type: contracts

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 22009A0402(01)
 Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping
 Euroopa Liidu Teataja L 090 , 02/04/2009 Lk 0010 - 0019
 Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlevlepingEUROOPA ÜHENDUSühelt poolt jaIISRAELI RIIK (edaspidi "Iisrael")teiselt poolt,(edaspidi "lepinguosalised"),pärast Euroopa Ühenduse teatist järgmise kohta:Euroopa Ühenduse mitme liikmesriigi ja Iisraeli vahel on sõlmitud lennuühendust käsitlevad kahepoolsed lepingud, mis sisaldavad sätteid, mis ei ole praegu vastavuses ühenduse õigusega,Euroopa Ühendusel on ainupädevus mitmetes küsimustes, mis võivad sisalduda Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas Iisraeli, vahelistes lennuühendust käsitlevates kahepoolsetes lepingutes,Euroopa Ühenduse õiguse alusel on liikmesriigis asutatud ühenduse lennuettevõtjatel õigus mittediskrimineerivale juurdepääsule Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistele lennuliinidele,Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Iisraeli vaheliste kahepoolsete lennuühendust käsitlevate lepingute teatavad sätted tuleb viia vastavusse Euroopa Ühenduse õigusega, et luua Euroopa Ühenduse ja Iisraeli vahelistele lennuteenustele kindel õiguslik alus ning tagada nimetatud lennuteenuste säilimine,Euroopa Ühenduse õiguse alusel ei tohi lennuettevõtjad sõlmida lepinguid, mis võivad mõjutada Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelist kaubandust ning mille eesmärgiks või tagajärjeks on konkurentsi tõkestamine, piiramine või moonutamine,Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Iisraeli vaheliste kahepoolsete lennuühendust käsitlevate lepingute sätted, millega: i) nõutakse või soodustatakse ettevõtjatevaheliste lepingute või ettevõtjate ühenduste otsuste vastuvõtmist või kooskõlastatud tegevust, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse lennuettevõtjate vahelist konkurentsi asjaomastel marsruutidel, või ii) tugevdatakse sellise lepingu, otsuse või kooskõlastatud tegevuse mõju, või iii) delegeeritakse lennuettevõtjatele või muudele eraettevõtjatele vastutus seoses selliste meetmete võtmisega, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse lennuettevõtjate vahelist konkurentsi asjaomastel marsruutidel, võivad muuta ettevõtjate suhtes kohaldatavad konkurentsieeskirjad ebatõhusaks,Euroopa Ühenduse eesmärk käesoleva lepingu alusel ei ole Euroopa Ühenduse ja Iisraeli vahelise lennuliikluse kogumahu suurendamine, ühenduse lennuettevõtjate ja Iisraeli lennuettevõtjate vahelise tasakaalu mõjutamine ega olemasolevate kahepoolsete lennuühendust käsitlevate lepingute liiklusõigusi käsitlevate sätete muutmine,ON LEPINGUOSALISED KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1Üldsätted1. Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendab mõiste "liikmesriigid" Euroopa Ühenduse liikmesriike.2. Viiteid I lisas loetletud lepingute osaliseks oleva liikmesriigi kodanikele tõlgendatakse viidetena Euroopa Ühenduse liikmesriikide kodanikele.3. Viiteid I lisas loetletud lepingute osaliseks oleva liikmesriigi lennuettevõtjatele või lennuliinidele tõlgendatakse viidetena asjaomase liikmesriigi määratud lennuettevõtjatele või lennuliinidele.Artikkel 2Liikmesriigipoolne määramine1. Käesoleva artikli lõige 2 asendab II lisa punktis a loetletud artiklite vastavaid sätteid seoses lennuettevõtja määramisega kõnealuse liikmesriigi poolt ning sellele Iisraeli poolt tegevus- ja muude lubade andmisega ning lõige 3 asendab II lisa punktis b loetletud artiklite vastavaid sätteid seoses lennuettevõtjatele tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumise, nende tühistamise, peatamise või piiramisega.2. Kui liikmesriik on lennuettevõtja määranud, annab Iisrael lennuettevõtjale minimaalse protseduurilise viivitusega asjakohased tegevus- ja muud load, eeldusel et:i) lennuettevõtja on asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule ning tal on kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega;ii) lennuettevõtja on lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning asjaomane lennundusamet on määramisel selgelt nimetatud, ningiii) lennuettevõtja on otse või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike ja/või III lisas loetletud muude riikide ja/või nende muude riikide kodanike omandis ning nende tõhusa kontrolli all.3. Iisrael võib liikmesriigi määratud lennuettevõtjale tegevus- või muude lubade andmisest keelduda, need tühistada, peatada või neid piirata, kui:i) lennuettevõtja ei ole asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule või kui sellel ei ole kehtivat lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega;ii) lennuettevõtja ei ole lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all või asjaomane lennundusamet ei ole määramisel selgelt nimetatud, võiiii) lennuettevõtja ei ole otse või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike või teiste III lisas loetletud riikide ja/või teiste riikide kodanike omandis või nende tõhusa kontrolli all, võiiv) lennuettevõtjal on juba Iisraeli ja mõne liikmesriigi vahelise kahepoolse lepingu kohaselt tegevusluba ning Iisrael suudab tõendada, et käesolevast lepingust tulenevate liiklusõiguste kasutamine liinil, mis hõlmab punkti asjaomases liikmesriigis, tähendaks Iisraeli ja kõnealuse teise liikmesriigi vahelise kahepoolse lepinguga kehtestatud liiklusõiguspiirangutest kõrvalehoidmist.Käesolevast lõikest tulenevat õigust kasutades ei diskrimineeri Iisrael ühenduse lennuettevõtjaid kodakondsuse põhjal.Artikkel 3Ohutus1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab II lisa punktis c loetletud artiklite vastavaid sätteid.2. Kui liikmesriik on määranud lennuettevõtja, mis on teise liikmesriigi reguleeriva kontrolli all, kohaldatakse Iisraeli õigusi, mis tulenevad lennuettevõtja määranud liikmesriigi ja Iisraeli vahelise lepingu ohutusalastest sätetest, selle teise liikmesriigi ohutusnõuete vastuvõtmise, täitmise või säilitamise ning lennuettevõtjale tegevusloa andmise suhtes.Artikkel 4Euroopa Ühenduse sisesed veotariifid1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab II lisa punktis d loetletud artiklite vastavaid sätteid.2. Tariifide suhtes, mida kohaldavad Iisraeli määratud lennuettevõtjad ühendusesiseste vedude puhul I lisas loetletud lepingu alusel, mis sisaldab II lisa punktis d loetletud sätet, kohaldatakse Euroopa Ühenduse õigust.Artikkel 5Vastavus konkurentsieeskirjadele1. Olenemata mis tahes vastupidistest sätetest ei lubata I lisas loetletud lepingutes sätestatuga i) nõuda või soodustada ettevõtjatevaheliste lepingute või ettevõtjate ühenduste otsuste vastuvõtmist või kooskõlastatud tegevust, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse konkurentsi; ii) tugevdada sellise lepingu, otsuse või kooskõlastatud tegevuse mõju, või iii) delegeerida eraettevõtjatele vastutus selliste meetmete võtmise eest, millega takistatakse, moonutatakse või piiratakse konkurentsi.2. I lisas loetletud lepingute sätteid, mis on vastuolus käesoleva artikli lõikega 1, ei kohaldata.Artikkel 6Lepingu lisadKäesoleva lepingu lisad moodustavad selle lahutamatu osa.Artikkel 7Läbivaatamine või muutmineLepinguosalised võivad igal ajal vastastikusel kokkuleppel vastavalt artikli 8 sätetele käesoleva lepingu läbi vaadata või seda muuta.Artikkel 8JõustumineKäesolev leping jõustub, kui lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et nad on lõpetanud lepingu jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused.Artikkel 9Lõpetamine1. Kui I lisas loetletud leping lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka kõik need käesoleva lepingu sätteid, mis on seotud asjaomase I lisas loetletud lepinguga.2. Kui kõik I lisas loetletud lepingud lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka käesolev leping.SELLE KINNITUSEKS on täievolilised isikud käesolevale lepingule alla kirjutanud.Koostatud Brüsselis kahe tuhande kaheksanda aasta detsembrikuu üheksandal päeval, mis vastab juudi kalendri viie tuhande seitsmesaja kuuekümne üheksanda aasta kislevi kuu kaheteistkümnendale päevale, kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ning heebrea keeles.