type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 22003D0089
 Besluit van het Gemengd Comité van de EER nr. 89/2003 van 11 juli 2003 tot wijziging van bijlage II (Technische voorschriften, normen, keuring en certificatie) bij de EER-overeenkomst
 Publicatieblad Nr. L 272 van 23/10/2003 blz. 0024 - 0025
 Besluit van het Gemengd Comité van de EERnr. 89/2003van 11 juli 2003tot wijziging van bijlage II (Technische voorschriften, normen, keuring en certificatie) bij de EER-overeenkomstHET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER,Gelet op de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, aangepast bij het Protocol tot aanpassing van de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, hierna "de overeenkomst" genoemd, inzonderheid op artikel 98,Overwegende hetgeen volgt:(1) Bijlage II bij de overeenkomst werd gewijzigd bij Besluit nr. 77/2003 van het Gemengd Comité van de EER van 20 juni 2003(1).(2) Richtlijn 2003/2/EG van de Commissie van 6 januari 2003 inzake de beperking van het op de markt brengen en van het gebruik van arseen (tiende aanpassing aan de technische vooruitgang van Richtlijn 76/769/EEG van de Raad)(2) dient in de overeenkomst te worden opgenomen.(3) Richtlijn 2003/5/EG van de Commissie van 10 januari 2003 houdende wijziging van Richtlijn 91/414/EEG van de Raad teneinde deltamethrin op te nemen als werkzame stof(3) dient in de overeenkomst te worden opgenomen,BESLUIT:Artikel 1Hoofdstuk XV van bijlage II bij de overeenkomst wordt als volgt gewijzigd:1. Aan punt 4 (Richtlijn 76/769/EEG van de Raad) wordt het volgende streepje toegevoegd:"- 32003 L 0002: Richtlijn 2003/2/EG van de Commissie van 6 januari 2003 (PB L 4 van 9.1.2003, blz. 9).".2. Aan punt 12a (Richtlijn 91/414/EEG van de Raad) wordt het volgende streepje toegevoegd:"- 32003 L 0005: Richtlijn 2003/5/EG van de Commissie van 10 januari 2003 (PB L 8 van 14.1.2003, blz. 7).".Artikel 2De in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken teksten in de IJslandse en de Noorse taal van de Richtlijnen 2003/2/EG en 2003/5/EG zijn authentiek.Artikel 3Dit besluit treedt in werking op 12 juli 2003, op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de overeenkomst bedoelde kennisgevingen aan het Gemengd Comité van de EER(4) hebben plaatsgevonden.Artikel 4Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie.Gedaan te Brussel, 11 juli 2003.Voor het Gemengd Comité van de EERDe voorzitterZ.D.H. Prins Nikolaus von Liechtenstein(1) PB L 257 van 9.10.2003, blz. 27.(2) PB L 4 van 9.1.2003, blz. 9.(3) PB L 8 van 14.1.2003, blz. 7.(4) Geen grondwettelijke vereisten aangegeven.


type: other

text:
Millimalli: 20180529
 Kas nii raske on mõista, et lähtuda tuleb kehtestatud kordadest?
 07.05.2018 edastasin Pärnu linnavolikogule (sh revisjonikomisjonile) pöördumise kus osutasin, et Audru vallavalitsuse 23. märts 2017 korraldus nr 74 millega võõrandati otsustuskorras ja 1 euroga Liu sadama kinnistu kaasomandi osad, TÜ Liu Sadamale (siin ) ei ole kooskõlas Audru vallavara valitsemise korras § 61 p 4 ja § 58 lg 5 toodud tingimustega (kord siin )
 Korra § 61 p 4 lubab vallavara võõrandada otsustuskorras ainult vallavara senisele kasutajale (7a) kes on vallavara omal kulul parendanud kuid TÜ Liu sadam ei olnud vallavara senine kasutaja ( hoonestusõigus oli seatud hoopis MTÜ Liu Sadamaarenduse kasuks) ja TÜ Liu Sadam ei olnud valla kaasomandi osa omal kulul parendanud. Seega ei olnud õiguslikku alust võõrandada Liu sadama kinnistu kaasomandi osa TÜ Liu Sadamale vaid tulnuks korraldada enampakkumine.
 Sama vallavara valitsemise kord § 58 lg 5 seab ka tingimused kuidas võõrandamise hind määrata tuleb (olenemata sellest kas võõrandamise hinna otsustab vallavalitsus või volikogu) ja tingimuseks on, et müügihinna määramisel tuleb alghinna määramisel võtta aluseks eeldatav turuväärtus või eksperdi hinnang kuid vallavalitsus ei võtnud alghinna määramisel aluseks ei eksperdi hinnangut ega eeldatavat turuväärtust vaid määras müügihinnaks 1 euro mis ei olnud kooskõlas vallavara valitsemise korra § 58 lg 5 tingimustega .
 Pärnu linnavolikogu väitis, et tema ei ole pädev korralduse üle järelevalvet teostama ja edastas minu pöördumise linnavalitsusele (seega kontrollib linnavalitsus ise ennast).
 Linnavalitsuse vastust ei ole veel saabunud kuid leidsin dokumendiregistrist Pärnu linnavolikogu revisjonikomisjoni koosoleku protokolli 15.05.2018 kus punktis 2 oli käsitletud minu pöördumist seoses õigusvastase korraldusega.
 Olen üllatunud, ehmunud ja pettunud. Protokollist ei nähtu, et revisjonikomisjonis oleks üldse jutukski võetud Audru vallavara valitsemise korras § 61 p 4 ja § 58 lg 5 toodud kohustuslikud tingimused, rääkimata kontrollimisest kas korraldus vastab neile tingimustele - arutleti hoopis selle üle kes , millal, ja miks Audru vallale Liu sadama kinnistu osad kinkis ja muud asjasse mittepuutuvat.
 Toon siinkohal väljavõtte revisjonikomisjoni protokolli punktist 2.
 Milleks seda asjasse mittepuutuvat jura aeti - aru ma ei saa. Kas keegi luges revisjonikomisjoni protokollist välja ka midagi selle kohta mis puudutas Audru vallavara valitsemise korra §-s 61 p 4 ja § 58 lg 5 toodud tingimusi. Ei sõnagi! ( Suursild ja Metsoja naeravad vaikselt habemesse).
 -Pole oluline kas vald omas 1% või 100% osasid, võõrandamisel tulnuks lähtuda ikka ainult vallavara valitsemise korrast ( see revisjonikomisjoni ei paistnud huvitavat)
 -Siimu jutt, et vald tuli kogukonnale vastu ja võõrandas 1 euroga, on pehmelt öeldes tobe . Vald ei saa kogukonnale ( MTÜ Siimule ) vastu tulla kuna vald peab vallavara võõrandamisel lähtuma vallavara valitsemise korrast (turuhind või eksperdi hinnang ). Vald (linn ) peab täitma seadust ja kehtivat korda ( see revisjonikomisjon ei paistnud huvitavat).
 -Olenemata, asjaolust, et vald ei ole Siimu väitel Liu sadamasse raha pannud, siis valla kaasomandi osa väärtus tõusis niikuinii PRIA suurte toetuste arvel tehtud parendustega ( mitte ainult sadama taastamisrahad vaid ka edaspidi sadama arenduseks saadud toetused millest oli juttu ka RADAR is) )
 - Antud juhul polnud oluline mitte see kes müügihinna määras (kas vallavalitsus või volikogu) vaid see kuidas see määrati ja kuidas tegelikult tulnuks määrata st alghinna määramisel pidanuks nii volikogu kui ka vallavalitsus niikuinii aluseks võtma (lähtuvalt vallavara valitsemise kord § 58 lg 5) kas eksperdi hinnangu või eeldatava turuväärtuse (protokollist nähtuvalt ei paistnud see revisjonikomisjoni huvitavat).
 Halloooo........ Mis toimub? Kas revisjonikomisjon ei tutvunudki eelnevalt Audru vallavara valitsemise korraga ega pööranud mingit tähelepanu viidatud rikkumistele.
 Veel protokollist .
 Eino- Jüri- Laarmann: Hea et sellest 1% lahti saab. Palju hullem kui ......
 Hr Laarmann, isegi see "õnnetu" 1% oleks tulnud võõrandada kooskõlas Audru vallavara valitsemise korraga (sellest oleks olnud kohane revisjonikomisjoni liikmel lähtuda)
 Nüüd jääb üle oodata vastuskirju. Kindlasti ei lepi ma mingi hämaga ja ootan konkreetset vastust miks ei arvestatud otsustuskorras vallavara võõrandamisel kehtestatud Audru vallavara valitsemise korra § § 61 p 4 ja § 58 lg 5 toodud tingimustega.
 kell May 29, 2018
 Kas nii raske on mõista, et lähtuda tuleb kehtesta...


text:
§ 10 JAG, Eintritt in den Vorbereitungsdienst | Gesetze auf anwalt24.de
 § 10 JAG, Eintritt in den Vorbereitungsdienst Suche
 Gesetz über die Ausbildung von Juristinnen und Juristen im Land Berlin (Berliner......§ 10 JAG, Eintritt in den Vorbereitungsdienst§ 11 JAG, Auswahlverfahren und Zurückstellung§ 12 JAG, Unterhaltsbeihilfe, Rentenversicherungsfreiheit§ 13 JAG, Inhalt und Ziel der Ausbildung§ 14 JAG, Dauer und Gliederung des Vorbereitungsdienstes§ 15 JAG, Entlassung aus dem Vorbereitungsdienst§ 16 JAG, Beendigung des Vorbereitungsdienstes§ 17 JAG, Gegenstand, Bewertung und Wiederholung der Prüfung§ 18 JAG, Rechtswirkung der Prüfung§ 19 JAG, Aufgaben und Zusammensetzung§ 20 JAG, Berufung der nebenamtlichen Mitglieder§ 21 JAG, Amtsdauer§ 22 JAG, Widerspruchsverfahren§ 23 JAG, Datenverarbeitung und Akteneinsicht§ 24 JAG, Verordnungsermächtigung§ 25 JAG, Übergangsbestimmungen
 § 10 JAG, Eintritt in den Vorbereitungsdienst
 § 10 JAGGesetz über die Ausbildung von Juristinnen und Juristen im Land Berlin (Berliner Juristenausbildungsgesetz - JAG)Landesrecht BerlinAbschnitt 3 – VorbereitungsdienstTitel: Gesetz über die Ausbildung von Juristinnen und Juristen im Land Berlin (Berliner Juristenausbildungsgesetz - JAG)Normgeber: BerlinAmtliche Abkürzung: JAGGliederungs-Nr.: 316-1Normtyp: Gesetz(1) Wer die erste juristische Prüfung bestanden hat, wird auf Antrag durch Bescheid in den Vorbereitungsdienst aufgenommen. Die Ausbildung erfolgt in einem öffentlich-rechtlichen Ausbildungsverhältnis außerhalb des Beamtenverhältnisses. Die Dienstbezeichnung lautet "Rechtsreferendarin" oder "Rechtsreferendar". Ausbildungsbehörde ist die Präsidentin oder der Präsident des Kammergerichts.(2) Die Begründung und Beendigung des öffentlich-rechtlichen Ausbildungsverhältnisses richten sich nach diesem Gesetz und nach einer gemäß § 24 Abs. 1 Nr. 2 Buchstabe a erlassenen Rechtsverordnung. Rechtsvorschriften über die Beteiligung von Stellen bei der Begründung und Beendigung des Beamtenverhältnisses auf Widerruf gelten entsprechend. Die Begründung und Beendigung des öffentlich-rechtlichen Ausbildungsverhältnisses in elektronischer Form sind ausgeschlossen.(3) Im Übrigen finden die für Beamtinnen und Beamte auf Widerruf geltenden Vorschriften Anwendung, soweit nicht durch dieses Gesetz oder auf Grund dieses Gesetzes etwas anderes bestimmt ist. Die Vorschriften des § 38 des Beamtenstatusgesetzes in Verbindung mit § 48 des Landesbeamtengesetzes sowie § 75 Absatz 1 und § 76 des Landesbeamtengesetzes finden keine Anwendung. Eine Ausbildung in Teilzeit findet nicht statt.
 § 9 JAG, Bewertung der Prüfungsleistungen§ 11 JAG, Auswahlverfahren und Zurückstellung


