M. Simon-Pierre X... et Mme Claudine X... demandaient, dans le dispositif de leurs dernières conclusions d'appel, qu'il soit jugé que la passation des actes notariés supplémentaires, prévus dans l'acte notarié du 9 août 1972 de vente et dation en paiement à terme, pour constater ultérieurement la remise des huit locaux acquis par les consorts X... en l'état futur d'achèvement et par acquittement préalable de leur prix, puis définis en 1974 comme lots n° 202, 214, 217, 219, 228, 229, et 237 du secteur cadastral BW 78 d'Ajaccio et reçus matériellement en 1975, était inutile pour assurer la mutation de ces huit locaux car ces actes étaient logiquement dépourvus de toute valeur conditionnelle pour assurer la délivrance en dation, ce qui avait rendu cette acquisition juridiquement parfaite dès 1972 par l'échange des consentements sur la chose et le prix, suivie et réalisée par l'édification des constructions et qu'ainsi c'est en 1972 que le total transfert de la pleine et entière propriété juridique de ces huit locaux avait été effectué envers la succession ; qu'en considérant qu'ils se bornaient à demander une précision tenant au fait que l'indivision X... serait seule propriétaire des lots litigieux, quand leur demande tendait à voir préciser la date du transfert de propriété, la Cour d'appel a dénaturé les conclusions de M. Simon-Pierre X... et Mme Claudine X... en violation de l'article 4 du Code de procédure civile ;
 3°) ALORS QUE l'autorité de la chose jugée n'a lieu qu'à l'égard de ce qui a fait l'objet du jugement ; qu'en jugeant que la décision du 10 mars 2008 avait définitivement et complètement statué sur les demandes de M. Simon-Pierre X... et Mme Claudine X... tendant à ce qu'il soit jugé que la perfection de la vente du 9 août 1972 n'était pas subordonnée à la passation d'actes supplémentaires constatant la remise des huit locaux donnés en paiement et que le transfert de propriété devait être réputé être intervenu à cette date une fois les constructions réalisées, sans constater qu'il résultait du jugement dont l'autorité était invoquée qu'il avait statué sur la date du transfert de propriété, la Cour d'appel a violé par fausse application l'article 1351 du Code civil.
 IL EST FAIT GRIEF à l'arrêt attaqué d'AVOIR, par confirmation du jugement, rejeté la demande d'exemption des consorts X... de paiement de l'arriéré de charges pour les lots 202 à 217 jusqu'à l'exercice 2007 inclus, d'AVOIR rejeté les demandes tendant à faire juger que les consorts X... ne seraient astreints à l'obligation de payer les charges de copropriété des lots 202 et 217 qu'à partir de la publication du jugement du Tribunal de grande instance d'Ajaccio du 10 mars 2008 et seulement pour les exercices postérieurs à la clôture de l'exercice 2007 ainsi que la demande relative à une modalité de paiement des charges postérieures à l'exercice 2007 et d'AVOIR rejeté la demande de réattribution du compte syndical 260 ;
 AUX MOTIFS PROPRES QUE « la Cour fait siens les motifs par lesquels le premier juge a débouté à juste titre M. Simon Pierre Valère X... et Mme Claudine X... de leurs demandes relatives aux charges de copropriété tant sur l'exemption et les modalités de paiement desdites charges que sur la prétendue responsabilité du syndicat de copropriétaires ; que, quant à la demande relative à la réattribution du compte syndical n° 260, il n'est pas suffisamment démontré par les appelants que la dette des impayés des lots 202 et 217 soit à la charge de M. Athos A... » ;