За Европейската общнoстPor la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduAz Európai Közösség részérőlGħall-Komunità EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaPentru Comunitatea EuropeanăZa Európske spoločenstvoZa Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaFör Europeiska gemenskapen+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++За държавата ИзраелPor el Estado de IsraelZa Stát IzraelFor Staten IsraelFür den Staat IsraelIisraeli Riigi nimelΓια το Κράτος του ΙσραήλFor the State of IsraelPour l'État d'IsraëlPer lo Stato d'IsraeleIzraēlas Valsts vārdāIzraelio Valstybės varduIzrael Állam részérőlGħall-Istat ta' l-IżraelVoor de Staat IsraëlW imieniu Państwa IzraelPelo Estado de IsraelPentru Statul IsraelZa Izraelský štátZa Državo IzraelIsraelin valtion puolestaFör Staten Israel+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------I LISAKäesoleva lepingu artiklis 1 viidatud lepingute loeteluIisraeli ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelised lennuühendust käsitlevad lepingud (koos nende muudatuste ja parandustega), mis on käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks sõlmitud, millele on alla kirjutatud ja/või mida kohaldatakse ajutiselt- Austria föderaalvalitsuse ja Iisraeli Riigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, sõlmitud Jeruusalemmas 2. augustil 1963, edaspidi II lisas "Iisraeli-Austria leping";- Belgia valitsuse ja Iisraeli valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, sõlmitud Hakiryas 30. juunil 1952, edaspidi II lisas "Iisraeli-Belgia leping";- Bulgaaria Vabariigi valitsuse ja Iisraeli Riigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, mis käsitleb lennuliiklust kõnealuste riikide territooriumidel ja väljaspool, sõlmitud Sofias 25. märtsil 1991, edaspidi II lisas "Iisraeli-Bulgaaria leping";- Küprose Vabariigi valitsuse ja Iisraeli Riigi valitsuse vaheline lennuühendust käsitlev leping, sõlmitud Jeruusalemmas 21. detsembril 1993, edaspidi II lisas "Iisraeli-Küprose leping";- Tšehhi ja Slovaki Liitvabariigi valitsuse ja Iisraeli Riigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, mille sätted on Tšehhi Vabariik kuulutanud siduvaks, sõlmitud Jeruusalemmas 24. aprillil 1991, edaspidi II lisas "Iisraeli – Tšehhi Vabariigi leping";- Taani Kuningriigi valitsuse ja Iisraeli Riigi valitsuse vaheline lennuühendust käsitlev leping, sõlmitud Jeruusalemmas 18. aprillil 1977, edaspidi II lisas "Iisraeli-Taani leping";- Soome Vabariigi valitsuse ja Iisraeli Riigi valitsuse vaheline lennuühendust käsitlev leping, sõlmitud Helsinkis 24. juunil 1997, edaspidi II lisas "Iisraeli-Soome leping";- Prantsuse Vabariigi valitsuse ja Iisraeli Riigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, sõlmitud Tel Avivis 29. aprillil 1952, edaspidi II lisas "Iisraeli-Prantsusmaa leping";- Saksamaa Liitvabariigi ja Iisraeli Riigi vaheline lennutranspordileping, sõlmitud Bonnis 12. veebruaril 1971, edaspidi II lisas "Iisraeli-Saksamaa leping";- Kuningliku Kreeka valitsuse ja Iisraeli valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel, sõlmitud Ateenas 15. juulil 1952, edaspidi II lisas "Iisraeli-Kreeka leping";- Ungari Rahvavabariigi valitsuse ja Iisraeli Riigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, sõlmitud Jeruusalemmas 1. märtsil 1989, edaspidi II lisas "Iisraeli-Ungari leping";- Iisraeli Riigi valitsuse ja Iirimaa valitsuse vaheline lennutranspordileping, sõlmitud Jeruusalemmas 19. oktoobril 1993, edaspidi II lisas "Iisraeli-Iirimaa leping";- Itaalia Vabariigi ja Iisraeli Riigi vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel, sõlmitud Roomas 18. mail 1979, edaspidi II lisas "Iisraeli-Itaalia leping";- Läti Vabariigi valitsuse ja Iisraeli Riigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, sõlmitud Jeruusalemmas 3. novembril 1993, edaspidi II lisas "Iisraeli-Läti leping";- Iisraeli Riigi valitsuse ja Leedu Vabariigi valitsuse vaheline lennuühendust käsitlev leping, parafeeritud ja lisatud Jeruusalemmas 20. novembril 1997 sõlmitud kooskõlastatud protokollile, edaspidi II lisas "Iisraeli-Leedu leping";- Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsuse ja Iisraeli Riigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, sõlmitud Luxembourgis 14. juunil 1994, edaspidi II lisas "Iisraeli-Luksemburgi leping";- Iisraeli Riigi valitsuse ja Malta valitsuse vaheline lennutranspordileping, sõlmitud Jeruusalemmas 20. veebruaril 1995, edaspidi II lisas "Iisraeli-Malta leping";- Madalmaade valitsuse ja Iisraeli Riigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, sõlmitud Jeruusalemmas 23. oktoobril 1950, edaspidi II lisas "Iisraeli-Madalmaade leping";- Poola Vabariigi valitsuse ja Iisraeli Riigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, sõlmitud Varssavis 27. veebruaril 1990, edaspidi II lisas "Iisraeli-Poola leping";- Portugali Vabariigi ja Iisraeli Riigi vaheline lennutranspordileping, sõlmitud Lissabonis 8. mail 1997, edaspidi II lisas "Iisraeli-Portugali leping";- Rumeenia Sotsialistliku Vabariigi valitsuse ja Iisraeli Riigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, sõlmitud Iisraelis 19. detsembril 1967, edaspidi II lisas "Iisraeli-Rumeenia leping";- Slovaki Vabariigi valitsuse ja Iisraeli Riigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, sõlmitud Bratislavas 22. augustil 1994, edaspidi II lisas "Iisraeli – Slovaki Vabariigi leping";- Sloveenia Vabariigi ja Iisraeli Riigi vaheline lennutranspordileping, sõlmitud Ljubljanas 16. juunil 1993, edaspidi II lisas "Iisraeli-Sloveenia leping";- Hispaania Kuningriigi ja Iisraeli Riigi vaheline lennutranspordileping, sõlmitud Jeruusalemmas 31. juulil 1989, edaspidi II lisas "Iisraeli-Hispaania leping";- Rootsi Kuningriigi valitsuse ja Iisraeli Riigi valitsuse vaheline lennuühendust käsitlev leping, sõlmitud Stockholmis 9. novembril 1977, edaspidi II lisas "Iisraeli-Rootsi leping";- Iisraeli Riigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vaheline lennuühendust käsitlev leping, alla kirjutatud Londonis 24. septembril 1975, edaspidi "Iisraeli-Ühendkuningriigi 1975. aasta leping";- Iisraeli Riigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vaheline lennuühendust käsitlev leping, alla kirjutatud Tel Avivis 6. detsembril 2001, edaspidi "Iisraeli-Ühendkuningriigi 2001. aasta leping".--------------------------------------------------II LISAI lisas loetletud lepingute artiklid, millele osutatakse käesoleva lepingu artiklites 2–4a) Liikmesriigipoolne määramine:- Iisraeli-Austria lepingu artikkel 3;- Iisraeli-Belgia lepingu artikkel 3;- Iisraeli-Bulgaaria lepingu III artikkel;- Iisraeli-Küprose lepingu artikkel 4;- Iisraeli-Tšehhi Vabariigi lepingu III artikkel;- Iisraeli-Taani lepingu artikkel 4;- Iisraeli-Soome lepingu artikkel 3;- Iisraeli-Prantsusmaa lepingu XIII artikkel;- Iisraeli-Saksamaa lepingu artikkel 3;- Iisraeli-Kreeka lepingu IV artikkel;- Iisraeli-Ungari lepingu III artikkel;- Iisraeli-Iirimaa lepingu III artikkel;- Iisraeli-Itaalia lepingu artikkel 4;- Iisraeli-Läti lepingu artikkel 3;- Iisraeli-Leedu lepingu III artikkel;- Iisraeli-Luksemburgi lepingu III artikkel;- Iisraeli-Malta lepingu III artikkel;- Iisraeli-Madalmaade lepingu II artikkel;- Iisraeli-Poola lepingu III artikkel;- Iisraeli-Portugali lepingu artikkel 3;- Iisraeli-Rumeenia lepingu artikkel 3;- Iisraeli – Slovaki Vabariigi lepingu artikkel 3;- Iisraeli-Sloveenia lepingu III artikkel;- Iisraeli-Hispaania lepingu III artikkel;- Iisraeli-Rootsi lepingu artikkel 4;- Iisraeli-Ühendkuningriigi 1975. aasta lepingu artikkel 4;- Iisraeli-Ühendkuningriigi 2001. aasta lepingu artikkel 4.b) Tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumine, nende tühistamine, peatamine või piiramine:- Iisraeli-Austria lepingu artikkel 5;- Iisraeli-Belgia lepingu artikkel 4;- Iisraeli-Bulgaaria lepingu IV artikkel;- Iisraeli-Küprose lepingu artikkel 5;- Iisraeli – Tšehhi Vabariigi lepingu IV artikkel;- Iisraeli-Taani lepingu artikkel 4;- Iisraeli-Soome lepingu artikkel 