text:
Svarbus teisinis pranešimas
 |
 21989A1013(03)
 Oficialusis leidinys L 295 , 13/10/1989 p. 0015 - 0020
 Papildomas protokolasprie Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl esamų eksporto kiekio apribojimų arba jiems lygiareikšmių priemonių panaikinimo ir naujų tokių apribojimų arba priemonių prevencijosEUROPOS EKONOMINĖ BENDRIJAirNORVEGIJOS KARALYSTĖATSIŽVELGDAMOS į 1973 m. gegužės 14 d. Briuselyje pasirašytą Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės Susitarimą (toliau – Susitarimas), ir ypač į jo 32 straipsnį,PRISIMINDAMOS tikslą sukurti Europos ekonominę erdvę, remiantis Bendra deklaracija, kurią 1984 m. balandžio 9 d. Liuksemburge priėmė ELPA šalių ir Bendrijos valstybių narių ministrai ir Europos Bendrijų Komisija,ATSIMINDAMOS poreikį vystyti savo prekybinius santykius, kurie būtų naudingi abiejų Šalių ekonomikai, panaikinant esamas ir neleidžiant atsirasti naujoms kliūtims, kurios turi įtakos Susitarime nurodytų produktų eksportui,ŽINODAMOS, kad, esant tam tikroms išskirtinėms aplinkybėms, Susitariančioji Šalis gali būti priversta imtis apsaugos priemonių dėl eksporto, todėl tuo tikslu turi būti įvedamos konkrečios nuostatos,NUSPRENDĖ SUDARYTI ŠĮ PROTOKOLĄ:1 straipsnisĮ Susitarimą įterpiami tokie straipsniai:"13a straipsnis1. Į Bendrijos ir Norvegijos tarpusavio prekybą neįvedama jokių naujų eksporto kiekio apribojimų ar jiems lygiareikšmių priemonių.2. Eksporto kiekio apribojimai ir visos eksporto kiekio apribojimams lygiareikšmės priemonės panaikinamos 1990 m. sausio 1 d., išskyrus tuos apribojimus ir tas priemones, kurios nuo 1989 m. sausio 1 d. taikomos 5 protokole išvardytiems produktams ir kurios bus panaikintos remiantis minėtojo protokolo nuostatomis.13b straipsnisSusitariančioji Šalis, ketinanti keisti tvarką, taikomą eksportui į trečiąsias šalis, apie tai, jeigu įmanoma, praneša Jungtiniam komitetui ne vėliau kaip prieš trisdešimt dienų iki tokio siūlomo pakeitimo įsigaliojimo. Ji atsižvelgia į visus kitos Susitariančiosios Šalies nusiskundimus dėl iškraipymų, galinčių atsirasti dėl tokio pakeitimo.24a straipsnisJeigu 7 ir 13a straipsnių nuostatų laikymasis sukelia1. reeksportą į trečiąją šalį, kuriai eksportuojančioji Susitariančioji Šalis, eksportuodama atitinkamą produktą, taiko eksporto kiekio apribojimus, eksporto mokesčius arba jiems lygiavertes priemones ar rinkliavas, arba2. rimtą svarbaus eksportuojančiajai Susitariančiajai Šaliai produkto stygių arba jo stygiaus grėsmę,ir jeigu pirmiau minėtoji padėtis sukelia arba gali sukelti rimtus sunkumus eksportuojančiai Susitariančiajai Šaliai, ta Susitariančioji Šalis gali imtis atitinkamų priemonių 27 straipsnyje nustatytomis sąlygomis ir tvarka."2 straipsnisSusitarimo 27 straipsnio tekstas pakeičiamas taip:"27 straipsnis1. Jeigu produktų, galinčių sukelti 24, 24a ir 26 straipsniuose minimus sunkumus, importui arba eksportui Susitariančioji Šalis taiko administracinę tvarką siekdama greitai informuoti apie prekybos srautų kryptis, ji praneša apie tai kitai Susitariančiajai Šaliai.2. 22–26 straipsniuose nurodytais atvejais, prieš imantis šiuose straipsniuose numatytų priemonių, arba atvejais, kuriais taikomas 3 dalies e punktas, atitinkama Susitariančioji Šalis kuo greičiau pateikia Jungtiniam komitetui visą svarbią informaciją, kuri reikalinga siekiant išsamiai ištirti padėtį, kad būtų rastas Susitariančiosioms Šalims priimtinas sprendimas. Pasirenkant priemones, pirmenybė turi būti teikiama toms priemonėms, kurios mažiausiai trukdo šio Susitarimo veikimui.Apie apsaugos priemones nedelsiant pranešama Jungtiniam komitetui. Dėl jų Komitete periodiškai konsultuojamasi, ypač siekiant jas panaikinti, kai tik leis sąlygos.3. Įgyvendinant 2 dalį, taikomos tokios nuostatos:a) 23 straipsnio atveju bet kuri Susitariančioji Šalis, mananti, kad tam tikri veiksmai yra nesuderinami su tinkamu šio Susitarimo veikimu, gali pateikti šią problemą Jungtiniam komitetui, kaip apibrėžta 23 straipsnio 1 dalyje.Susitariančiosios Šalys pateikia Jungtiniam komitetui visą svarbią informaciją ir teikia jam pagalbą, reikalingą problemai ištirti arba, jeigu reikia, pašalinti nepriimtiną tvarką.Jeigu atitinkama Susitariančioji Šalis per Jungtinio komiteto nustatytą laiką nenutraukia nepriimtinų veiksmų, arba jeigu Jungtiniame komitete nesusitariama per tris mėnesius nuo problemos pateikimo, suinteresuota Susitariančioji Šalis gali imtis bet kokių apsaugos priemonių, kurias ji mano esant reikalingas kovojant su rimtais sunkumais, kilusiais dėl minimų veiksmų; visų pirma jį gali atšaukti tarifų nuolaidas.b) 24 straipsnio atveju sunkumai, kilę dėl šiame straipsnyje apibūdintos situacijos, pateikiami tirti Jungtiniam komitetui, kuris gali priimti bet kokį tokių sunkumų panaikinimui reikalingą sprendimą.Jeigu Jungtinis komitetas arba eksportuojanti Susitariančioji Šalis nepriima sunkumus pašalinančio sprendimo per trisdešimt dienų nuo problemos pateikimo, importuojanti Susitariančioji Šalis įgyja teisę apmokestinti importuojamą produktą išlyginamuoju muitu.Išlyginamasis muitas skaičiuojamas pagal žaliavoms ir tarpiniams produktams taikomų tarifų skirtumų įtaką atitinkamų prekių vertei.c) 24a straipsnio atveju sunkumai, kilę dėl šiame straipsnyje apibūdintos situacijos, pateikiami tirti Jungtiniam komitetui. 24a straipsnio ii papunkčio atveju stygiaus grėsmę tinkamai patvirtina atitinkami kiekybiniai ir kainų rodikliai.Jungtinis komitetas gali priimti bet kokį tokių sunkumų panaikinimui reikalingą sprendimą. Jeigu Jungtinis komitetas nepriima tokio sprendimo per trisdešimt dienų nuo problemos pateikimo, eksportuojančioji Susitariančioji Šalis įgyja teisę tokio produkto eksportui laikinai taikyti atitinkamas priemones.d) Jeigu taikomas 25 straipsnis, prieš Susitariančiajai Šaliai imantis atitinkamų priemonių konsultuojamasi Jungtiniame komitete.e) Jeigu ypatingos aplinkybės, reikalaujančios veikti nedelsiant, neleidžia prieš tai atlikti tyrimo, suinteresuota Susitariančioji Šalis, esant 24, 24a, 25 ir 26 straipsniuose nurodytoms situacijoms, ir tuo atveju, kai parama eksportui tiesiogiai ir iš karto veikia prekybą, gali nedelsdama imtis padėčiai pataisyti būtinų prevencinių priemonių."3 straipsnisSusitarimas papildomas tokiu 5 protokolu:"5 protokolasdėl tam tikrų eksporto kiekio apribojimų panaikinimo1 straipsnisEksporto kiekio apribojimai, kuriuos Bendrija taiko į Norvegiją eksportuojamiems toliau išvardytiems produktams, panaikinami ne vėliau kaip nurodytą dieną.Pozicijos suderintoje sistemoje numeris | Prekės aprašymas | Panaikinimo data |74.04 | Vario atliekos ir laužas | 1992 1 1 |ex 44.01 | Kurui skirta spygliuočių mediena, pušies ir eglės medienos drožlės | 1993 1 1 |ex 44.03 | Žaliavinė mediena, nuo kurios nuskusta arba nenuskusta žievė arba kuri paprasčiausiai aptašyta arba neaptašyta | || — Kita, išskyrus tuopos | 1993 1 1 || Mediena, kuri grubiai aptašyta suformuojant arba pusiau suformuojant kvadrato skerspjūvį, tačiau daugiau neapdorota | || — Kita, išskyrus tuopos | 1993 1 1 |ex 44.07 | Mediena, kurios storis didesnis kaip 6 mm, išilgai perpjauta, nudrožta arba be žievės, tačiau daugiau neparuošta | || — Spygliuočių, išskyrus mažas lentutes, skirtas dėžučių, rėčių, kretilų ir pan. gamybai | 1993 1 1 |ex 41.01 | Žaliaminės galvijų odos, kurių viena sveria mažiau kaip 6 kg | 1992 1 1 |ex 41.02 | Žaliaminės avių arba ėriukų odos | 1992 1 1 |ex 41.03 | Žaliaminės ožkenos odos | 1992 1 1 |ex 43.01 | Neapdoroti triušių kailiai | 1992 1 1 |2 straipsnisEksporto kiekio apribojimai, kuriuos Norvegija taiko į Bendriją eksportuojamiems toliau išvardytiems produktams, panaikinami ne vėliau kaip nurodytą dieną.Pozicijos suderintoje sistemoje numeris | Prekės aprašymas | Panaikinimo data |74.04 | Vario atliekos ir laužas | 1992 1 1 |"4 straipsnisSusitariančiosios Šalys šį Papildomą protokolą patvirtina savo įprasta tvarka.Jis įsigalioja 1990 m. sausio 1 d., jei iki šios datos Susitariančiosios Šalys praneša viena kitai, kad visi būtini teisiniai reikalavimai yra įvykdyti.Jei iki nurodytosios datos Susitariančiosios Šalys nepraneša viena kitai, kad visi būtini teisiniai reikalavimai yra įvykdyti, nuo 1990 m. sausio 1 d. Protokolas taikomas laikinai.5 straipsnisŠis Papildomas protokolas sudarytas dviem egzemplioriais danų, olandų, anglų, prancūzų, vokiečių, graikų, italų, portugalų, ispanų ir norvegų kalbomis. Visi tekstai yra autentiški.Hecho en Bruselas, a veintiseis de julio de mil novecientos ochenta y nueve.Udfærdiget i Bruxelles, den seksogtyvende juli nitten hundrede og niogfirs.Geschehen zu Brüssel am sechsundzwanzigsten Juli neunzehnhundertneunundachtzig.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι έξι Ιουλίου χίλια εννιακόσια ογδόντα εννέα.Done at Brussels on the twenty-sixth day of July in the year one thousand nine hundred and eighty-nine.Fait à Bruxelles, le vingt-six juillet mil neuf cent quatre-vingt-neuf.Fatto a Bruxelles, addì ventisei luglio millenovecentottantanove.Gedaan te Brussel, de zesentwintigste juli negentienhonderd negenentachtig.Feito em Bruxelas, em vinte e seis de Julho de mil novecentos e oitenta e nove.Undertegnet i Brussel, den tjuesjette juli nittenhundreogåttini.Por el Consejo de las Comunidades EuropeasFor Rådet for De Europæiske FællesskaberFür den Rat der Europäischen GemeinschaftenΓια το Συμβούλιο των Ευρωπαϊκών ΚοινοτήτωνFor the Council of the European CommunitiesPour le Conseil des Communautés européennesPer il Consiglio delle Comunità europeeVoor de Raad van de Europese GemeenschappenPelo Conselho das Comunidades EuropeiasFor Rådet i De Europeiske Fellesskap+++++ TIFF +++++Por el Gobierno del Reino de NoruegaFor regeringen for Kongeriget NorgeFür die Regierung des Königreichs NorwegenΓια την κυβέρνηση της Βασιλείου της ΝορβηγίαςFor the Government of the Kingdom of NorwayPour le gouvernement du royaume de NorvègePer il governo del Regno di NorvegiaVoor de Regering van het Koninkrijk NoorwegenPelo Governo do Reino da NoruegaFor Kongeriket Norges Regjering+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------Susitariančiųjų Šalių Bendra Deklaracijaprie Papildomo protokolo prie Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl esamų eksporto kiekio apribojimų arba jiems lygiareikšmių priemonių panaikinimo ir naujų tokių apribojimų arba priemonių prevencijosSusitariančiosios Šalys pareiškia, kad Susitarimo 7, 13a ir 13b straipsniai taikomi Susitarimo 2 straipsnyje nurodytiems produktams,- įskaitant Susitarimo 14 straipsnyje nurodytus naftos produktus,- išskyrus produktus, numatytus Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių ir Europos anglių ir plieno bendrijos bei Norvegijos Karalystės Susitarime.--------------------------------------------------