 ET AUX MOTIFS ADOPTES QUE « sur les demandes relatives aux charges de copropriété impayées afférentes aux lots 202 et 217, les demandeurs font valoir au soutien d'une demande d'exemption de paiement de l'arriéré pour une période antérieure à l'exercice 2007, un moyen tiré de la propre turpitude du Syndicat des Copropriétaires qui a poursuivi une action judiciaire ayant abouti à la condamnation de Monsieur Athos A... en tant que débiteur des charges de ces lots ; que l'attitude d'un syndicat de copropriétaires visant à rechercher la condamnation judiciaire du propriétaire d'un lot de copropriété aux charges y afférentes est conforme à sa mission et ne peut être qualifiée de turpitude dès lors que les condamnations des époux A... à des charges afférentes à des lots objets de dation en paiement par jugement du 16 avril 1991 (la pièce 18 annoncée ne figure pas dans le dossier de plaidoirie de même que les pièces 14 à 17) confirmé en appel le 21 juin 1994 (pièce 22 des demandeurs) sont intervenues à une époque où aucun jugement n'avait reconnu le droit de propriété indivise des consorts X... et où les charges avaient cessé d'être payées par les X... depuis 1985, date du décès de Madame veuve Madeleine X..., selon les propres affirmations des demandeurs ; que la demande d'exemption de paiement de l'arriéré de charge antérieur à 2007 est dès lors rejetée, la turpitude alléguée et non caractérisée ne pouvant avoir aucune vertu exonératoire et en conséquence la demande visant à faire fixer les modalités de paiement pour les seules charges postérieures à l'exercice 2007 est également rejetée ; que la demande de réattribution du compte syndical n° 260 à Monsieur A... est rejetée alors qu'aucun argument n'est développé au soutien de cette prétention » ;
 1°) ALORS QUE le copropriétaire qui transfère la propriété de son lot en demeure propriétaire à l'égard du syndicat tant que le transfert n'a pas été notifié au syndic ; qu'en rejetant les demandes de M. Simon-Pierre X... et de Mme Claudine X... tendant, d'une part, à ce que les consorts X... soient exemptés des charges impayées des lots 202 et 217, d'autre part, à voir juger que le compte sur lequel le syndicat des copropriétaires avait fait figurer la dette correspondante devait être imputé à M. A... et que l'ensemble des consorts X... ne seraient astreints au paiement des charges de copropriété qu'à compter de la notification au syndic du transfert de propriété des lots donnés en paiement, transfert résultant lui-même d'une décision définitive et publiée, sans rechercher, ainsi qu'elle y était expressément invitée (conclusions, p. 72, § 3 et p. 74, § 1er), si l'absence de toute notification du transfert de propriété ne faisait pas obstacle à ce que les consorts X... soient tenus de payer les charges afférentes aux lots objet de la dation en paiement des époux A..., la Cour d'appel a privé sa décision de base légale au regard de l'article 6 du décret du 17 mars 1967 ;
 2°) ALORS QU'en toute hypothèse, le syndicat des copropriétaires est responsable à l'égard des copropriétaires des fautes commises par le syndic, son mandataire, dans l'exercice de ses fonctions ; qu'en rejetant la demande de M. Simon-Pierre X... et Mme Claudine X... tendant à ce que les consorts X... soient exemptés du paiement des charges de copropriété afférentes aux lots 202 et 217 en raison des fautes commises par le syndicat des copropriétaires, au motif inopérant que l'attitude du syndicat des copropriétaires visant à rechercher la condamnation de M. A... au titre des charges afférentes aux lots objet de la dation en paiement ne pouvait être qualifiée de turpitude dès lors que les condamnations obtenues à l'encontre de celui-ci l'avaient été à une époque où le droit de propriété des consorts X... n'était pas consacré, sans rechercher, ainsi qu'elle y était expressément invitée (conclusions, p. 67), si le syndicat des copropriétaires n'avait pas engagé sa responsabilité du fait de la carence du syndic à déclarer sa créance à la procédure de redressement judiciaire de M. A..., la Cour d'appel a privé sa décision de base légale au regard de l'article 1147 du Code civil.