4;- Iisraeli-Prantsusmaa lepingu VIII artikkel;- Iisraeli-Saksamaa lepingu artikkel 4;- Iisraeli-Kreeka lepingu IV artikkel;- Iisraeli-Ungari lepingu IV artikkel;- Iisraeli-Iirimaa lepingu IV artikkel;- Iisraeli-Itaalia lepingu artikkel 5;- Iisraeli-Läti lepingu artikkel 4;- Iisraeli-Leedu lepingu IV artikkel;- Iisraeli-Luksemburgi lepingu IV artikkel;- Iisraeli-Malta lepingu IV artikkel;- Iisraeli-Madalmaade lepingu VI artikkel;- Iisraeli-Poola lepingu IV artikkel;- Iisraeli-Portugali lepingu artikkel 4;- Iisraeli-Rumeenia lepingu artikkel 4;- Iisraeli – Slovaki Vabariigi lepingu artikkel 4;- Iisraeli-Sloveenia lepingu IV artikkel;- Iisraeli-Hispaania lepingu IV artikkel;- Iisraeli-Rootsi lepingu artikkel 4;- Iisraeli-Ühendkuningriigi 1975. aasta lepingu artikkel 4;- Iisraeli-Ühendkuningriigi 2001. aasta lepingu artikkel 5.c) Ohutus:- Iisraeli-Bulgaaria lepingu XIV artikkel;- Iisraeli-Küprose lepingu artikkel 13;- Iisraeli – Tšehhi Vabariigi lepingu IX artikkel;- Iisraeli-Taani lepingu artikkel 8;- Iisraeli-Soome lepingu artikkel 11;- Iisraeli-Kreeka lepingu VIII artikkel;- Iisraeli-Ungari lepingu IX artikkel;- Iisraeli-Iirimaa lepingu IX artikkel;- Iisraeli-Itaalia lepingu artikkel 12;- Iisraeli-Läti lepingu artikkel 9;- Iisraeli-Leedu lepingu IX artikkel;- Iisraeli-Luksemburgi lepingu IX artikkel;- Iisraeli-Malta lepingu IX artikkel;- Iisraeli-Madalmaade lepingu IV artikkel;- Iisraeli-Portugali lepingu artikkel 8;- Iisraeli – Slovaki Vabariigi lepingu artikkel 9;- Iisraeli-Sloveenia lepingu IX artikkel;- Iisraeli-Hispaania lepingu X artikkel;- Iisraeli-Rootsi lepingu artikkel 8;- Iisraeli-Ühendkuningriigi 2001. aasta lepingu artikkel 12.d) Euroopa Ühenduse sisesed veotariifid:- Iisraeli-Austria lepingu artikkel 8;- Iisraeli-Belgia lepingu artikkel 8;- Iisraeli-Bulgaaria lepingu IX artikkel;- Iisraeli-Küprose lepingu artikkel 17;- Iisraeli – Tšehhi Vabariigi lepingu VI artikkel;- Iisraeli-Taani lepingu artikkel 10;- Iisraeli-Soome lepingu artikkel 10;- Iisraeli-Prantsusmaa lepingu XVII artikkel;- Iisraeli-Saksamaa lepingu artikkel 9;- Iisraeli-Kreeka lepingu VI artikkel;- Iisraeli-Ungari lepingu VI artikkel;- Iisraeli-Iirimaa lepingu VI artikkel;- Iisraeli-Itaalia lepingu artikkel 8;- Iisraeli-Läti lepingu artikkel 6;- Iisraeli-Leedu lepingu VI artikkel;- Iisraeli-Luksemburgi lepingu VI artikkel;- Iisraeli-Malta lepingu VI artikkel;- Iisraeli-Madalmaade lepingu lisa lõige 7;- Iisraeli-Poola lepingu VI artikkel;- Iisraeli-Portugali lepingu artikkel 16;- Iisraeli-Rumeenia lepingu artikkel 7;- Iisraeli – Slovaki Vabariigi lepingu artikkel 6;- Iisraeli-Sloveenia lepingu VI artikkel;- Iisraeli-Hispaania lepingu VI artikkel;- Iisraeli-Rootsi lepingu artikkel 10;- Iisraeli-Ühendkuningriigi 1975. aasta lepingu artikkel 8;- Iisraeli-Ühendkuningriigi 2001. aasta lepingu artikkel 8.--------------------------------------------------III LISAKäesoleva lepingu artiklis 2 osutatud muud riigida) Islandi Vabariik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);b) Liechtensteini Vürstiriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);c) Norra Kuningriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);d) Šveitsi Konföderatsioon (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lennutranspordilepingu alusel).--------------------------------------------------


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Fógra dlíthiúil tábhachtach
 |
 52008PC0058
 Togra le haghaidh rialacháin ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 638/2004 maidir le staidreamh Comhphobail i ndáil le trádáil earraí idir Ballstáit /* COIM/2008/0058 leagan deireanach - COD 2008/0026 */
 [pic] | COIMISIÚN NA gCOMHPHOBAL EORPACH |An Bhruiséil 7.2.2008COIM(2008) 58 leagan deireanach2008/0026 (COD)Togra le haghaidhRIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLElena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 638/2004 maidir le staidreamh Comhphobail i ndáil le trádáil earraí idir Ballstáit(arna thíolacadh ag an gCoimisiún)MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN1. COMHTHÉACS AN TOGRA1.1. Forais agus cuspóirí an tograIs é cuspóir an togra seo lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 638/2004 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle maidir le staidreamh Comhphobail i ndáil le trádáil earraí idir Ballstáit agus lena n-aisghairtear Rialachán (CEE) Uimh. 3330/91 ón gComhairle[1]:- líon na ngnóthas a chuireann reachtaíocht an Chomhphobail oibleagáid orthu tuairisc a chur chuig an gcóras staidrimh a bhaineann le trádáil laistigh den Chomhphobal (Intrastat) a laghdú, agus ar an dóigh sin ualach an tuairiscithe staidrimh a laghdú;- na ceanglais cháilíochta i gcomhair tiomsú staidrimh a bhaineann le trádáil laistigh den Chomhphobal a dhéanamh níos doichte mar chúiteamh ar an gcaillteanas i gcruinneas sonraí do thrádáil nach bhfógraíonn gnóthais ach atá measta ag na húdaráis náisiúnta;- freagairt do riachtanais úsáideoirí trí staidreamh trádála a thiomsú laistigh den Chomhphobal atá mionsonraithe de réir saintréithe gnó;- Rialachán (CE) Uimh. 638/2004 a oiriúnú — i gcomhréir leis an dearbhú comhpháirteach ó Pharlaimint na hEorpa, ón gComhairle agus ón gCoimisiún[2] maidir le Cinneadh 2006/512/CE — do Chinneadh 1999/468/CE an 28 Meitheamh 1999 ag leagan síos na rialacha mionsonraithe maidir le feidhmiú na gcumhachtaí cur chun feidhme arna dtabhairt don Choimisiún[3] arna leasú le Cinneadh 2006/512/CE, a rinne nós imeachta rialúcháin lena ngabhann grinnscrúdú a thabhairt isteach maidir le bearta a bhfuil raon feidhme ginearálta acu agus a ceapadh chun eilimintí neamhriachtanacha d’ionstraim bhunúsach a leasú, ar ionstraim í a glacadh i gcomhréir leis an nós imeachta dá dtagraítear in Airteagal 251 den Chonradh, lena n-áirítear cuid de na heilimintí sin a scriosadh nó an ionstraim a fhorlíonadh trí eilimintí nua neamhriachtanacha a chur léi.1.2. Comhthéacs ginearáltaTá an Coimisiún tiomanta do rómhaorlathas neamhriachtanach agus ró-rialáil a laghdú. Mar a leagtar amach sa Teachtaireacht ón gCoimisiún “ Better Regulation for Growth and Jobs in the European Union ” [Rialáil Níos Fearr ar mhaithe le Fás agus Poist san Aontas Eorpach]’[4], tá simpliú reachtaíocht an AE atá ann cheana (agus, mar sin, an t-ualach ar ghnóthais a laghdú) ar cheann de na saincheisteanna ag lár an tionscnaimh beartais seo. Ag tús 2005, sheol an Coimisiún comhairliúchán forleathan leis na Ballstáit agus leis an bpobal gnó, le cois comhairliúcháin phoiblí ar an idirlíon. I ndiaidh an chomhairliúcháin seo, ghlac an Coimisiún, an 25 Deireadh Fómhair 2005, Teachtaireacht[5] lena leagtar amach straitéis simpliúcháin nua ag leibhéal an AE. Sainaithníodh sa Teachtaireacht seo beart tosaigh de reachtaíocht le bheith simplithe ar bhonn comhairliúcháin leathain, agus sheol sí próiseas leanúnach a fuair spreagadh ó nósanna imeachta athbhreithnithe nua agus níos córasaí chun tosaíochtaí simpliúcháin don todhchaí a aithint, bunaithe ar anailís leathan ar iarmhairt na reachtaíochta.Leagtar amach le hIarscríbhinn 2 a ghabhann leis an Teachtaireacht clár leanúnach don straitéis simpliúcháin nua. Sonraíonn an clár na píosaí reachtaíochta atá le hathbhreithniú agus le measúnú d’fhonn iad a shimpliú sna trí bliana amach romhainn. Tugann sé aghaidh ar a lán de na cúiseanna imní sonracha a d’eascair as an gcomhairliúchán leathan i bpríomhréimsí a bhaineann le hiomaíochtas gnó cosúil le dlí na gcuideachtaí, seirbhísí airgeadais, iompar, cosaint tomhaltóirí, dramhaíl agus staidreamh i ndáil le trádáil eachtrach.Tugadh aghaidh ar shimpliú i réimse an staidrimh sa Teachtaireacht ón gCoimisiún “ Reduction of the response burden, simplification and priority-setting in the field of Community statistics’ ‘ [Laghdú ar an ualach freagartha, simpliú agus socrú tosaíochtaí i réimse staidrimh Comhphobail]’[6]. Aithníodh sa Teachtaireacht sin go bhfuil sé indéanta agus inmhianaithe simpliú a dhéanamh sa réimse a bhaineann le staidreamh i ndáil le trádáil earraí idir Ballstáit (Intrastat).Coimeádann staidreamh a bhaineann le trádáil laistigh den Chomhphobal taifead ar