type: caselaw

text:
 8.6.2013
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 164/12
 Demande de décision préjudicielle présentée par le tribunal de grande instance de Bayonne (France) le 15 avril 2013 — Raquel Gianni Da Silva/Préfet des Pyrénées-Atlantiques
 (Affaire C-189/13)
 2013/C 164/22
 Langue de procédure: le français
 Juridiction de renvoi
 Tribunal de grande instance de Bayonne
 Parties dans la procédure au principal
 Partie requérante: Raquel Gianni Da Silva
 Partie défenderesse: Préfet des Pyrénées-Atlantiques
 Question préjudicielle
 Le droit de l'Union s'oppose-t-il à une réglementation nationale réprimant par une peine d'emprisonnement l'entrée irrégulière d'un ressortissant d'un pays tiers qui n'a pas été soumis aux mesures coercitives prévues par la directive 2008/115/CE du Parlement européen et du Conseil du 16 décembre 2008 (1)?
 (1) Directive 2008/115/CE du Parlement européen et du Conseil, du 16 décembre 2008, relative aux normes et procédures communes applicables dans les États membres au retour des ressortissants de pays tiers en séjour irrégulier (JO L 348, p. 98).


text:
 3.10.2019
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 254/57
 ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS
 N:o 244/2017,
 annettu 15 päivänä joulukuuta 2017,
 ETA-sopimuksen liitteen XV (Valtiontuki) muuttamisesta [2019/1650]
 ETA:N SEKAKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 ETY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta valtion omistusosuuksiin annettu EY:n tiedote 9-1984 on sisällytetty EFTAn valvontaviranomaisen ohjeisiin valtion omistusosuuksista (1), minkä vuoksi viittaus siihen olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (2)
 Komission jäsenvaltioille 5 päivänä huhtikuuta 1989 lähettämä kirje SG(89) D/4328 on korvattu komission tiedonannolla EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (2), minkä vuoksi viittaus siihen olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (3)
 Komission jäsenvaltioille 12 päivänä lokakuuta 1989 lähettämä kirje SG(89) D/12772 on korvattu komission tiedonannolla EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (3), minkä vuoksi viittaus siihen olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (4)
 Komission tiedonanto jäsenvaltioille tekstiiliteollisuudelle myönnettävää tukea koskevasta yhteisön kehyksestä (SEC(71) 363 Final – heinäkuu 1971) on korvattu monialaisilla puitteilla alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille (4), minkä vuoksi viittaus siihen olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (5)
 Komission jäsenvaltioille 4 päivänä helmikuuta 1977 lähettämä kirje SG(77) D/1190 ja liite (asiak. SEC(77) 317, 25.1.1977): Tekstiili- ja vaatetusteollisuuden tukien nykytilanteen tutkiminen on korvattu monialaisilla puitteilla alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille (5), minkä vuoksi viittaus siihen olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (6)
 Komission tiedonanto ETY:n synteettikuituteollisuudelle myönnettävästä tuesta (6) ja sen myöhemmät laajennukset korvattiin synteettikuituteollisuudelle myönnettävää tukea koskevalla säännöstöllä (7), joka korvattiin komission tiedonannolla Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille (8), minkä vuoksi viittaus siihen olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (7)
 Moottoriajoneuvoteollisuuden valtiontukia koskevat yhteisön puitteet (9) on korvattu komission tiedonannolla Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille (10), minkä vuoksi viittaus niihin olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (8)
 Moottoriajoneuvoteollisuuden valtiontukia koskevat yhteisön puitteet (11) on korvattu komission tiedonannolla Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille (12), minkä vuoksi viittaus niihin olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (9)
 Yleisistä aluetukijärjestelmistä 20 päivänä lokakuuta 1971 annettu neuvoston päätöslauselma (13) on korvattu alueellisia valtiontukia koskevilla suuntaviivoilla (14), minkä vuoksi viittaus siihen olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (10)
 Komission tiedonanto, joka koskee yleisistä aluetukijärjestelmistä 20 päivänä lokakuuta 1971 annettua neuvoston päätöslauselmaa (15), on korvattu alueellisia valtiontukia koskevilla suuntaviivoilla (16), minkä vuoksi viittaus siihen olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (11)
 Komission tiedonanto neuvostolle yleisistä aluetukijärjestelmistä on korvattu alueellisia valtiontukia koskevilla suuntaviivoilla (17), minkä vuoksi viittaus siihen olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (12)
 Aluetukijärjestelmistä 21 päivänä joulukuuta 1978 annettu komission tiedonanto (18) on korvattu alueellisia valtiontukia koskevilla suuntaviivoilla (19), minkä vuoksi viittaus siihen olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (13)
 Komission tiedonanto 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan soveltamisesta aluetukiin (20) on korvattu alueellisia valtiontukia koskevilla suuntaviivoilla (21), minkä vuoksi viittaus siihen olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (14)
 Komission tiedonanto 21 päivänä joulukuuta 1978 annetun tiedonannon tarkistamisesta (22) on korvattu alueellisia valtiontukia koskevilla suuntaviivoilla (23), minkä vuoksi viittaus siihen olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (15)
 Komission tiedonanto 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisesta aluetukiin (24) on korvattu alueellisia valtiontukia koskevilla suuntaviivoilla (25), minkä vuoksi viittaus siihen olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (16)
 Komission tiedonanto 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisesta aluetukiin (26) on korvattu alueellisia valtiontukia koskevilla suuntaviivoilla (27), minkä vuoksi viittaus siihen olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (17)
 Komission jäsenvaltioille 7 päivänä marraskuuta 1974 lähettämä kirje S/74/30.807 on korvattu suuntaviivoilla valtiontuesta ympäristönsuojelulle (28), minkä vuoksi viittaus siihen olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (18)
 Komission jäsenvaltioille 7 päivänä heinäkuuta 1980 lähettämä kirje SG(80) D/8287 on korvattu suuntaviivoilla valtiontuesta ympäristönsuojelulle (29), minkä vuoksi viittaus siihen olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (19)
 Komission tiedonanto jäsenvaltioille (7 päivänä heinäkuuta 1980 päivätyn kirjeen liite) on korvattu suuntaviivoilla valtiontuesta ympäristönsuojelulle (30), minkä vuoksi viittaus siihen olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (20)
 Komission jäsenvaltioille 29 päivänä maaliskuuta 1987 lähettämä kirje SG(87) D/3795 on korvattu suuntaviivoilla valtiontuesta ympäristönsuojelulle (31), minkä vuoksi viittaus siihen olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (21)
 Tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevia yhteisön puitteita (32) tarkistettiin tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevilla yhteisön puitteilla (33), minkä vuoksi viittaus niihin olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (22)
 Komission jäsenvaltioille 5 päivänä helmikuuta 1990 lähettämää kirjettä SG(90)D/01620 tarkistettiin tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevilla yhteisön puitteilla (34), minkä vuoksi viittaus siihen olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (23)
 Komission jäsenvaltioille 14 päivänä syyskuuta 1979 lähettämä kirje SG(79) D/10478 julkaistiin uudelleen valtiontukea koskevissa menettelysäännöissä ja aineellisissa säännöissä, jäljempänä ’valtiontuen suuntaviivat’ (35), kohdassa ”Yleiset investointitukiohjelmat”, ja se poistettiin myöhemmin valtiontuen suuntaviivojen 63. muutoksella (36), minkä vuoksi viittaus siihen olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (24)
 Pelastamis- ja rakenneuudistustuen valvonta (kahdeksas kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus, 228 kohta) korvattiin yhteisön suuntaviivoilla valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (37), minkä vuoksi viittaus siihen olisi poistettava ETA-sopimuksesta,
 (25)
 Kuudennentoista kilpailupolitiikkaa koskevan kertomuksen 253 kohta julkaistiin uudelleen valtiontuen suuntaviivoissa (38), jotka on sittemmin korvattu työllisyystuen suuntaviivoilla (39), minkä vuoksi viittaus siihen olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (26)
 Kahdennenkymmenennen kilpailupolitiikkaa koskevan kertomuksen 280 kohta julkaistiin uudelleen valtiontuen suuntaviivoissa (40), jotka on sittemmin korvattu työllisyystuen suuntaviivoilla (41), minkä vuoksi viittaus siihen olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (27)
 Tiettyjä EHTY:n perustamissopimuksen ulkopuolisia terästeollisuuden aloja koskevat puitteet (42) korvattiin komission tiedonannolla Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille (43), minkä vuoksi viittaus niihin olisi poistettava ETA-sopimuksesta.
 (28)
 Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitettä XV,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Muutetaan ETA-sopimuksen liite XV seuraavasti:
 1.
 Lisätään seuraava alaviite otsikon ”SÄÄDÖKSET, JOTKA EY:N KOMISSION JA EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN ON OTETTAVA AIHEELLISELLA TAVALLA HUOMIOON” alla olevan tekstin ”Sovellettaessa sopimuksen 61–63 artiklaa ja säännöksiä, joihin tässä liitteessä viitataan, EY:n komissio ja EFTAn valvontaviranomainen ottavat aiheellisella tavalla huomioon seuraaviin säädöksiin sisältyvät periaatteet ja säännöt:” jälkeen:
 ”Jakson ”Yleistä” II kohdan mukaisesti EFTAn valvontaviranomainen hyväksyy EY:n komission 31 päivän heinäkuuta 1991 jälkeen annettuihin säädöksiin liittyvät säädökset, joilla täydennetään tai korvataan alun perin tämän otsikon alla olleita, ennen 31 päivää heinäkuuta 1991 annettuja säädöksiä, joilla pyritään säilyttämään tasapuoliset kilpailuedellytykset, mutta jotka eivät sisälly tähän liitteeseen.”
 2.
 Poistetaan otsikon ”SÄÄDÖKSET, JOTKA EY:N KOMISSION JA EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN ON OTETTAVA AIHEELLISELLA TAVALLA HUOMIOON” alla olevat 9 kohdan (ETY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltaminen valtion omistusoikeuksiin), 11 kohdan (komission kirje jäsenvaltioille SG(89) D/4328), 12 kohdan (komission kirje jäsenvaltioille SG(89) D/12772), 13 kohdan (komission tiedonanto jäsenvaltioille tekstiiliteollisuudelle myönnettävää tukea koskevista yhteisön puitteista), 14 kohdan (komission kirje jäsenvaltioille SG(77) D/1190 ja liite (DOC.SEC(77) 317, 25.1.1977)), 15 kohdan (komission tiedonanto ETY:n synteettikuituteollisuudelle myönnettävästä tuesta), 16 kohdan (moottoriajoneuvoteollisuudelle myönnettävää valtiontukea koskevat yhteisön puitteet), 17 kohdan (moottoriajoneuvoteollisuudelle myönnettävää valtiontukea koskevat yhteisön puitteet), 18 kohdan (yleisistä aluetukijärjestelmistä 20 päivänä lokakuuta 1971 annettu neuvoston päätöslauselma), 19 kohdan (komission tiedonanto yleisistä aluetukijärjestelmistä 20 päivänä lokakuuta 1971 annetusta neuvoston päätöslauselmasta), 20 kohdan (komission tiedonanto neuvostolle yleisistä aluetukijärjestelmistä), 21 kohdan (aluetukijärjestelmistä 21 päivänä joulukuuta 1978 annettu komission tiedonanto), 22 kohdan (komission tiedonanto 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan soveltamisesta aluetukiin), 23 kohdan (komission tiedonanto 21 päivänä joulukuuta 1978 annetun tiedonannon tarkistamisesta), 24 kohdan (komission tiedonanto 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisesta aluetukiin), 25 kohdan (komission tiedonanto 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisesta aluetukiin), 26 kohdan (komission kirje jäsenvaltioille S/74/30.807), 27 kohdan (komission kirje jäsenvaltioille (SG(80) D/8287), 28 kohdan (komission tiedonanto jäsenvaltioille (liite 7 päivänä heinäkuuta 1980 päivättyyn kirjeeseen)), 29 kohdan (komission kirje jäsenvaltioille (SG(87) D/3795), 30 kohdan (tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevat yhteisön puitteet), 31 kohdan (komission kirje jäsenvaltioille (SG(90) D/01620), 32 kohdan (komission kirje jäsenvaltioille (SG(79) D/10478), 33 kohdan (pelastamis- ja rakenneuudistustuen valvonta), 35 kohdan (kuudestoista kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus, 253 kohta), 36 kohdan (kahdeskymmenes kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus, 280 kohta) ja 37 kohdan (tiettyjä EHTY:n perustamissopimuksen ulkopuolisia terästeollisuuden aloja koskevat yhteisön puitteet) tekstit.
 3.
 Poistetaan otsikon ”SÄÄDÖKSET, JOTKA EUROOPAN KOMISSIO JA EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN ON OTETTAVA AIHEELLISELLA TAVALLA HUOMIOON” alla olevan otsikon ”YLEISTÄ” alla olevan I kohdan teksti.
 4.
 Korvataan otsikon ”SÄÄDÖKSET, JOTKA EUROOPAN KOMISSIO JA EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN ON OTETTAVA AIHEELLISELLA TAVALLA HUOMIOON” alla olevan otsikon ”YLEISTÄ” alla olevan II kohdan viimeinen virke seuraavasti:
 ”Sovellettaessa sopimuksen 61–63 artiklaa ja säännöksiä, joihin tässä liitteessä viitataan, EY:n komissio ja EFTAn valvontaviranomainen ottavat aiheellisella tavalla huomioon näihin säädöksiin sisältyvät periaatteet ja säännöt.”
 2 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan 16 päivänä joulukuuta 2017, jos kaikki ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty (*1).
 3 artikla
 Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.
 Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2017.
 ETA:n sekakomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 Sabine MONAUNI
 (1) EYVL L 231, 3.9.1994, s. 1.
 (2) EYVL C 71, 11.3.2000, s. 14.
 (3) EYVL C 71, 11.3.2000, s. 14.
 (4) EYVL C 107, 7.4.1998, s. 7.
 (5) EYVL C 107, 7.4.1998, s. 7.
 (6) EYVL C 173, 8.7.1989, s. 5.
 (7) EYVL C 94, 30.3.1996, s. 11.
 (8) EYVL C 70, 19.3.2002, s. 8.
 (9) EYVL C 123, 18.5.1989, s. 3.
 (10) EYVL C 70, 19.3.2002, s. 8.
 (11) EYVL C 81, 26.3.1991, s. 4.
 (12) EYVL C 70, 19.3.2002, s. 8.
 (13) EYVL C 111, 4.11.1971, s. 1.
 (14) EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.
 (15) EYVL C 111, 4.11.1971, s. 7.
 (16) EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.
 (17) EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.
 (18) EYVL C 31, 3.2.1979, s. 9.
 (19) EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.
 (20) EYVL C 212, 12.8.1988, s. 2.
 (21) EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.
 (22) EYVL C 10, 16.1.1990, s. 8.
 (23) EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.
 (24) EYVL C 163, 4.7.1990, s. 5.
 (25) EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.
 (26) EYVL C 163, 4.7.1990, s. 6.
 (27) EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.
 (28) EYVL C 72, 10.3.1994, s. 3.
 (29) EYVL C 72, 10.3.1994, s. 3.
 (30) EYVL C 72, 10.3.1994, s. 3.
 (31) EYVL C 72, 10.3.1994, s. 3.
 (32) EYVL C 83, 11.4.1986, s. 2.
 (33) EYVL C 45, 17.2.1996, s. 5.
 (34) EYVL C 45, 17.2.1996, s. 5.
 (35) EYVL L 231, 3.9.1994, s. 1.
 (36) EUVL L 73, 19.3.2009, s. 23.
 (37) EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12.
 (38) EYVL L 231, 3.9.1994, s. 1.
 (39) EYVL C 334, 12.12.1995, s. 4.
 (40) EYVL L 231, 3.9.1994, s. 1.
 (41) EYVL C 334, 12.12.1995, s. 4.
 (42) EYVL C 320, 13.12.1988, s. 3.
 (43) EYVL C 70, 19.3.2002, s. 8.
 (*1) Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.