 IL EST FAIT GRIEF à l'arrêt attaqué d'AVOIR, par confirmation du jugement déféré, dit irrecevable la demande relative à l'inopposabilité d'une clause à l'article 29 du règlement de copropriété du 3 septembre 1974 et de son caractère abusif ;
 AUX MOTIFS PROPRES QUE « le premier juge a également, à juste titre, déclaré irrecevable la demande relative à l'inopposabilité et au caractère abusif de la clause de solidarité du règlement de copropriété comme étant sans lien avec la demande originaire » ;
 ET AUX MOTIFS ADOPTES QUE « l'article 70 du nouveau Code de Procédure Civile dispose que les demandes additionnelles ne sont recevables que si elles se rattachent aux prétentions originaires par un lien suffisant ; qu'en l'espèce, le lien entre les prétentions originaires relatives à la propriété de lots de copropriété, même si elles sont sans objet pour avoir déjà été jugée, et les prétentions relatives aux débiteurs des charges afférents à ces lots est suffisant ; que les demandes concernant les charges de copropriété des lots 202 et 217 sont recevables ; qu'en revanche, la demande relative à l'inopposabilité ou au caractère abusif d'une clause du règlement de copropriété est sans lien avec la demande originaire et
 sera déclarée irrecevable » ;
 ALORS QUE la demande tendant à la reconnaissance de l'inopposabilité d'une clause d'un règlement de copropriété prévoyant l'obligation solidaire des copropriétaires indivis d'un lot au paiement des charges afférentes a pour objet d'en déterminer qui en sont les débiteurs ; qu'en jugeant la demande tendant à l'inopposabilité de la clause du règlement de copropriété, prévoyant l'obligation solidaire des copropriétaires indivis au paiement des charges, irrecevable pour être sans lien avec la demande originaire relative à la propriété de lots de copropriété après avoir estimé que les prétentions relatives aux débiteurs des charges afférentes à ces lots étaient, pour leur part, recevables en raison du lien suffisant qu'elles entretenaient avec la demande originaire, la Cour d'appel a violé l'article 70 du Code de procédure civile.
 ECLI:FR:CCASS:2015:C301116
 Décision attaquée : Cour d'appel de Bastia , du 9 octobre 2013


type: caselaw

text:
 22.2.2014
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 52/23
 Auto del Tribunal de Justicia (Sala Sexta) de 12 de diciembre de 2013 — Fercal — Consultadoria e Serviços, Lda/Oficina de Armonización del Mercado Interior (Marcas, Dibujos y Modelos), Jacson of Scandinavia AB
 (Asunto C-159/13 P) (1)
 (Recurso de casación - Marca comunitaria - Reglamento (CE) no 40/94 - Marca denominativa JACKSON SHOES - Solicitud de nulidad presentada por el titular del nombre comercial nacional Jacson of Scandinavia AB - Declaración de nulidad - Inadmisibilidad manifiesta)
 2014/C 52/40
 Lengua de procedimiento: portugués
 Partes
 Demandante: Fercal — Consultadoria e Serviços, Lda (representante: A.J. Rodrigues, advogado)
 Otras partes en el procedimiento: Oficina de Armonización del Mercado Interior (Marcas, Dibujos y Modelos) (representantes: P. Guimarães y G. Schneider, agentes), Jacson of Scandinavia AB
 Objeto
 Recurso de casación interpuesto contra la sentencia del Tribunal General (Sala Quinta) de 24 de enero de 2013, Fercal — Consultadoria e Serviços/OAMI — Jacson of Scandinavia (T-474/09), mediante la cual dicho Tribunal desestimó el recurso interpuesto contra la resolución de la Segunda Sala de Recurso de la OAMI de 18 de agosto de 2009 (asunto R 1253/2008-2), relativo a un procedimiento de nulidad entre Jacson of Scandinavia AB y Fercal — Consultadoria e Serviços, Lda.
 Fallo
 1)
 Desestimar el recurso.
 2)
 Condenar en costa a Fercal — Consultadoria e Serviços, Lda.
 (1) DO C 171, de 15.6.2013.