shreabha fisiceacha earraí sochorraithe idir Ballstáit. Bailíonn na húdaráis staidrimh náisiúnta na sonraí ó chuideachtaí ar bhonn míosúil. Cuimsíonn an staidreamh a thiomsaítear ar bhonn na sonraí seo taifid mhíosúla faoi shreabha ag teacht isteach (inseolacháin) agus sreabha ag dul amach (eiseolacháin) arna dtabhairt le fios i luach agus i gcainníocht atá miondealaithe de réir Ballstáit tuairiscithe agus comhpháirtíochta, agus de réir tráchtearra i gcomhréir leis an Ainmníocht Chomhcheangailte.Chuir Comhairle ECOFIN an 28 Samhain 2006 fáilte roimh thionscnamh an Choimisiúin chun an t-ualach staidrimh a laghdú agus thug sí cuireadh don Choimisiún “anailís a dhéanamh ar cé chomh hindéanta agus a bheadh sé úsáid a bhaint as modh ina bhfuil sreabh amháin (in Intrastat) agus as modhanna ar a mbeadh na torthaí céanna tríd is tríd, mar aon le saincheisteanna aistrithe, agus, leis an anailís sin curtha san áireamh acu, slí shonrach le haghaidh dul chun cinn breise a chur faoi bhráid na Comhairle i mí Dheireadh Fómhair 2007”. Chuir an Chomhairle i bhfios go láidir freisin nach bhféadfadh an t-aistriú chuig córas ina bhfuil sreabh amháin, nó cur chun feidhme aon mhodha eile chun laghdú suntasach a dhéanamh ar an ualach freagartha staidrimh, dul i gcion ar infhaighteacht, tráthúlacht ná cáilíocht an staidrimh náisiúnta sin atá ríthábhachtach chun críocha bheartas eacnamaíoch na hEorpa, amhail staidreamh faoi chuntais náisiúnta agus sonraí faoi shreabha comhiomlána idir limistéar an euro agus Ballstáit eile an AE.Chun scrúdú breise a dhéanamh ar bhealaí chun an córas staidrimh a bhaineann le trádáil laistigh den Chomhphobal a nuachóiriú agus an t-ualach tuairiscithe a laghdú, bhunaigh Eurostat Meitheal atá tiomanta go sonrach do shimpliú Intrastat. Tá sé comhdhéanta de speisialtóirí ó na Ballstáit agus ón gCoimisiún agus feidhmíonn sé mar theach imréitigh d’obair staidéir agus d’anailísí arna ndéanamh ag a fhoghrúpaí éagsúla.Dhírigh na hanailísí a rinne an Meitheal agus a fhoghrúpaí ar dhá phríomhrogha simpliúcháin: athrú chuig córas tuairiscithe ina bhfuil sreabh amháin agus na tairseacha díolúine don tuairisciú chuig Intrastat a ardú, rud a laghdódh an cuimsiú trádála. Fuarthas nach mbeadh tionchar suntasach ag na roghanna eile go léir ar ualach tuairiscithe na ngnóthas.Rinneadh an dá phríomhrogha a mheasúnú i gcoinne trí chritéar mheastóireachta: ualach ar ghnóthais, tráthúlacht sonraí agus cruinneas sonraí. Léiríonn na torthaí gurb é rogha na dtairseach an réiteach is indéanta sa ghearrthréimhse. Ba é an rogha ba ansa le saineolaithe na mBallstát atá ar an Meitheal freisin. Ar an taobh eile de, baineann míbhuntáistí móra leis an rogha ina bhfuil sreabh amháin agus ní fhéadfaí iad a shárú sa ghearrthréimhse.Faoi láthair, socraíonn Ballstáit a dtairseacha ag leibhéal a ráthaíonn go gcuimsítear 97 faoin gcéad ar a laghad dá dtrádáil i dtéarmaí luacha. Ag deireadh 2006, chiallaigh sé sin go raibh thart ar 78 faoin gcéad de na gnóthais a bhí i mbun trádála le Ballstáit eile díolmhaithe ón dualgas tuairiscithe. Tríd an íos-ráta cuimsiúcháin a laghdú, méadófar líon na gcuideachtaí atá díolmhaithe ó thuairisc a chur chuig Intrastat.D’fhéadfaí ísliú íos-ráta cuimsiúcháin Intrastat a chur chun feidhme laistigh d’achar gearr ama. Is fíor sin toisc nach n-athraíonn ardú na dtairseach loighic an chórais. Fanann prionsabail agus nósanna imeachta an chórais atá ann cheana mar an gcéanna. Mar sin, is féidir an t-athrú ar chuimsiú trádála a chur chun feidhme go héasca: níl na hathruithe ar reachtaíocht agus na bearta tionlacain chun cáilíocht na sonraí staidrimh a ráthú chomh suntasach ná chomh casta agus a bheadh chun an rogha ina bhfuil sreabh amháin a chur chun feidhme.Mar sin féin, má laghdófar cuimsiú Intrastat laghdófar cruinneas na sonraí ag an am céanna. Beidh sé riachtanach meastacháin bhreise a dhéanamh ar shonraí neamhbhailithe. Méadóidh sé freisin líon na neamhshiméadrachtaí i sreabha trádála scáthánacha, go háirithe ag an leibhéal is mionsonraithe den aicmiú tráchtearraí. Mar thoradh ar dhifríochtaí sna modhanna meastacháin atá in úsáid ag na Ballstáit éagsúla, d’fhéadfadh méadú teacht ar líon na neamhshiméadrachtaí ar leibhéal an chomhiomlánaithe freisin. Mar sin, ciallaíonn an laghdú ar chuimsiú go gcaithfear bearta tionlacain a chur i ngníomh chun cáilíocht shásúil na sonraí staidrimh a áirithiú.Os cionn an réitigh ghearrthréimhsigh, tá sé úsáideach anailís bhreise a dhéanamh ar cé chomh hindéanta agus a bheadh sé athrú chuig tuairisciú ina bhfuil sreabh amháin san fhadtréimhse, chun go mbeadh úsáideoirí sásta glacadh leis an athrú féideartha seo ar an gcóras staidrimh. I measc na saincheisteanna tosaíochta ar gá iad a anailísiú ina leith sin tá laghdú suntasach ar na neamhshiméadrachtaí i sreabha trádála scáthánacha, teacht ar réiteach ar fhadhb na tráthúlachta trí mhodhanna meastacháin iontaofa a fhorbairt do shonraí atá ar iarraidh nó moillithe, agus nósanna imeachta a fhorbairt chun cáilíocht a sheiceáil a fhreastalódh ar riachtanais náisiúnta. Ina theannta sin, ba chóir scrúdú breise a dhéanamh ar roinnt roghanna eile simpliúcháin, amhail comhtháthú dearbhuithe Intrastat agus VIES (córas malartaithe faisnéise CBL) agus forbairt bhreise uirlisí TF do thuairisciú uathoibríoch[7].Sna blianta amach anseo, tabharfaidh an clár MEETS (Nuachóiriú ar Staidreamh Eorpach a bhaineann le Fiontraíocht agus Trádáil)[8] aghaidh ar na gníomhaíochtaí seo. Ba chóir go dtosódh MEETS ag feidhmiú in 2008 ar feadh tréimhse 5 bliana (go dtí 2013). Ar cheann dá cheithre chuspóir tá obair staidéir a dhéanamh ar shimpliú Intrastat. Tá buiséad EUR 8.965 milliún curtha ar leataobh don chuspóir seo.1.3. An réiteach atá beartaitheCaithfidh an réiteach gearrthréimhseach a bheith comhsheasmhach le haon rogha fadtréimhseach don simpliú, e.g. tuairisciú ina bhfuil sreabh amháin. Ag an tráth céanna, ba chóir dó an t-ualach tuairiscithe staidrimh ar ghnóthais a laghdú go suntasach agus cáilíocht shásúil na sonraí staidrimh á háirithiú aige.Mar sin, beartaítear an cuimsiú trádála d’inseolacháin a laghdú go 95% agus an cuimsiú trádála 97% a choinneáil d’eiseolacháin. Bheadh réiteach dá leithéid i gcomhréir le rogha ina bhfuil sreabh amháin a d'fhéadfadh bheith ann sa todhchaí bunaithe ar bhailiú sonraí eiseolacháin. Tá acmhainn shuntasach ann an t-ualach tuairiscithe ar ghnóthais bheaga agus meánmhéide (GBManna) a laghdú ach go háirithe, mar thoradh ar struchtúr na gcuideachtaí tuairiscithe ar thaobh na n-inseolachán: GBManna atá i gceist den chuid is mó. Léirigh an anailís freisin nach mbíonn ach tionchar beag ag ísliú an chuimsiúcháin trádála go 95% ar cháilíocht na sonraí staidrimh, agus mar sin go mbeadh úsáideoirí sásta glacadh leis. In ainneoin sin, tá sé inmhianaithe bearta a chur i ngníomh chun feabhas a chur ar cháilíocht agus comparáideacht an staidrimh arna thiomsú ag na Ballstáit agus molfar iad sa reachtaíocht.Le cois an tionscnaimh chun an t-ualach staidrimh ar ghnóthais a laghdú, freastalaíonn an togra ar iarrataí eile ó úsáideoirí maidir le trádáil de réir saintréithe gnó. Ba chóir do Bhallstáit sonraí trádála bliantúla a sholáthar atá mionsonraithe de réir saintréithe gnó chun a léiriú, mar shampla, conas a fheidhmíonn cuideachtaí Eorpacha i gcomhthéacs an domhandaithe. Is féidir an nasc idir staidreamh gnó agus trádála a bhunú trí fhaisnéis atá ar fáil sa chlár maidir le trádáil laistigh den Chomhphobal a mheaitseáil le faisnéis ó chláir ghnó na mBallstát. Faoi láthair, tiomsaíonn formhór na mBallstát an staidreamh seo ar bhonn deonach. Tá sé d’aidhm ag an togra bunús dlí a chur ar fáil do thiomsú éigeantach. I gcomhthráth, éilítear an fhaisnéis chéanna faoi thrádáil le tíortha nach Ballstáit sa togra le haghaidh reachtaíocht Extrastat a leasú[9].Ar deireadh, leasaítear le Cinneadh 2006/512/CE ón gComhairle Cinneadh 1999/468/CE ón gComhairle an 28 Meitheamh 1999 maidir le coisteolaíocht. Thug sé isteach an “nós imeachta rialúcháin lena ngabhann grinnscrúdú” do bhearta ag a bhfuil raon feidhme ginearálta a ceapadh chun eilimintí neamhriachtanacha d’ionstraimí