text:
22.11.2008
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 301/40
 Sag anlagt den 11. august 2008 — Stichting Natuur en Milieu og Pesticide Action Network Europe mod Kommissionen
 (Sag T-338/08)
 (2008/C 301/69)
 Processprog: nederlandsk
 Parter
 Sagsøgere: Stichting Natuur en Milieu (Utrecht, Nederlandene) og Pesticide Action Network Europe (London, Det Forenede Kongerige) (ved advokaterne B. Kloostra og A. van den Biesen)
 Sagsøgte: Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber
 Sagsøgernes påstande
 —
 Den til sagsøgerne stilede beslutning, truffet af Kommissionen den 1. juli 2008, annulleres.
 —
 Kommissionen pålægges at behandle indholdet af anmodningerne om en intern prøvelse.
 —
 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber tilpligtes at betale sagens omkostninger.
 Søgsmålsgrunde og væsentligste argumenter
 Sagsøgerne har anmodet Kommissionen om at efterprøve forordning nr. 149/2008 (1) i henhold til afsnit IV i forordning nr. 1367/2006 (2). Ved skrivelser af 1. juli 2008 afviste Kommissionen disse anmodninger med den begrundelse, at den anfægtede forordning ikke kunne anses for en foranstaltning med individuel virkning eller for en samling af afgørelser.
 Til støtte for søgsmålet har sagsøgerne for det første gjort gældende, at forordning nr. 149/2008 består af en samling af afgørelser. Sagsøgerne mener, at forordning nr. 149/2008 finder anvendelse på en definitivt defineret og forud fastsat gruppe af produkter og aktivstoffer.
 I denne forbindelse har sagsøgerne ligeledes påberåbt sig indholdet af forordning nr. 396/2005 (3). I henhold til denne forordnings artikel 6 kan der indgives separat ansøgning om ændring for hver maksimalgrænseværdi, der er fastsat. Denne mulighed tilkendes også civilsamfundsorganisationer med interesse i sundhed, såsom sagsøgerne. De mener derfor, at en afgørelse vedrørende en sådan ansøgning må være en afgørelse med konkret virkning i forhold til et bestemt produkt og et bestemt aktivstof. Efter sagsøgernes opfattelse burde det samme gøre sig gældende i forhold til maksimalgrænseværdier fastsat i henhold til forordning nr. 149/2008.
 Sagsøgerne har subsidiært gjort gældende, at forordning nr. 149/2008 vedrører en afgørelse, der falder ind under anvendelsesområdet for artikel 6, stk. 1, i Århuskonventionen (4). Forordningen vedrører nemlig en afgørelse, som umiddelbart og individuelt berører sagsøgerne på en måde, som opfylder kravene i artikel 230, stk. 4, EF.
 (1) Kommissionens forordning (EF) nr. 149/2008 af 29.1.2008 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 for så vidt angår udarbejdelse af bilag II, III og IV med maksimalgrænseværdier for produkterne i forordningens bilag I (EØS-relevant tekst), EUT L 58, s. 1.
 (2) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6.9.2006 om anvendelse af Århuskonventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer, EUT L 264, s. 13.
 (3) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23.2.2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF (EØS-relevant tekst), EUT L 70, s. 1.
 (4) Konvention om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet, EUT 2005 L 124, s. 4.