text:
6.9.2003 NL Publicatieblad van de Europese Unie C 213/11
 Hogere voorziening, op 27 mei 2003 ingesteld door Verzoek van de Raad van State (België), afdeling admini-
 MAJA srl tegen het arrest van het Gerecht van eerste stratie van 9 mei 2003, om een prejudiciële beslissing in
 aanleg van de Europese Gemeenschappen (Tweede kamer) het geding tussen de vennootschap naar Nederlands recht
 van 12 maart 2003 in zaak T-254/99, MAJA srl tegen Merck, Sharp en Dohme BV en de Belgische Staat
 Commissie van de Europese Gemeenschappen
 (Zaak C-245/03)
 (Zaak C-238/03 P)
 (2003/C 213/18)
 (2003/C 213/17)
 De Raad van State (België), afdeling administratie heeft bij
 Bij het Hof van Justitie van de Europese Gemeenschappen is beschikking van 9 mei 2003, ingekomen ter griffie van het
 op 27 mei 2003 hogere voorziening ingesteld door MAJA Hof van Justitie op 10 juni 2003, in het geding tussen de
 srl, vertegenwoordigd door P. Piva, advocaat te Venetië, vennootschap naar Nederlands recht Merck, Sharp en Dohme
 R. Mastroianni, advocaat te Cosenza, en G. Arendt, advocaat BV en de Belgische Staat, het Hof van Justitie van de Europese
 te Luxemburg, tegen het arrest van het Gerecht van eerste Gemeenschappen verzocht om een prejudiciële beslissing over
 aanleg van de Europese Gemeenschappen (Tweede kamer) van de navolgende vraag:
 12 maart 2003 in zaak T-254/99, MAJA srl tegen Commissie
 van de Europese Gemeenschappen.
 Moet de termijn van 90 dagen, gesteld in artikel 6, punt 1,
 eerste alinea, van richtlijn 89/105/EEG van de Raad van
 Rekwirante concludeert dat het den Hove behage: 21 december 1988 betreffende de doorzichtigheid van maatre-
 gelen ter regeling van de prijsstelling van geneesmiddelen voor
 — het arrest van het Gerecht van eerste aanleg (Tweede menselijk gebruik en de opneming daarvan in de nationale
 kamer) van 12 maart 2003 in zaak T-254/99 wegens stelsels van gezondheidszorg (1), welke termijn met 90 dagen
 onwettigheid te vernietigen en, bijgevolg, de met het kan worden verlengd, worden beschouwd als een louter
 beroep in eerste aanleg bestreden maatregelen nietig te indicatieve termijn, dan wel als een dwingende termijn? Wat
 verklaren; zijn in dit laatste geval de gevolgen van een overschrijding
 voor het antwoord op een verzoek om inschrijving van een
 geneesmiddel op de lijst van geneesmiddelen die onder het
 — over kosten in beide instanties te beslissing als naar recht. stelsel van gezondheidszorg vallen?
 Leidt deze overschrijding tot inschrijving op die lijst?
 Middelen en voornaamste argumenten
 (1 ) PB L 40 van 11.2.1989, blz. 8.
 Volgens rekwirante moet het arrest van het Gerecht van eerste
 aanleg worden vernietigd om de volgende redenen:
 schending van verordening nr. 4028/86 (1) alsmede van veror-
 dening nr. 1116/88 ( 2), waarbij eerstgenoemde verordening is
 uitgevoerd, zoals deze dienen te worden uitgelegd tegen de
 achtergrond van het „comitologiebesluit”; ontoereikende en
 onlogische motivering; schending van het beginsel van hoor Beroep, op 17 juni 2003 ingesteld door Commissie van
 en wederhoor en van het gewettigd vertrouwen; kennelijk de Europese Gemeenschappen tegen Franse Republiek
 gebrek aan logica en kennelijke innerlijke tegenspraak; gebrek
 aan overeenstemming tussen het petitum en de uitspraak; niet-
 (Zaak C-258/03)
 nakoming van de motiveringsplicht bedoeld in de artikelen 33
 en 46 van het Statuut-EG van het Hof van Justitie; schending
 van de rechten van de verdediging; schending van het recht en (2003/C 213/19)
 van wezenlijke vormvoorschriften; schending van de algemene
 beginselen inzake delegatie.
 ( 1) PB L 376, van 31 december 1986, blz. 7. Bij het Hof van Justitie van de Europese Gemeenschappen is
 ( 2) PB L 112, van 30 april 1988, blz. 1. op 17 juni 2003 beroep ingesteld tegen Franse Republiek door
 Commissie van de Europese Gemeenschappen, vertegenwoor-
 digd door M. Condou Durande als gemachtigde, domicilie
 gekozen hebbende te Luxemburg.