bunúsacha a leasú. Ní mór Rialachán (CE) Uimh. 638/2004 atá ann cheana a choigeartú dá réir.1.4. Forálacha atá ann cheana i réimse an tograRialachán (CE) Uimh. 638/2004 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 31 Márta 2004 maidir le staidreamh Comhphobail i ndáil le trádáil earraí idir Ballstáit agus lena n-aisghairtear Rialachán (CEE) Uimh 3330/91 ón gComhairle [10]. Déanfar an Rialachán a leasú leis an togra seo.Rialachán (CE) Uimh. 1982/2004 ón gCoimisiún an 18 Samhain 2004 ag cur chun feidhme Rialachán (CE) Uimh. 638/2004 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle maidir le staidreamh Comhphobail i ndáil le trádáil earraí idir Ballstáit agus lena n-aisghairtear Rialacháin (CE) Uimh. 1901/2000 agus (CEE) Uimh. 3590/92[11] ón gCoimisiún. Tá sé d’aidhm ag an togra na forálacha cur chun feidhme a leasú.1.5. Comhsheasmhacht le beartais agus cuspóirí eile an AETá an togra comhsheasmhach le Tionscnamh an Aontais Eorpaigh um 'Rialáil Níos Fearr'.2. COMHAIRLIÚCHÁN LE PÁIRTITHE LEASMHARA AGUS MEASÚNÚ IARMHARTA2.1. Comhairliúchán le páirtithe leasmharaAg deireadh 2006, bhunaigh Eurostat Meitheal atá tiomanta go sonrach do shimpliú Intrastat chun scrúdú breise a dhéanamh ar bhealaí chun an córas staidrimh a bhaineann le trádáil laistigh den Chomhphobal a nuachóiriú agus an t-ualach tuairiscithe a laghdú.Phléigh Comhairle ECOFIN arís an 13 Samhain 2007 bearta chun an t-ualach staidrimh a laghdú agus d’aontaigh siad togra chun an cóimheas cuimsiúcháin a laghdú sa ghearrthréimhse fad agus a bheidh modh eile á ullmhú san fhadtréimhse, amhail an modh ina bhfuil sreabh amháin, ar gá staidéar breise a dhéanamh air.2.2. Bailiú agus úsáid saineolaisNí raibh aon ghá le saineolas seachtrach.2.3. Anailís ar éifeachtaí agus iarmhairtíAithníodh trí rogha:Rogha A: An status quo a choinneáil agus an reachtaíocht atá ann cheana a fhágáil gan athrú.Rialaítear bailiú sonraí faoi thrádáil laistigh den Chomhphobal le reachtaíocht an Chomhphobail. Mar sin, ní féidir tiomantas an Choimisiúin do laghdú breise an ualaigh staidrimh ar ghnóthais i réimse Intrastat a bhaint amach ach trí athrú a dhéanamh ar an gcreat dlí atá ann cheana.Rogha B An t-íos-ráta laghdaithe do chuimsiú Intrastat agus na ceanglais cháilíochta a shocrú go díreach sa Rialachán ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle.Faoi láthair, sainmhínítear ráta cuimsiúcháin Intrastat in Airteagal 10(3) de Rialachán (CE) Uimh. 638/2004 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle. Chun Rogha B a chur i ngníomh bheadh sé riachtanach an tAirteagal seo a leasú agus ceanglais maidir le cáilíocht na sonraí staidrimh a thabhairt isteach.Mar sin féin, is paraiméadar sách teicniúil é cuimsiú trádála agus mar sin tá sé níos iomchuí é a shonrú sna forálacha cur chun feidhme. Dá saineofaí ráta an chuimsiúcháin trádála sa Rialachán ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle in ionad sna forálacha cur chun feidhme, laghdófaí freisin an tsolúbthacht is gá chun gur féidir an paraiméadar seo a athrú sa todhchaí le linn simpliú breise a dhéanamh ar an gcóras staidrimh a bhaineann le trádáil laistigh den Chomhphobal. Bheadh sé deacair freisin na ceanglais cháilíochta uile a shainiú roimh ré sa Rialachán ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle, agus arís, ní bheadh go leor solúbthachta ag an gcur chuige seo le leasuithe féideartha a dhéanamh.Rogha C: An ráta cuimsiúcháin trádála arna chur in iúl in % a bhaint de Rialachán (CE) Uimh. 638/2004 agus an chumhacht a thabhairt don Choimisiún íos-ráta cuimsiúcháin Intrastat agus na ceanglais cháilíochta a chinneadh.Áiritheoidh an cur chuige seo solúbthacht d’athruithe a d'fhéadfadh teacht ar ráta cuimsiúcháin Intrastat sa todhchaí. Bheadh na hathruithe sin bunaithe ar mheasúnú rialta ar na tairseacha agus arna dhéanamh de réir an nós imeachta coiste i gcomhar leis na húdaráis náisiúnta (tagann Coiste Intrastat le chéile trí huaire sa bhliain) chun teacht ar an gcomhbhabhtáil is fearr idir an t-ualach staidrimh agus cruinneas na sonraí.Mar sin, mar chéadchéim, ba chóir do na forálacha cur chun feidhme ceadú do Bhallstáit an ráta cuimsiúcháin do shreabha inseolachán a ísliú faoi thús 2009 chun 95 faoin gcéad ar a laghad den luach inseolacháin a bhailiú, agus an tairseach d'eiseolacháin a choinneáil ag 97 faoin gcéad.Déanfar na clásail maidir le ceanglais cháilíochta a leasú ar an dul céanna. Ba chóir d’Airteagal 13(3) de Rialachán (CE) Uimh. 638/2004 an chumhacht a thabhairt don Choimisiún aon bhearta is gá chun feabhas a chur ar cháilíocht sonraí a chur chun feidhme. Bheadh sé úsáideach a bheith níos mionsonraithe maidir le conas an fhaisnéis atá ar iarraidh a mheas. Faoin reachtaíocht reatha, tá gach Ballstát freagrach as na sonraí atá ar iarraidh a mheas (Airteagal 12(2)). Mar sin, ba chóir an reachtaíocht a leasú chun gur féidir nósanna imeachta caighdeánaithe a ghlacadh faoin nós imeachta coiste. Is é C an rogha is ansa leis an gCoimisiún, mar, leis an rogha sin, is féidir simpliú spriocdhírithe a dhéanamh i gcomhair rogha na dtairseach. Cuireann sé an tsolúbthacht is fearr ar fáil chun coigeartú a dhéanamh ar chóras Intrastat toisc go ndéanfaidh Coiste Eurostat agus Intrastat na forálacha a bhainistiú.3. EILIMINTÍ DLÍTHIÚLA AN TOGRA3.1. Achoimre ar an ngníomh atá beartaitheCuireann an togra seo an creat dlí ar fáil chun níos mó cuideachtaí a dhíolmhú ón ngá faisnéis Intrastat a sholáthar, agus, ag an am céanna, caomhnaíonn sé cruinneas na sonraí agus freastalaíonn sé ar riachtanais úsáideoirí maidir le staidreamh faoi thrádáil de réir saintréithe gnó.3.2. Bunús dlíTugann Airteagal 285 den Chonradh an bunús dlí le haghaidh staidrimh Comhphobail. Glacann an Chomhairle, agus í ag gníomhú faoi nós imeachta na comhchinnteoireachta, bearta maidir le táirgeadh an staidrimh is gá le haghaidh feidhmiú ghníomhaíochtaí an Chomhphobail. Leagann an tAirteagal amach ceanglais maidir le staidreamh an Chomhphobail a tháirgeadh, a chaithfidh na caighdeáin maidir le neamhchlaontacht, iontaofacht, oibiachtúlacht, neamhspleáchas eolaíochta, éifeachtúlacht costais, agus rúndacht staidrimh a chomhlíonadh.3.3. Prionsabal na coimhdeachtaTá feidhm ag prionsabal na coimhdeachta sa mhéid is nach dtagann an togra faoi inniúlacht eisiach an Chomhphobail.Ní féidir leis na Ballstáit cuspóir an ghnímh bheartaithe, is é sin rátaí cuimsiúcháin agus ceanglais cháilíochta a shainiú agus staidreamh a thiomsú faoi thrádáil de réir saintréithe gnó, a bhaint amach go leordhóthanach, agus mar sin, is féidir an cuspóir a bhaint amach ar bhealach níos fearr ag leibhéal an Chomhphobail ar bhonn ionstraime dlíthiúla Comhphobail, toisc nach féidir ach leis an gCoimisiún an comhchuibhiú is gá d'fhaisnéis staidrimh a chomhordú ag leibhéal an Chomhphobail. Ar an ábhar sin, féadfaidh an Comhphobal bearta a ghlacadh i gcomhréir le prionsabal na coimhdeachta mar atá leagtha amach in Airteagal 5 den Chonradh.3.4. Prionsabal na comhréireachtaComhlíonann an togra prionsabal na comhréireachta ar na cúiseanna seo a leanas:- Ní bhaineann an Rialachán seo ach leis an íos-mhéid is gá chun an cuspóir seo a chur i gcrích agus ní théann sé thar an méid atá riachtanach chun na críche sin.- Táthar ag súil le laghdú suntasach ar an ualach a chuirtear ar chuideachtaí atá díolmhaithe ó thuairisc a chur chuig Intrastat de bharr an Rialacháin seo. In ainneoin sin, d'fhéadfadh méadú teacht ar an ualach oibre a bheidh ar na riaracháin staidrimh náisiúnta, toisc go mbeidh iarracht bailíochtaithe agus rialaithe níos mó ag teastáil mar gheall ar cheanglais cháilíochta.- In 2008, tá sé beartaithe clár MEETS a sheoladh[12]. Tá cuid de bhuiséad an chláir seo curtha in áirithe d’fheabhsuithe ar cháilíocht Intrastat.3.5. Rogha ionstraimíAn ionstraim atá beartaithe: Rialachán ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle.Ní bheadh modhanna eile iomchuí ar na cúiseanna seo a leanas:- Glactar leis go ginearálta gur iomchuí Rialachán ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle le haghaidh thromlach na ngníomhaíochtaí staidrimh a éilíonn cur i bhfeidhm mionsonraithe agus aonfhoirmeach ar fud an Chomhphobail.