text:
< Eelmine 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 Järgmine > (262 kirjet)
 Küsimus: Mida tähendab pärandiõiguses väljend "mõtteline osa"?19.01.2016
 Sooviksin teada, mida tähendab pärandiõiguses väljend "mõtteline osa", kui ühele kuulub 1/6 ja teisele 5/6? Mis see "mõtteline osa" siis on?
 Pärimisseaduse (edaspidi PärS) § 2 kohaselt on pärand pärandaja vara - täpsemalt vara, mis pärandajale kuulus tema surma hetkel. Pärimisel märgitakse pärandi osi reeglina mõtteliste osadena (murdosa). Seega tervik on kogu pärandvara ning pärijad pärivad reeglina mingi mõttelise osa sellest (va kui testamendi või pärimislepinguga ei ole pärandatud pärandvarast mingit kindlat eset tervikuna, nt maja või auto). Mõtteline osa tähendab, et ei määrata, et üks asi või kindel osa sellest (reaalosa) kuulub ühele pärijale, vaid kogu pärandvarast kuulub sellele pärijale 1/6. Pärijale, kelle osa suurus on 1/6 suurune mõtteline osa, kuulub pärandvaraga seotud asjade omand vastavas ulatuses.
 Toon piltlikustamiseks näite: pärandajale kuulus surma hetkel korter ja kaks autot. Kaks pärijat, kes sarnaselt teie poolt esitatule, pärisid vastavalt 1/6 mõttelise osa ja teine 5/6 suuruse mõttelise osa. Pärandvara suhtes tekkis kaasomand, st ühele pärijale kuulub nii 1/6 korterist, kui ka 1/6 mõtteline osa autodest. Mõtteline osa tähendab, et ei määrata näiteks, et üks tuba kuulub ühele, teine teisele, vaid kõigile kuulub kõigist tubadest jm korteri juurde kuuluvast vastav proportsionaalne osa. Kumbki kaasomanikest ei saa üksinda, st teise nõusolekuta, antud esemeid müüa. Mõtteline osa on oluline pärandvara jagamisel, pärijad võivad otsustada kogu pärandvara müüa ja sellest saadu jagada omavahel vastavalt päritud mõttelistele osadele. Samuti võivad pärijad kokku leppida, et vara jääb ühe kaasomaniku omandisse, kes kohustub hüvitama teisele kaasomanikule tema osa nt rahas. Seega toimub vara jagamine kaasomandi jagamise kohta käivate sätete alusel vastavalt asjaõigusseadusele.
 Seega kui pärimise korral ei ole pärandaja pärandanud kindlat asja kindlale isikule, siis kuulub pärijale pärandvarast vastav mõtteline osa ning mitme pärija korral saavad neist kaasomanikud.
 Küsimus: Kuidas toimub pärimine, kui ilmnes, et lahkunul oli ka abieluväline laps?18.12.2015
 Kuidas toimub pärimine, kui minul suri isa ja ilmnes, et isal oli abieluväline laps? Peale selle on veel kaks lapselast. Kas lapselapsed pärivad ka mingi osa?
 See, kas surnu lapsed on sündinud abielu ajal või abieluväliselt, ei mõjuta pärijaks olemist.
 Küsija ei ole täpsustanud, kas küsija isa oli surma hetkel abielus ning mitu last surnul kokku oli. Samuti tekib küsimus ka selles osas, kas nimetatud kaks lapselast on nt küsija surnud venna-/õe lapsed, kes peaks küsija venna/õe asemel pärima.
 Kui lähtuda sellest, et surnu ei olnud surma hetkel abielus ning tal on vaid kaks last, küsija ja nimetatud abieluväline laps, siis pärivad 2 last esimese ringi pärijatena kogu pärandi võrdsetes osades (1⁄2 ja 1⁄2) ning lapselapsed pärijateks ei ole.
 Küsimus: Kuidas saavad Ukrainas ja Venemaal elavad pärijad oma Eestis olevast pärandist loobumise vormistama?23.11.2015
 Minu nimel on 2/3 maja osast, 1/3 on onu nimel. Ta elas Ukrainas ja suri seal 3. aprillil 2003a. Tema abikaasa pärandit, mis on Eestis, vastu ei võtnud. Ta päris ainult korteri Ukrainas. Naine suri 2007a. Samuti on loobunud suusõnaliselt onu ja tema abikaasa kaks tütart. Mida nad peavad siis tegema, et oma loobumist vormistada paberil minu kasuks?
 Käesoleval juhul suudaks sellele küsimusele kõige paremini vastata notar, kellelt saaks täpsemaid juhiseid, mida teha ja kelle poole pöörduda. Antud küsimuses vastuse andmine nõuab mõningast analüüsi ka rahvusvahelise elemendi tõttu: pärandaja ise elas surma hetkel Ukrainas, nagu näha päris mingi osa varast pärandaja abikaasa, kuid ei ole selge, millises pärimismenetluse etapis ollakse Eestis asuva korteri osas, samuti komplitseerib olukorda see, et võimalikud pärandist loobujad elavad Ukrainas ja Venemaal. Seega võimalik, et tuleb pöörduda ka vastava riigi ametnike, konsulite või suursaadikute poole.
 Samuti tekib küsimus, millise riigi õigust Eestis asuva vara osas kohaldatakse. See, millist õigusakti peab parasjagu kohaldama tuleneb sellest, millise riigi kodanikud on vaidluse poolteks ning millal pärandaja suri. Lisaks on Eesti sõlminud mitme riigiga, sh Ukraina ja Venemaaga õigusabilepingud, mille kohaselt on Eesti ning teine lepingupool kokku leppinud näiteks pärimisele kohalduvas õiguses või selles, kumb riik on pärimisasja pädev läbi viima. Õigusabilepingutes sätestatut saab kohaldata vaid juhul, kui menetlusosaline on pärit õigusabilepingu partnerriigist.
 Eesti-Ukraina ja Eesti-Vene õigusabilepingud mõlemad mainivad, et kinnisvara pärimise õigust reguleeritakse selle lepingupoole seadusandlusega, kelle territooriumil vara asub. Kuna korter asub Eestis, siis peaks kohalduma ka Eesti seadusandlus selle korteri pärimise osas.
 Kui Eesti õigus rakenduks, siis tekib ka küsimus, kas küsija onu ja tema tütred saaksid korterist loobuda, sest Eesti pärimisseaduse § 119 kohaselt on pärandist loobumise tähtajaks 3 kuud. Tähtaeg hakkab kulgema hetkest, kui pärija saab teada või peab teada saama pärandaja surmast ning oma pärimisõigusest. Sama paragrahvi lg 3 lisab, et notar võib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtaega pärima õigustatud isiku taotlusel pikendada või määrata uue tähtaja, kui pärima õigustatud isik on lasknud tähtaja mööda mõjuval põhjusel ja kui teised pärima õigustatud isikud sellele vastu ei vaidle. Vaidluse korral lahendab asja kohus.
 Seega teoreetiliselt on võimalik, et Eestis asuv korter on juba automaatselt vastu võetud pärija poolt, sel juhul saaks pärija selle korteriosa küsijale ainult kinkida või müüa.
 Nagu juba eespool mainitud, aitaks notari poole pöördumine antud olukorda selgust tuua.
 Küsimus: Kui palju ikkagi pärib abikaasa ja palju lapsed?20.11.2015
 Lp Piret Pallo!
 Vastasite ühes oma eelmistes vastustes, et ühe abikaasa surma korral pärib abikaasa 1⁄4 kogu varast ja ülejäänud osa läheb võrdselt jagamisele abikaasade surnud lapse kolme lapse ja ühe elusoleva lapse vahel, igaühele 3/16 osa. Selle järgi läheks nagu jagamisele kogu vara (1⁄4 + 4*3/16), aga kuhu jääb siis abikaasa üleelanud abikaasa osa ühisvarast? http://www.vastused.ee/loe/oigus/parimisoigus/14159/kuidas-jaotub-parand-uks.html
 Teiseks loen ma pärimisseaduse § 13 lõikest 5 välja, et surnud vanema asemele astunud lapsed pärivad kokku vaid selle osa pärandist, millele olnuks õigus nende surnud vanemal, mitte võrdses osas oma tädide-onudega. Ehk siis abikaasale peaks jääma 1⁄4, elusolevale lapsele 1/8 ja teine 1/8 läheks võrdsetes osades jagamisele surnud lapse kolme lapse vahel. Kokku teeb see 1⁄4 + 2 * 1/8, ehk pool kogu varast, mis peakski õige olema. Või olen ma millestki valesti aru saanud?