- Tá Rialachán níos fearr ná treoir mar ionstraim bhunúsach mar, murab ionann is treoir, leagann Rialachán an dlí céanna síos ar fud an Chomhphobail, agus mar sin níl aon chumhacht ag na Ballstáit é a chur i bhfeidhm go páirteach nó go roghnach agus níl rogha acu maidir leis an bhfoirm ná leis na modhanna atá le húsáid chun a chuspóirí a chur i gcrích.- Thairis sin, tá Rialachán infheidhme go díreach, a chiallaíonn nach gá é a thrasuí sa dlí náisiúnta, ar an gcuma sin ag seachaint na moillithe a ghabhann lena leithéidí de thrasuímh. Bíonn reachtaíocht níos fearr agus níos tapa mar thoradh air freisin.Tá sé d’aidhm ag an togra forálacha atá leagtha síos i Rialachán ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle cheana féin a leasú.4. IMPLEACHTAÍ BUISÉADACHANí bheidh aon impleachtaí buiséadacha i gceist leis an ráta cuimsiúcháin do chuideachtaí a bheidh orthu tuairisc a chur chuig Intrastat a ísliú.Chun ceanglais cháilíochta níos doichte a chur i bhfeidhm, d'fhéadfadh sé a bheith riachtanach infheistíocht a dhéanamh i dtaighde agus in uirlisí bailíochtaithe agus coigeartaithe i riaracháin náisiúnta. Féadfaidh buiséad chlár MEETS íoc as na costais cur chun feidhme seo (2008:1 400 000; 2009: 1 355 000; 2010: 2 000 000; 2011: 1 500 000; 2012: 1 500 000; 2013: 1 210 000 in EUR curtha i leataobh i gcomhair Intrastat).Féadfaidh costais neamhbhríocha a bheith i gceist do roinnt riarachán náisiúnta agus dhá thacar sonraí éagsúla atá ann cheana á gcumasc acu chun trádáil de réir saintréithe gnó a léiriú.5. FAISNÉIS BHREISE5.1. SimpliúTá an tionscnamh seo ar chuid de Chlár Leanúnach Simpliúcháin an Choimisiúin. Is é an cuspóir príomhúil an t-ualach freagartha staidrimh a laghdú do chuideachtaí a thuairiscíonn do chóras Intrastat. Tríd an ráta cuimsiúcháin d’inseolacháin a laghdú go 95 faoin gcéad bheadh 190 000 cuideachta sa bhreis díolmhaithe ó thuairiscí faoi shreabha inseolachán a thabhairt do na húdaráis náisiúnta.5.2. Aisghairm na reachtaíochta atá ann cheanaComhlánfaidh glacadh an togra an reachtaíocht atá ann cheana.5.3. Limistéar Eorpach EacnamaíochNí bhaineann an togra le hábhar LEE.2008/0026 (COD)Togra le haghaidhRIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLElena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 638/2004 maidir le staidreamh Comhphobail i ndáil le trádáil earraí idir BallstáitTÁ PARLAIMINT NA hEORPA AGUS COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,Ag féachaint don Chonradh ag bunú an Chomhphobail Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 285(1) de,Ag féachaint don togra ón gCoimisiún,Ag féachaint don tuairim ó Choiste Eacnamaíoch agus Sóisialta na hEorpa,Ag gníomhú i gcomhréir leis an nós imeachta atá leagtha síos in Airteagal 251 den Chonradh,De bharr an méid seo a leanas:(1) Leagtar síos le Rialachán (CE) Uimh. 638/2004 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 31 Márta 2004 maidir le staidreamh Comhphobail i ndáil le trádáil earraí idir Ballstáit agus lena n-aisghairtear Rialachán (CEE) Uimh. 3330/91 ón gComhairle[13], na forálacha bunúsacha do staidreamh Comhphobail i ndáil le trádáil earraí idir Ballstáit.(2) I gcreat na Teachtaireachta ón gCoimisiún maidir leis an ualach freagartha a laghdú agus le simpliú agus socrú tosaíochtaí sa réimse a bhaineann le staidreamh Comhphobail[14], aithníodh go bhfuil Intrastat, an córas chun staidreamh Comhphobail a bhailiú i ndáil le trádáil earraí idir Ballstáit, ina réimse ina bhfuil sé indéanta agus inmhianaithe simpliú a dhéanamh.(3) Is féidir gníomh a dhéanamh láithreach chun an t-ualach staidrimh a laghdú trí ráta cuimsiúcháin na sonraí a bhailítear trí mheán Intrastat a ísliú. Is féidir é sin a dhéanamh trí na tairseacha faoina bhfuil páirtithe díolmhaithe ó fhaisnéis Intrastat a sholáthar a ardú. Mar thoradh air sin, tiocfaidh méadú ar chionmhaireacht an staidrimh atá bunaithe ar mheastacháin déanta ag na húdaráis náisiúnta.(4) Ba chóir do na Ballstáit sonraí comhiomlánaithe bliantúla i ndáil le trádáil a sholáthar do Eurostat miondealaithe de réir saintréithe gnó. Mar sin, soláthrófar faisnéis staidrimh nua faoi shaincheisteanna eacnamaíocha ábhartha d’úsáideoirí, agus beidh sé indéanta cineál nua anailíse a dhéanamh, mar shampla, anailís ar conas a fheidhmíonn cuideachtaí Eorpacha i gcomhthéacs an domhandaithe, gan ceanglais staidrimh breise a fhorchur ar chuideachtaí a thugann tuairiscí. Ba chóir an nasc idir staidreamh gnó agus trádála a bhunú tríd an bhfaisnéis ó chlár na n-oibreoirí laistigh den Chomhphobal a chumasc le faisnéis a éilítear le Rialachán (CEE) Uimh. 2186/93 ón gComhairle an 22 Iúil 1993 maidir le comhordú Comhphobail i ndáil le cláir ghnó a tharraingt suas chun críocha staidrimh[15].(5) Ba chóir na cumhachtaí cur chun feidhme a thabhairt don Choimisiún chun an cuimsiú trádála íosta a ísliú. Áiritheoidh sé seo solúbthacht d’athruithe a d'fhéadfadh bheith ann sa todhchaí bunaithe ar mheasúnú rialta ar na tairseacha i gcomhar leis na húdaráis náisiúnta chun teacht ar an gcomhbhabhtáil is fearr idir an t-ualach staidrimh agus cruinneas na sonraí.(6) Chun an cuimsiú trádála íosta a ísliú, ní mór bearta a chur i ngníomh mar chúiteamh ar bhailiú laghdaithe na sonraí agus, mar sin, an tionchar diúltach ar cháilíocht, go háirithe ar chruinneas na sonraí. Ba chóir cumhacht a thabhairt don Choimisiún chun na socruithe cáilíochta sna Ballstáit a dhéanamh níos doichte, agus go háirithe, na critéir a shainiú a úsáidfear chun an trádáil nach mbailítear trí mheán Intrastat a mheas.(7) Foráiltear le Rialachán (CE) Uimh. 638/2004 go ndéanfar bearta áirithe a ghlacadh i gcomhréir le Cinneadh 1999/468/CE ón gComhairle an 28 Meitheamh 1999 ag leagan síos na rialacha mionsonraithe maidir le feidhmiú na gcumhachtaí cur chun feidhme arna dtabhairt don Choimisiún[16].(8) Leasaítear Cinneadh 1999/468/CE le Cinneadh 2006/512/CE lena dtugtar isteach nós imeachta rialúcháin lena ngabhann grinnscrúdú maidir le bearta a bhfuil raon feidhme ginearálta acu agus a ceapadh chun eilimintí neamhriachtanacha d’ionstraim bhunúsach a leasú, ar ionstraim í a glacadh i gcomhréir leis an nós imeachta dá dtagraítear in Airteagal 251 den Chonradh, lena n-áirítear cuid de na heilimintí sin a scriosadh nó an ionstraim a fhorlíonadh trí eilimintí nua neamhriachtanacha a chur léi.(9) I gcomhréir leis an Dearbhú Comhpháirteach ó Pharlaimint na hEorpa, ón gComhairle agus ón gCoimisiún[17] maidir le Cinneadh 2006/512/CE, chun go mbeidh an nós imeachta nua seo infheidhme maidir le hionstraimí a glacadh i gcomhréir leis an nós imeachta atá leagtha síos in Airteagal 251 den Chonradh agus atá i bhfeidhm cheana féin, ní mór na hionstraimí sin a choigeartú i gcomhréir leis na nósanna imeachta is infheidhme.(10) Maidir le Rialachán (CE) Uimh. 638/2004, ba chóir, go háirithe, go dtabharfaí de chumhacht don Choimisiún na coinníollacha a shainiú faoina bhféadfaidh an Coimisiún rialacha éagsúla nó sonracha a bhaineann le hearraí nó gluaiseachtaí sonracha a ghlacadh, an tréimhse tagartha a oiriúnú chun an nasc le cáin bhreisluacha agus dualgais chustaim a chur san áireamh, na socruithe do bhailiú na faisnéise seo, go háirithe na cóid a úsáidfear, a chinneadh, an cuimsiú íosta Intrastat a shainiú, na coinníollacha agus ceanglais cháilíochta a shainiú faoina bhféadfaidh Ballstáit an fhaisnéis atá le soláthar faoi idirbhearta beaga leithleacha a shimpliú, na sonraí comhiomlánaithe atá le tarchur agus na critéir ar gá do na meastacháin iad a chomhlíonadh a shainiú, forálacha cur chun feidhme a ghlacadh chun an staidreamh a thiomsú trí shonraí faoi shaintréithe gnó a thaifeadtar faoi Rialachán (CEE) Uimh. 2186/93 a nascadh leis an staidreamh faoi eiseolacháin agus inseolacháin earraí, na táscairí agus caighdeáin a chinnteoidh gur féidir cáilíocht na sonraí a mheasúnú a shocrú, struchtúr na dtuarascálacha cáilíochta atá le tíolacadh ag na Ballstáit a shocrú, agus aon bhearta eile atá riachtanach chun cáilíocht na sonraí a mheasúnú nó a fheabhsú a ghlacadh. Ós rud é go bhfuil raon feidhme ginearálta ag na bearta seo agus gur ceapadh iad chun eilimintí neamhriachtanacha de Rialachán (CE) Uimh. 638/2004 a leasú agus chun é a fhorlíonadh trí eilimintí nua neamhriachtanacha a chur leis, ní foláir iad a ghlacadh i gcomhréir leis an nós imeachta rialúcháin lena ngabhann grinnscrúdú dá bhforáiltear in Airteagal 5a de Chinneadh 1999/468/CE.(11) Ba cheart mar sin Rialachán (CE) Uimh. 638/2004 a leasú dá réir sin,TAR ÉIS AN RIALACHÁN SEO A GHLACADH:Airteagal 1Leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 638/2004 mar a leanas:1. Cuirtear an méid seo a leanas in ionad Airteagal 3(4):‘4. Féadfaidh an Coimisiún rialacha éagsúla nó sonracha a bhaineann le hearraí nó gluaiseachtaí sonracha a ghlacadh. Glacfar na bearta sin a ceapadh chun eilimintí neamhriachtanacha den Rialachán seo a leasú, inter alia, trína fhorlíonadh, i gcomhréir leis an nós imeachta rialúcháin lena ngabhann grinnscrúdú dá dtagraítear in Airteagal 14(3).’2. Cuirtear an méid seo a leanas in ionad Airteagal 6(2):‘2. Féadfaidh an Coimisiún an tréimhse tagartha a oiriúnú chun an nasc le cáin bhreisluacha (CBL) agus dualgais chustaim a chur san áireamh. Glacfar na bearta sin a ceapadh chun eilimintí neamhriachtanacha den Rialachán seo a leasú, inter alia, trína fhorlíonadh, i gcomhréir leis an nós imeachta rialúcháin lena ngabhann grinnscrúdú dá dtagraítear in Airteagal 14(3).’3. Cuirtear an méid seo a leanas in ionad an dara fomhír d'Airteagal 9(1):‘Tugtar sainmhínithe ar na sonraí staidrimh dá dtagraítear i bpointí (e) go (h) san Iarscríbhinn. Cinnfidh an Coimisiún na socruithe, nuair is gá, chun an fhaisnéis seo a bhailiú, go háirithe na cóid a úsáidfear. Glacfar na bearta sin a ceapadh chun eilimintí neamhriachtanacha den Rialachán seo a leasú, inter alia, trína fhorlíonadh, i gcomhréir leis an nós imeachta rialúcháin lena ngabhann grinnscrúdú dá dtagraítear in Airteagal 14(3).’4. Leasaítear Airteagal 10 mar seo a leanas:5. Cuirtear an méid seo a leanas in ionad mhír 3:‘3. Sonróidh an Coimisiún sainmhíniú na dtairseach faoina bhfuil páirtithe díolmhaithe ó fhaisnéis Intrastat a sholáthar. Glacfar na bearta sin a ceapadh chun eilimintí neamhriachtanacha den Rialachán seo a leasú, inter alia, trína fhorlíonadh, i gcomhréir leis an nós imeachta rialúcháin lena ngabhann grinnscrúdú dá dtagraítear in Airteagal 14(3).’6. Cuirtear an méid seo a leanas in ionad an dara fomhír de mhír 4:‘Sonróidh an Coimisiún sainmhíniú na dtairseach seo. Glacfar na bearta sin a ceapadh chun eilimintí neamhriachtanacha den Rialachán seo a leasú, inter alia, trína fhorlíonadh, i gcomhréir leis an nós imeachta rialúcháin lena ngabhann grinnscrúdú dá dtagraítear in Airteagal 14(3).’7. Cuirtear an méid seo a leanas in ionad mhír 5:‘5. Faoi réir coinníollacha áirithe a chomhlíonann ceanglais cháilíochta, féadfaidh na Ballstáit an fhaisnéis atá le soláthar faoi idirbhearta beaga leithleacha a shimpliú. Saineoidh an Coimisiún na coinníollacha sin. Glacfar na bearta sin a ceapadh chun eilimintí neamhriachtanacha den Rialachán seo a leasú, inter alia, trína fhorlíonadh, i gcomhréir leis an nós imeachta rialúcháin lena ngabhann grinnscrúdú dá dtagraítear in Airteagal 14(3).’8. Leasaítear Airteagal 12 mar seo a leanas:9. Cuirtear an méid seo a leanas in ionad mhír 1(a):‘(a) 40 lá féilire i ndiaidh dheireadh na míosa tagartha do na sonraí comhiomlánaithe a bheith sainmhínithe ag an gCoimisiún. Glacfar na bearta sin a ceapadh chun eilimintí neamhriachtanacha den Rialachán seo a leasú, inter alia, trína fhorlíonadh, i gcomhréir leis an nós imeachta rialúcháin lena ngabhann grinnscrúdú dá dtagraítear in Airteagal 14(3).’10. Cuirtear na habairtí seo a leanas le mír 2:‘Comhlíonfaidh na meastacháin critéir a shaineoidh an Coimisiún. Glacfar na bearta sin a ceapadh chun eilimintí neamhriachtanacha den Rialachán seo a leasú, inter alia, trína fhorlíonadh, i gcomhréir leis an nós imeachta rialúcháin lena ngabhann grinnscrúdú dá dtagraítear in Airteagal 14(3).’11. Cuirtear isteach an mhír 4 seo a leanas:‘4. Tarchuirfidh Ballstáit staidreamh bliantúil i ndáil le trádáil de réir saintréithe gnó chuig an gCoimisiún (Eurostat).Tiomsófar an staidreamh seo trí shonraí faoi shaintréithe gnó a thaifeadtar i gcomhréir le Rialachán (CEE) Uimh. 2186/93 ón gComhairle an 22 Iúil 1993 maidir le comhordú Comhphobail i ndáil le cláir ghnó a tharraingt suas chun críocha staidrimh[18] a nascadh leis an staidreamh dá dtagraítear in Airteagal 3 den Rialachán seo.Socróidh an Coimisiún forálacha cur chun feidhme chun an staidreamh a thiomsú. Glacfar na bearta sin a ceapadh chun eilimintí neamhriachtanacha den Rialachán seo a leasú, inter alia, trína fhorlíonadh, i gcomhréir leis an nós imeachta rialúcháin lena ngabhann grinnscrúdú dá dtagraítear in Airteagal 14(3).’12. Cuirtear an méid seo a leanas in ionad Airteagal 13(3):‘3. Socróidh an Coimisiún na táscairí agus caighdeáin a chinnteoidh gur féidir cáilíocht na sonraí a mheasúnú, struchtúr na dtuarascálacha cáilíochta atá le tíolacadh ag na Ballstáit, agus aon ghníomh atá riachtanach chun cáilíocht na sonraí a mheasúnú nó a fheabhsú. Glacfar na bearta sin a ceapadh chun eilimintí neamhriachtanacha den Rialachán seo a leasú, inter alia, trína fhorlíonadh, i gcomhréir leis an nós imeachta rialúcháin lena ngabhann grinnscrúdú dá dtagraítear in Airteagal 14(3).’13. Cuirtear an méid seo a leanas in ionad Airteagal 14(3):‘3. Sa chás go dtagraítear don mhír seo, beidh feidhm ag Airteagal 5a(1) go (4) agus ag Airteagal 7 de Chinneadh 1999/468/CE, ag féachaint d’fhorálacha Airteagal 8 de.’Airteagal 2Tiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm ar an bhfichiú lá tar éis a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh .Beidh feidhm aige amhail ón 1 Eanáir 2009.Beidh an Rialachán seo ina cheangal go huile agus go hiomlán agus infheidhme go díreach i ngach Ballstát.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, anThar ceann Pharlaimint na hEorpa Thar ceann na ComhairleAn tUachtarán An tUachtarán [1] IO L 102, 7.4.2004, lch. 1 .[2] IO C 255, 21.10.2006, lch. 1 .[3] IO L 184, 17.7.1999, lch. 23. Cinneadh arna leasú le Cinneadh 2006/512/CE (IO L 200, 22.7.2006, lch. 11).[4] COIM(2005) 97 críochnaitheach, 16.3.2005.[5] Teachtaireacht ón gCoimisiún chuig Parlaimint na hEorpa, an Chomhairle, Coiste Eacnamaíoch agus Sóisialta na hEorpa agus Coiste na Réigiún ag cur clár Comhphobail Liospóin chun feidhme: Straitéis maidir le simpliú na timpeallachta rialúcháin, COIM(2005) 535 críochnaitheach, 25.10.2005.[6] COIM(2006) 693 críochnaitheach, 14.11.2006.[7] D'fhéadfadh éifeachtaí simpliúcháin breise a théann thar raon feidhme an staidrimh a bheith i gceist le cumasc na gcóras Intrastat agus VIES. Léirigh teagmhálacha idir Eurostat agus DG TAXUD go bhféadfadh buntáistí a bheith i gceist don dá pháirtí trí chomhar níos dlúithe idir údaráis staidrimh agus chánach (CBL). D’fhéadfadh údaráis staidrimh feabhas a chur ar cháilíocht sonraí, agus d’fhéadfadh údaráis chánach leas a bhaint as infhaighteacht níos luaithe agus faisnéis níos mionsonraithe sna sonraí a úsáideann siad chun calaois CBL a shainaithint agus chun dul i ngleic léi.[8] COIM (2007) 433, 19.7.2007[9] Togra le haghaidh Rialacháin ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle maidir le staidreamh Comhphobail a bhaineann le trádáil eachtrach a dhéanamh le tíortha nach Ballstáit agus lena n-aisghairtear Rialachán (CE) Uimh. 1172/95 ón gComhairle, COIM(2007) 653, 30.10.2007.[10] IO L 102, 7.4.2004, lch. 1 .[11] IO L 343, 19.11.2004, lch. 3 .[12] COIM(2007) 433, 19.7.2007[13] IO L 102, 7.4.2004, lch. 1 .[14] ` COIM (2006) 693, 14.11.2006[15] IO L 196, 5.8.1993, lch. 1. Rialachán arna leasú le Rialachán (CE) Uimh. 1882/2003 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle (IO L 284, 31.10.2003, lch. 1).[16] IO L 184, 17.7.1999, lch. 23. Cinneadh arna leasú le Cinneadh 2006/512/CE (IO L 200, 22.7.2006, lch. 11).[17] IO C 255, 21.10.2006, lch. 1 .[18] IO L 196, 5.8.1993, lch. 1. Rialachán arna leasú le Rialachán (CE) Uimh. 1882/2003 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle (IO L 284, 31.10.2003, lch. 1).