 Täpsustuseks mainin, et vastus puudutas pärandaja vara kui tervikut ehk kõike, mis talle surma hetkel kuulus, nii vallas-kui kinnisvara.
 Perekonnaseaduse § § 39 kohaselt, kui abielu lõpeb ühe abikaasa surmaga, kuulub surnud abikaasa osa ühisvaras tema pärandvara hulka.
 Täpsema info saamiseks konkreetsel juhul on küsijal võimalik notari poole pöörduda, kes on oma ala spetsialist ning puutub igapäevaselt nimetatud küsimustega kokku.
 Küsimus: Kui abiellun, siis kas minu lapsed võivad minu surma korral korterist ilma jääda?18.11.2015
 Mulle kuuluv laenuga korter on põhimõtteliselt ainuke varanatuke, mis hinge taga. Tahaks teada, et kui abielluksin mehega, kellega on pika-ajaline kaugsuhe, kas siis teoreetiliselt on võimalus, et minu lapsed jääksid ka sellest osaliselt ilma, kui minuga ja mehega peaks juhtuma näiteks autoavarii vms. kole juhtum, kus mina sureksin enne teda. Sellisel juhul oleks tema minu pärija ja saaks poole korteri omanikuks ning kui ka temaga juhtuks seejärel halvim, siis tema järel pärivad ju tema lapsed. Ehk siis minu 2-toal. korter, mis on kodu minu alaealisele lapsele, läheb nö. pooleks, st. mehe osa automaatselt tema lastele ja minu lapsed peaksid siis "nende osa" välja ostma või panema korteri müüki? Väga kurb variant, arvestades, et mehel on rohkem kinnisvara ja maid ja metsi jne. Et kas minu kodu, millesse on pandud hakkama ka lapsepõlvekodu ja pangalaen, peab minema jagamisele inimeste vahel, kellel ei peaks sellele üldse õigust olema? Ette tänades,
 Seadusjärgse pärimise korral sõltub abikaasa pärandiosa suurus Teie laste arvust. Kui Teil on vaid 1 laps, siis läheb pärand pooleks; kui kaks last, siis kolmeks võrdeks osaks; kui kolm last, siis neljaks. Kui lapsi on neli või rohkem, jääb üleelanud abikaasa osa suuruseks 1⁄4.
 Kui üleelanud abikaasa peaks surema, siis pärivad tema osa kõigepealt esimese ringi pärijad ehk tema lapsed. Seega on võimalik, et kui Teil abikaasaga ühiseid lapsi ei olnud, siis pärivadki tema vara ainult tema lapsed, sh ka osa algselt Teile kuulunud korterist. Korteri osas saaks Teie ja Teie abikaasa lastest kaaspärijad ning vara valitsetakse ühiselt. Pärandvara jagamist kaaspärijate vahel reguleerib pärimisseaduse § 152 ning pärandvara esemete jaotamist § 159.
 Et segast olukorda vältida, on Teil soovi korral võimalik teha testament, kus saate surma puhuks oma vara ja selle käsutamist puudutavaid korraldusi jätta. Sellega on võimalik nt jätta kogu Teile kuuluv vara ainult Teie lapsele või lastele. Testamendiga on võimalik ka muid surmajärgseid korraldusi jätta.
 Küsimus: Kuidas jaotub pärand, kui üks abikaasadest sureb ning olemas on üks elus laps, kuid teine suri juba pea 20 aastat tagasi?17.11.2015
 Abikaasad on elanud koos üle 50 aasta, neil on ühine vara - korter ja kummalgi ka veidi raha pangas. Üks abikaasadest sureb. Neil on 2 last, kellest üks juba aastaid tagasi hukkus. Hukkunud lapsel on praeguseks 3 täiskasvanud last. Kuidas jaotub pärand kui testamenti pole? Ja kas lapselastel, kes asuvad oma surnud vanema asemele, on õigus koheselt nõuda allesjäänud vanavanemalt oma pärandiosa väljamaksmist? See paneks vanainimese väga raskesse ja keerulisse olukorda.
 Seadusjärgse pärimise korral pärib abikaasa 1/4 kogu varast, abikaasade elusolev laps 3/16, pärandaja kolm lapselast saavad samuti kõik võrdselt 3/16 osas. Korteriomandi osas saavad kõikidest pärijatest aga kaasomanikud.
 Pärimisseaduse (PärS) § 148 lg 1 kohaselt võib kaaspärija käsutada temale kuuluvat mõttelist osa pärandvara ühisusest. Kaaspärija ei või iseseisvalt käsutada pärandvara hulka kuuluvaid esemeid või mõttelist osa nendest.
 PärS § 152 lg 1 kohaselt võib pärandvara jagamist nõuda iga kaaspärija, kui PärS § 155 sätetest ei tulene teisiti. Pärandvara jagamisel määratakse kindlaks, millised pärandi hulka kuuluvad asjad või nende osad, samuti õigused ja kohustused jäävad igale kaaspärijale. Sama paragrahvi lg 2 sätestab, et pärandvara jagatakse pärijate vahel vastavalt nende pärandiosale, lähtudes pärandvara hulka kuuluvate esemete harilikust väärtusest jagamise hetkel. Pärijate kokkuleppel võib pärandvara hulka kuuluvat asja hinnata pärija erilise huvi alusel. Lg 4 lisab, et kaaspärijad jagavad pärandvara kokkuleppel. Vaidluse korral jagab pärandvara pärija nõudel kohus.
 Pärandvara hulka kuuluvate esemete jaotamist reguleerib PärS § 159, mille lg 1 kohaselt arvestatakse pärandvara hulka kuuluvaid esemeid jaotades iga kaaspärija erivajadusi ja -huve ning kaaspärijate enamiku soove, samuti testamendist või pärimislepingust tulenevat testaatori viimset tahet. Lg 2 lisab, et pärandvara hulka kuuluv ese, mida ei saa jagada reaalosadeks või mille pärijate kaasomandisse jätmine ei võimaldaks eset otstarbekalt kasutada, antakse ühele pärijale. Kui pärijad ei jõua kokkuleppele, kellele ese anda, müüakse see avalikul või pärijatevahelisel enampakkumisel ja saadud raha jagatakse pärijate vahel võrdeliselt nende pärandiosa suurusega.
 Küsimus: Kas käsitsi kirjutatud testament kehtib ikka veel 6 kuud ja kas sellele on ka mingi kohustuslik vorm?13.11.2015
 Kas käsitsi kirjutatud testament kehtib ikka veel 6 kuud ja kas sellele on ka mingi kohustuslik vorm või kuidas seda täpsemalt sõnastada? Nimelt tahab minu vend oma korteri surma korral minu nimele teha, olen tema õde. Tal on tütar, kes oleks ju esmane pärija, aga kuna ta ei tunne isast huvi ega aita teda, siis vend tahakski mulle jätta oma korteri, kuna mina käin teda aitamas. Meil raha pole selle notari jaoks ja sellepärast tahaksingi teada, et kas vend võib selle käsitsi kirjutada. Palun ka nõu, kuidas seda testamenti siis sõnastada, et see ka kehtiks tema surma korral. Tänades ja jään Teie vastust ootama.
 Pärimisseaduse (PärS) § 20 kohaselt saab isik koduse testamendi teha kahel viisil: tunnistajate juuresolekul alla kirjutatud (PärS § 23) või omakäeliselt kirjutatud testamendina (PärS § 24).
 PärS § 25 kohaselt kaotab mõlemal viisil tehtud testament kehtivuse, kui selle tegemise päevast on möödunud kuus kuud ja testaator sel ajal elab. Seega, kui testaator on peale kuut kuud testamendi tegemisest veel elus, tuleks seda uuendada.
 Isikul on võimalik testamendis sätestada, kes on isiku pärijad ja kui suur on nende pärandi osa. Testamendiga võib teha ka muid korraldusi. PärS § 29 lg 1 kohaselt piisab isikute ja asjade nimetamisel testamendis seesugusest nimetamisest või kirjeldamisest, mis ei jäta testaatori tahtes kahtlust.
 Seega, kui pärandaja soovib konkreetse korteri pärandada oma õele, peaks testament sisaldama selle korteri konkreetseid andmeid piisava täpsusega (kõige täpsem oleks korteri registriosa number, mille leiab Kinnistusraamatust) ning viidet selle, et selle korteri pärib tema surma korral õde (kui pärijal on mitu õde, tuleks ka õe nimi lisada).


type: wikipedia

text:
L'église Saint-Léger de Flixecourt est située à Flixecourt dans le département de la Somme entre Abbeville et Amiens.
 Histoire
 Il existait à Flixecourt au Moyen Âge, un prieuré fondé au siècle par Aleaume d'Amiens, qui dépendait de l'abbaye Saint-Lucien de Beauvais. En 1583, ce prieuré dépendit du collège des Jésuites d'Amiens. Le prieur exerçait également la fonction de curé de la paroisse.
 En 1706, la flèche du clocher fut emportée par une tempête, elle emporta dans sa chute une partie de la nef. L'état dégradé de l'église imposait sa reconstruction, ce qui fut décidé. La réalisation d'une nouvelle église fut confiée le à Jacques de Sailly, entrepreneur de maçonnerie à Ham. Les travaux s'achevèrent le .
 Le clocher-porche, fit l'objet d'une importante restauration en 1876. En 1935, ce clocher présentait de nombreuses fissures, il s'écroula en . En 1945, on décida de démonter la partie qui était restée debout et de reconstruire un nouveau clocher. La tâche fut confiée à Pierre Lemaire, architecte de la commune et à son confrère Pierre Herdebaut. Ils proposèrent de remplacer l'ancien clocher par un clocher-mur qui fut réalisé en 1956.
 Caractéristiques
 Extérieur
 L'église Saint-Léger est construite en pierre calcaire et couverte d'ardoises. Située en hauteur, elle est orientée nord-sud et précédée d'un parvis auquel on accède par un escalier.
 L'édifice est construit selon un plan allongé à trois vaisseaux avec un chevet polygonal et un clocher-mur en façade. La nef est séparée des bas-côtés par une série de grandes arcades en plein cintre retombant sur des colonnes circulaires reposant sur une base carrée, les colonnes sont terminées par des chapiteaux. L'éclairage de l'édifice se fait par les fenêtres des bas-côtés. La nef est couverte d'une fausse voûte en anse de panier.
 Intérieur
 Mobilier
 Le maître-autel en bois peint et doré date du premier quart du XVIIIe siècle, il provient de l'ancienne église Saint-Sulpice d'Amiens. Deux crédences en bois peint et doré de style Louis XV, avec dessus en marbre, l'une est décorée d'objets liturgiques et de têtes d'anges, et l'autre de fleurs ciselés, sont classés monuments historiques au titre d'objet depuis le .
 À l'extrémité sud de chaque bas-côté sont situés des autels latéraux, consacrés à la Vierge pour le bas-côté est, à saint Léger pour le bas-côté ouest. Le chœur est couvert d'une fausse voûte en cul de four.
 La chaire à prêcher en bois, qui provient de l'ancienne abbaye de Berteaucourt-les-Dames, est classée monument historique au titre d'objet depuis le .
 Œuvres d'art
 Le tableau (2,1 m x 1,8) : Le Christ au Jardin des Oliviers du premier quart du XIXe siècle, la croix d'autel en cuivre argenté, les six chandeliers d'autel en cuivre argenté du XVIIIe siècle sont classés monuments historiques au titre d'objet depuis le .
 Une clef de voûte (déposée), qui provient du clocher de l'ancienne église, est décorée de l'agneau de saint Jean-Baptiste porteur de l'oriflamme sculptée.
 Orgue
 L'église de Flixecourt conserve des orgues dont le buffet en chêne proviendrait de l'ancienne église abbatiale de Berteaucourt-les-Dames, d'où il aurait été transporté vers 1860. Ce buffet de style rocaille date du , il est classé monument historique au titre d'objet depuis le 11
 .
 Articles connexes
 Léger d'Autun
 Liste des orgues de Picardie
 Église Saint-Léger
 Liens externes
 Église de Flixecourt
 Église de Flixecourt : photos
 Orgue de l'église de Flixecourt : photo
 Références
 Flixecourt
 Flixecourt
 Flixecourt


text:
Padise valla vapp oli Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Padise valla vapp.
 Vapp kinnitati 20. mail 1992.
 Vapi kirjeldus
 Musta kilbi ülaosas kahes reas puna-hõbedased maleruudud. Selle all kolmeharuline kuuseoks ja lainelõikeline vapitüvi, mõlemad hõbedased.
 Põhjendus
 Kilbi värv ja maleruudud on tsistertslaste vapilt, kusjuures punane ja hõbe on ühtlasi Harjumaa värvid. Kuuseoks ja lained tähistavad metsarikast mereäärset maakohta.
 Vaata ka
 Padise valla lipp
 Harju maakond
 Välislingid
 Padise valla sümboolika valla kodulehel
 Padise valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
 Eesti endiste valdade vapid
 Harju maakonna vapid
 Padise vald


text:
Acetylsalicylsyre (i USA kaldet aspirin) er et febernedsættende, smertestillende og antiinflammatorisk stof. Det har desuden en blodfortyndende effekt, men det kan ved dagligt brug gennem længere tid medføre mavesår. Stoffet er et derivat af det naturligt forekommende stof, salicylsyre, der findes i piletræernes bark og i mjødurtens blomster. Acetylsalicylsyre omdannes i kroppen til salicylsyre. Det indgår i flere populære håndkøbslægemidler, herunder Aspirin, Magnyl, Kodimagnyl og Treo, og den helbredende effekt er overleveret i folkemedicinen og blev anvendt i oldtidens Sumer og Kina 4.000 år tilbage i tid.
 Historie
 Acetylsalicylsyre blev lanceret i 1899 af det tyske medicinalfirma Bayer under navnet Aspirin, hvor navnet er sammensat af a for acetyl, spir for "spiræasyre", (som oprindelig stammer fra slægtsnavnet for mjødurt: Spiraea, hvor blomsterne indeholder salicylsyre, også kaldt "pilesyre", da den findes i piletræets bark) og in – en almindelig kemisk endelse. Aspirin lindrede Carusos hovedpine, og var et af de få midler, der mildnede Kafkas angst. Thomas Mann og Erich Honecker tog aspirin - og aspirin var i 1969 med til månen, fordi det hjalp Neil Armstrong med hans muskelsmerter.
 I 1859 havde Hermann Kolbe opdaget den kemiske struktur i salicylsyre og fremstillet det syntetisk; og i 1874 begyndte selskabet Heyden ved Dresden at fabrikere og sælge syntetisk salicylsyre, et billigere produkt end naturligt udtræk af pilebark. Men salicylsyre irriterer mavesækken, og en del patienter kan slet ikke tåle stoffet. I 1897, da Felix Hoffmann (1868–1946) var ansat ved Bayer, syntetiserede han i løbet af to uger to meget forskellige stoffer - aspirin og heroin. Hoffmanns far led slemt af gigtsmerter, men tålte salicylsyre dårligt; og sønnen skal aktivt have ledt efter en mildere form af stoffet til hjælp for sin far. Heinrich Dreser, der ledede Bayers laboratorium, afprøvede først stoffet på sig selv; og da det åbenbart ikke var giftigt, afprøvede han det på dyr, og snart efter på sygehuspatienter i Halle an der Saale. I dag menes, at Arthur Eichengrün også bidrog helt afgørende ved udviklingen af aspirin, men er udeladt af historien, fordi han var jøde.
 Selskabet Bayer søgte om patent på stoffet, men det blev afslået, idet acetylsalicylsyre allerede var fremstillet syntetisk af Kolbe i 1859, skønt ikke i nogen ren og stabil form. Ikke desto mindre markedsførte Bayer stoffet fra 1899 under mærkenavnet Aspirin, først som et pulver i glasflasker. Bayer lykkedes med at opnå patent i USA og eneret på markedsføring fra 1900 til 1917. I 1919 solgte Bayer sit amerikanske anlæg til Sterling Products i West Virginia. Sterling måtte dog opgive eneretten på aspirin, som snart blev fremstillet verden over. Sterling blev opkøbt af Smith Kline Beecham, der senere solgte sin amerikanske andel, iberegnet aspirin, til Bayer for 1 milliard US$.
 Acetylsalicylsyre har samme virkning som salicylsyre, men mere afdæmpet og kontrolleret. Derfor blev det et populært smertestillende medikament, også forhandlet under navne som Albyl, Kodimagnyl og Magnyl. Desværre viste det sig, at stoffet irriterer mavesækken og kan fremkalde mavesår, så i dag er det i vidt omfang erstattet af andre stoffer, som f.eks. paracetamol.
 Anvendelse
 Smertestillende: Bruges ved svage til moderate smerter, som hovedpine, tandpine, muskelsmerter, knoglesmerter, ledsmerter og menstruationsmerter. Dosis 500-1.000 mg, eventuelt i kombination med kodein.
 Antiinflammatorisk: Virker dæmpende på inflammation, f.eks. på hævelse af muskler og led efter slag eller skader.
 Akut behandling af blodpropper: 300 mg ved blodpropper i hjertet.
 Blodpropsforbyggende (tromboseprofylakse): 75-100 mg dagligt.
 Feber: Bruges kun sjældent mod feber. Her vælger man oftere paracetamol (fx Panodil), da der er færre bivirkninger forbundet med det.
 Har været anvendt i behandling af blodpropper i hjernen, omend man ved apopleksier først er nødt til at foretage en CT-scanning af hjernen for at afkræfte blødninger, der ville forværres af acetylsalicylsyrens blodfortyndende virkning.
 Flere nye studier viser, at acetylsalicylsyre i daglige doser på 75 mg kan have en vis forebyggende effekt mod flere kræftformer, specielt tyktarmskræft, lungekræft og spiserørskræft.
 Ifølge Haveselskabet kan et juletræ uden rod holde sig friskt længere og holde på nålene, hvis man sætter træet i en juletræsfod og stammen ned i en spand vand med en 1-2 hovedpinebrusetabletter indeholdende acetylsalicylsyre, for eksempel Kodimagnyl.
 Forebyggelse af kræft
 Indtagelse af aspirin reducerer risikoen for at få tarmkræft og tyktarmskræft ved at blokere for et enzym, som får kræftceller til at formere sig. En undersøgelse gennemført blandt 25.570 personer af forskere fra Oxford University viste, at en lav dosis aspirin, omkring 75 milligram dagligt, kan reducere risikoen for at få kræft med mellem 21 og 54 %, afhængigt af kræftform og hvor længe man har taget den daglige dosis. Samtidig må overvejes, om den øgede risiko for mavesår og blødninger opvejes af den forebyggende effekt mod kræft.
 Aspirin ser også ud til at være virksomt mod prostatakræft og Alzheimer. Stoffet påvirker syntesen af prostaglandiner, som igen påvirker kroppens reaktion på sår og betændelser. Prostaglandiner påvirker nervesystemet til at overføre smertesignaler; de får blodpladerne til at klæbe sig sammen og standse blødninger, og de fremkalder betændelse, dvs. en kraftig lokal aktivering af immunsystemet. Dette er livsvigtige funktioner, men de var af større betydning for menneskelig overlevelse i en tid, da de alvorligste trusler kom fra angreb af vilde dyr og akutte bakterieinfektioner. I moderne tid stammer smerter oftere fra kroniske tilstande end fra akutte sår, og blodpropper forårsager hjerteinfarkt, mens betændelser mistænkes som årsag til atherosklerose, Alzheimer og kræft. Aspirin undertrykker betændelser og forhindrer blodet i at klumpe sig sammen, og har vist sig som en effektiv hjælper i bekæmpelsen af flere lidelser. I 1997 tog 6,8 millioner amerikanere en lav dosis aspirin dagligt; i 2002 var tallet oppe på 26 millioner. En typisk lav dosis er 70-80 mg dagligt. Ved en undersøgelse fremkom en så enorm reduktion i antal hjerteinfarkt (44 %), at studiet blev afsluttet efter 5 år, skønt man havde planlagt den at vare i ti år. Tre senere studier har bekræftet fundene hos både kvinder og mænd. Samtidig må man vurdere den forhøjede risiko for indre blødninger.
 Syntese
 Acetylsalicylsyre kan fremstilles ved en kondensationsreaktion mellem salicylsyre og ethansyreanhydrid, hvor ethansyre dannes som biprodukt. Ethansyreanhydrid anvendes, da det er mere reaktivt end ethansyre, og fordi det ikke danner vand, som kan ødelægge den dannede acetylsalicylsyre ved hydrolyse. Til reaktionen tilsættes svovlsyre ofte som katalysator.
 Bivirkninger
 Der er en række bivirkninger forbundet med brugen af acetylsalicylsyre. De mest almindelige er symptomer fra mave-tarm systemet, f.eks. kvalme, opkastning og trykken ved mellemgulvet. Ved længere tids brug kan der opstå blødning fra mavesækken og mavesår (ulcus pepticum). Ved langtidsbrug af høje doser (4-6 g dagligt) kan der opstå tinnitus, hovedpine, tågesyn, svedudbrud og svimmelhed.
 Allergiske reaktioner overfor acetylsalicylsyre er ikke helt sjældne. Det ses oftest ved udslæt og luftvejssymptomer. Ved svære reaktioner kan der udvikles anafylaktisk chok, som er livstruende og kræver akut behandling. Derfor anbefales det at man udviser forsigtighed ved brug af acetylsalicylsyre til patienter med astma og tidligere anafylaktiske reaktioner.
 Noter
 Eksterne henvisninger
 Læs mere om medicin, der indeholder acetylsalicylsyre på medicin.dk
 Kilder
 Lexopen
 Olsen I: "Farmakologi for sygeplejestuderende". Munkgaard Danmark, KBH 1999.
 Se også
 Paracetamol
 Ibuprofen
 Lægemidler tilhørende blod og bloddannende organer
 Lægemidler tilhørende nervesystemet
 Eddikesyreestere
 Carboxylsyrer
 Aromatiske forbindelser
 Kræftforebyggelse


text:
José Elías del Hierro Guerrero (Pupiales, 15 de octubre de 1904 - Bogotá, 23 de abril de 1991) fue un abogado, periodista, político y diplomático colombiano, que se desempeñó como Ministro de Minas y Petróleos, Ministro de Comercio e Industria y Ministro de Trabajo.
 Biografía
 Nació en Pupiales, en el entonces departamento del Gran Cauca, cerca a la frontera con Ecuador, en el seno de una familia tradicional del Sur de Colombia. Hijo de José Elías del Hierro y de Carmela Guerrero, realizó sus estudios primarios en Pupiales e Ipiales, para cursar los secundarios en Pasto, misma ciudad en la cual estudió en la Universidad de Nariño, de donde se graduó de Abogado en 1929; de esta misma institución también poseía un Doctorado Honoris Causa en Ciencias Agrícolas.
 Afiliado al Partido Conservador, del cual llegó a ser presidente de su Directorio Nacional, desde temprana edad se destacó como impetuoso dirigente político, destacándose como miembro de la Asamblea Departamental de Nariño, Representante a la Cámara por este departamento y Senador de la República, llegando a presidir el Senado entre octubre y diciembre de 1952, correspondiéndole convocar a la Asamblea Constituyente de 1952. Durante la presidencia de Mariano Ospina Pérez sirvió como Ministro de Minas y Petróleos, entre 1949 y 1950, y Ministro Encargado de Comercio e Industria, en 1949; más adelante, durante el Frente Nacional, en la presidencia de Alberto Lleras Camargo, repitió en la cartera de Minas y Petróleos (1960) y lideró la de Trabajo (1960-1961).
 En el campo público también fue fundador de la Empresa Colombiana de Petróleos (Ecopetrol), gerente general de la Caja de Crédito Agrario, Industrial y Minero (1961-1970), fiscal del Consejo de Estado y Embajador en Venezuela, Ecuador y ante las Naciones Unidas. Por otro lado, en el campo periodístico fue cofundador del periódico El Derecho en 1925 y director del diario conservador El Siglo.
 Se casó en 1925 con Marina Santacruz Burbano, bisnieta del General Clímaco Burbano, quien se desempeñó como Gobernador del efímero Departamento de Ipiales. Fruto de esta unión nació Eduardo del Hierro Santacruz, quien también sirvió como Ministro de Minas. Falleció en Bogotá en abril de 1991, a los 84 años.
 Referencias
 Enlaces externos
 Nacidos en Pupiales
 Alumnado de la Universidad de Nariño
 Abogados de Colombia
 Agrónomos de Colombia
 Periodistas de Colombia
 Alcaldes de San Juan de Pasto
 Miembros de la Asamblea Departamental de Nariño
 Miembros de la Cámara de Representantes de Colombia
 Presidentes del Senado de Colombia
 Ministros de Comercio, Industria y Turismo de Colombia
 Ministros de Minas y Energía de Colombia
 Ministros de Trabajo de Colombia
 Ministros durante la presidencia de Mariano Ospina Pérez
 Ministros durante la presidencia de Alberto Lleras Camargo
 Políticos del Partido Conservador Colombiano
 Magistrados del Consejo de Estado de Colombia
 Presidentes del Banco Agrario de Colombia
 Embajadores de Colombia en Venezuela
 Embajadores de Colombia en Ecuador
 Embajadores de Colombia ante las Naciones Unidas
 Fallecidos en Bogotá


text:
Пòпска е село в Северна България, община Севлиево, област Габрово.
 География
 Село Попска се намира на около 20 km западно от центъра на град Габрово, 17 km южно от град Севлиево и 29 km източно от град Троян. Разположено е в Средния Предбалкан, в северните разклонения на Черновръшки рид, в долината на река Росица край левия бряг на реката. Релефът е раздвижен, през северния и южния краища на селото се спускат откъм запад долините на два малки леви притока на Росица. През източната част на Попска минава – край левия бряг на Росица и следвайки приблизително извивките на реката – третокласният републикански път III-6072. Надморската височина в селото на кръстовището на републиканския път с пътното отклонение за Батошевския манастир е около 340 m.
 Населението на село Попска, наброявало 416 души при преброяването към 1934 г., намалява до 120 към 1985 г. и 39 към 2011 г. и наброява 23 души (по текущата демографска статистика за населението) към 2019 г.
 История
 През 1978 г. дотогавашното населено място махала Попска придобива статута на село.
 Обществени институции
 Село Попска към 2021 г. е в състава на кметство Стоките.
 Бележки
 Външни препратки
 Села в област Габрово
 Населени места в община Севлиево


text:
 Avis juridique important
 |
 21994A0103(40)
 Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte - Protocol 39 betreffende de ECU
 Publicatieblad Nr. L 001 van 03/01/1994 blz. 0208 - 0208
 PROTOCOL 39betreffende de ECUVoor de toepassing van deze overeenkomst wordt onder "Ecu" verstaan de Ecu zoals deze door de bevoegde instanties van de Gemeenschap is gedefinieerd. In alle besluiten die in de bijlagen bij de Overeenkomst worden vermeld, wordt "Europese Rekeneenheid" vervangen door "Ecu".


type: legislation

text:
 2.4.2011
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 87/7
 A BIZOTTSÁG 324/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2011. április 1.)
 az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),
 tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,
 mivel:
 Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
 2. cikk
 Ez a rendelet 2011. április 2-án lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2011. április 1-jén.
 a Bizottság részéről, az elnök nevében,
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
 (1) HL L 299., 2007.11.16., 1. o.
 (2) HL L 350., 2007.12.31., 1. o.
 MELLÉKLET
 Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek
 (EUR/100 kg)
 KN-kód
 Országkód (1)
 Behozatali átalányérték
 0702 00 00
 IL
 61,9
 JO
 68,6
 MA
 51,3
 TN
 97,4
 TR
 81,6
 ZZ
 72,2
 0707 00 05
 EG
 158,2
 TR
 138,5
 ZZ
 148,4
 0709 90 70
 MA
 38,5
 TR
 107,6
 ZA
 28,9
 ZZ
 58,3
 0805 10 20
 EG
 60,0
 IL
 79,6
 MA
 53,3
 TN
 54,3
 TR
 74,8
 US
 49,1
 ZZ
 61,9
 0805 50 10
 TR
 51,0
 ZZ
 51,0
 0808 10 80
 AR
 80,3
 BR
 81,6
 CA
 87,6
 CL
 89,3
 CN
 104,7
 MK
 50,2
 US
 122,6
 UY
 70,6
 ZA
 77,7
 ZZ
 85,0
 0808 20 50
 AR
 89,1
 CL
 88,3
 CN
 64,2
 ZA
 99,1
 ZZ
 85,2
 (1) Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


text:
 25.9.2010
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 252/154
 DÉCISION DU PARLEMENT EUROPÉEN
 du 5 mai 2010
 sur la clôture des comptes de l’Agence européenne pour l’environnement pour l’exercice 2008
 (2010/523/UE)
 LE PARLEMENT EUROPÉEN,
 vu les comptes annuels définitifs de l’Agence européenne pour l’environnement relatifs à l’exercice 2008,
 vu le rapport de la Cour des comptes sur les comptes annuels de l’Agence européenne pour l’environnement relatifs à l’exercice 2008, accompagné des réponses de l’Agence (1),
 vu la recommandation du Conseil du 16 février 2010 (5827/2010 — C7-0061/2010),
 vu l’article 276 du traité CE et l’article 319 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne,
 vu le règlement (CE, Euratom) no 1605/2002 du Conseil du 25 juin 2002 portant règlement financier applicable au budget général des Communautés européennes (2), et notamment son article 185,
 vu le règlement (CE) no 401/2009 du Parlement européen et du Conseil du 23 avril 2009 relatif à l’Agence européenne pour l’environnement et au réseau européen d’information et d’observation pour l’environnement (3), et notamment son article 13,
 vu le règlement (CE, Euratom) no 2343/2002 de la Commission du 19 novembre 2002 portant règlement financier-cadre des organismes visés à l’article 185 du règlement (CE, Euratom) no 1605/2002 (4), et notamment son article 94,
 vu l’article 77 et l’annexe VI de son règlement,
 vu le rapport de la commission du contrôle budgétaire et l’avis de la commission de l’environnement, de la santé publique et de la sécurité alimentaire (A7-0092/2010),
 1.
 approuve la clôture des comptes de l’Agence européenne pour l’environnement pour l’exercice 2008;
 2.
 charge son président de transmettre la présente décision au directeur exécutif de l’Agence européenne pour l’environnement, au Conseil, à la Commission et à la Cour des comptes, et d’en assurer la publication au Journal officiel de l’Union européenne (série L).
 Le président
 Jerzy BUZEK
 Le secrétaire général
 Klaus WELLE
 (1) JO C 304 du 15.12.2009, p. 60.
 (2) JO L 248 du 16.9.2002, p. 1.
 (3) JO L 126 du 21.5.2009, p. 13.
 (4) JO L 357 du 31.12.2002, p. 72.