type: caselaw

text:
 3.4.2017
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 104/50
 Tužba podnesena 17. siječnja 2017. – Barnett protiv EGSO-a
 (Predmet T-23/17)
 (2017/C 104/70)
 Jezik postupka: francuski
 Stranke
 Tužitelj: Inge Barnett (Roskilde, Danska) (zastupnici: S. Orlandi i T. Martin, odvjetnici)
 Tuženik: Europski gospodarski i socijalni odbor
 Tužbeni zahtjev
 Tužiteljica od Općeg suda zahtijeva da
 utvrdi i presudi:
 —
 poništava se odluka od 21. ožujka 2016., donesena u svrhu izvršenja presude Službeničkog suda od 22. rujna 2015. kojom se tužiteljici uskraćuje pravo na prijevremenu mirovinu bez umanjenja mirovinskih prava;
 —
 podredno, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru nalaže se da tužiteljici isplati iznos od 207 994,14 eura na ime imovinske štete koju je pretrpjela uvećan za zatezne kamate počevši od dana dospijeća dugovanih iznosa, po stopi koju određuje Europska središnja banka (ESB) za glavne operacije refinanciranja, uvećanoj za tri i pol boda, te paušalni iznos od 25 000 eura na ime neimovinske štete koju je pretrpjela;
 —
 u svakom slučaju, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru nalaže se snošenje troškova.
 Tužbeni razlozi i glavni argumenti
 U prilog osnovanosti tužbe tužitelj ističe tri tužbena razloga.
 1.
 Prvi tužbeni razlog, koji se temelji na povredi članka 266. UFEU-a, jer tuženik nije uzeo u obzir obrazloženje presude Službeničkog suda od 22. rujna 2015., Barnett/EGSO, (F-20/14, u daljnjem tekstu: presuda Službeničkog suda, EU:F:2015:107), u svrhu donošenja provedbenih mjera. Posebice, iz obrazloženja pobijane odluke proizlazi da je tuženik zanemario kriterije navedene u općim provedbenim odredbama (OPO) pri navodnom preispitivanju tužiteljičine kandidature. U svakom slučaju, pobijana odluka ne može otkloniti nezakonitost koju je utvrdio Službenički sud, a to je neodređivanje interesa službe u OPO-u od strane EGSO-a.
 2.
 Drugi tužbeni razlog, koji se temelji na činjenici da pobijana odluka sadržava više očitih pogrešaka u ocjeni interesa službe koji je navodno postojao u 2013.
 3.
 Treći tužbeni razlog, istaknut podredno, koji se temelji na nenadležnosti EGSO-a za donošenje nove odluke o dodjeli prijevremene mirovine bez umanjenja mirovinskih prava nakon brisanja članka 9. stavka 2. Priloga VIII. Pravilniku o osoblju Uredbom br. 1023/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o izmjeni Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije (SL L 2013., L 287, str. 15.). Slijedom toga, tužiteljici je zbog nezakonitosti utvrđene u presudi Službeničkog suda u potpunosti bila uskraćena mogućnost ostvarivanja koristi od odnosne mjere. Stoga joj treba u cijelosti nadoknaditi štetu.


text:
 24.11.2007
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 307/18
 DÉCISION DU CONSEIL
 du 8 novembre 2007
 relative à l’adhésion de la Bulgarie et de la Roumanie à la convention établie par le Conseil conformément à l’article 34 du traité sur l’Union européenne, relative à l’entraide judiciaire en matière pénale entre les États membres de l’Union européenne
 (2007/763/CE)
 LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
 vu le traité sur l’Union européenne,
 vu le traité d’adhésion de 2005,
 vu l’acte d’adhésion de 2005, et notamment son article 3, paragraphe 4,
 vu la recommandation de la Commission,
 vu l’avis du Parlement européen (1),
 considérant ce qui suit:
 (1)
 La convention établie par le Conseil conformément à l’article 34 du traité sur l’Union européenne, relative à l’entraide judiciaire en matière pénale entre les États membres de l’Union européenne (2) (ci-après dénommée «convention d’entraide judiciaire») a été signée à Bruxelles, le 29 mai 2000, et est entrée en vigueur le 23 août 2005.
 (2)
 La convention d’entraide judiciaire a été complétée par le protocole signé le 16 octobre 2001 (3), qui est entré en vigueur le 5 octobre 2005 (ci-après dénommé «protocole d’entraide judiciaire»).
 (3)
 En vertu de l’article 3, paragraphe 3, de l’acte d’adhésion de 2005, la Bulgarie et la Roumanie adhèrent aux conventions et protocoles conclus entre les États membres, énumérés à l’annexe I dudit acte d’adhésion de 2005, parmi lesquels figurent, entre autres, la convention d’entraide judiciaire et le protocole d’entraide judiciaire. Pour ce qui concerne la Bulgarie et la Roumanie, les conventions et protocoles entrent en vigueur à la date fixée par le Conseil.
 (4)
 Conformément à l’article 3, paragraphe 4, de l’acte d’adhésion de 2005, le Conseil procède à toutes les adaptations rendues nécessaires par l’adhésion à ces conventions et protocoles,
 DÉCIDE:
 Article premier
 La convention d’entraide judiciaire entre en vigueur le premier jour du mois suivant la date d’adoption de la présente décision entre la Bulgarie, la Roumanie et les États membres à l’égard desquels la convention est en vigueur à cette date. Elle entre en vigueur entre la Bulgarie, la Roumanie et chacun des autres États membres le jour de l’entrée de vigueur de la convention d’entraide judiciaire pour l’autre État membre concerné.
 Le protocole d’entraide judiciaire entre en vigueur le premier jour du mois suivant la date d’adoption de la présente décision entre la Bulgarie, la Roumanie et les États membres à l’égard desquels le protocole est en vigueur à cette date. Il entre en vigueur entre la Bulgarie, la Roumanie et chacun des autres États membres le jour de l’entrée de vigueur du protocole d’entraide judiciaire pour l’autre État membre concerné.
 Article 2
 Les textes de la convention d’entraide judiciaire et du protocole d’entraide judiciaire, rédigés en langues bulgare et roumaine (4), font foi selon les mêmes conditions que les autres textes de ladite convention et dudit protocole.
 Article 3
 La présente décision prend effet le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
 Fait à Bruxelles, le 8 novembre 2007.
 Par le Conseil
 Le président
 R. PEREIRA
 (1) Avis rendu le 10 juillet 2007 (non encore paru au Journal officiel).
 (2) JO C 197 du 12.7.2000, p. 3.
 (3) Protocole établi par le Conseil conformément à l’article 34 du traité sur l’Union européenne à la convention relative à l’entraide judiciaire en matière pénale entre les États membres de l’Union européenne (JO C 326 du 21.11.2001, p. 2).
 (4) Les versions bulgare et roumaine de la convention seront publiées à une date ultérieure dans une édition spéciale du Journal officiel.


type: wikipedia

text:
Marcellusteatern (italienska Teatro di Marcello) är en antik teater i Rom, belägen mellan Capitolium och Tibern.
 Marcellusteatern påbörjades av Julius Caesar och fullbordades av Augustus år 17 f.Kr. Den fick sitt namn efter den senares systerson och tilltänkte arvtagare Marcellus, som hade avlidit år 23 f.Kr., blott 19 år gammal.
 Scenbyggnaden, som låg mot Tibern, är försvunnen, men en stor del av åskådarsidans halvcirkelformade exteriör har bevarats. Innanför arkaderna i två våningar fanns trappor upp till åskådarplatserna, som rymde cirka 15 000 personer. Fasaden smyckas av doriska respektive joniska halvkolonner, ställda mot murpelarna som bär arkadbågarna. Det finns spår av en tredje våning, som varit sluten och smyckad med korintiska pilastrar.
 Som så många andra stora ruiner, blev Marcellusteatern under medeltiden ett fäste för en av de mäktiga romerska adelsfamiljerna, i detta fall familjen Savelli. Den nuvarande översta våningen uppfördes av Baldassare Peruzzi för familjen Caetani 1523–1527.
 Arkaderna under palatset var sedan medeltiden igensatta och bebodda; ännu i början av 1900-talet hade hantverkare och affärsidkare sina lokaler här. De frilades mellan 1926 och 1932, när man grävde ned till den ursprungliga gatunivån; vittringszonen på pelarna i den nedre våningen visar den tidigare marknivån. Travertinen i fasaden är överallt kraftigt vittrad, och på nordsidan rekonstruerades ett fasadparti i brun tuffsten.
 Källor
 Externa länkar
 Romersk arkitektur i Rom
 Byggnader i Rom
 Teaterbyggnader
 Rione Sant'Angelo
 Julius Caesar
 Augustus
 13 f.Kr.


text:
 12.3.2011
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 66/23
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 245/2011
 af 11. marts 2011
 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),
 under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og
 ud fra følgende betragtning:
 Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —
 VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:
 Artikel 1
 De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft den 12. marts 2011.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 11. marts 2011.
 På Kommissionens vegne For formanden
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
 (1) EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.
 (2) EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.
 BILAG
 Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 (EUR/100 kg)
 KN-kode
 Tredjelandskode (1)
 Fast importværdi
 0702 00 00
 MA
 54,8
 TN
 115,9
 TR
 81,8
 ZZ
 84,2
 0707 00 05
 TR
 166,8
 ZZ
 166,8
 0709 90 70
 MA
 42,9
 TR
 111,5
 ZZ
 77,2
 0805 10 20
 EG
 56,6
 IL
 78,0
 JM
 51,6
 MA
 51,9
 TN
 56,5
 TR
 69,9
 ZZ
 60,8
 0805 50 10
 EG
 42,1
 MA
 42,1
 TR
 51,0
 ZZ
 45,1
 0808 10 80
 AR
 99,8
 CA
 101,6
 CL
 102,1
 CN
 104,2
 MK
 50,2
 US
 146,7
 ZA
 67,5
 ZZ
 96,0
 0808 20 50
 AR
 87,3
 CL
 87,9
 CN
 56,8
 US
 79,9
 ZA
 102,7
 ZZ
 82,9
 (1) Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


text:
 2.12.2006
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 294/46
 Sentencia del Tribunal de Primera Instancia de 27 de septiembre de 2006 — Kontouli/Consejo
 (Asunto T-416/04) (1)
 («Funcionarios - Pensión de invalidez - Coeficiente corrector - Determinación del lugar de residencia - Suspensión de un acto administrativo - Confianza legítima»)
 (2006/C 294/96)
 Lengua de procedimiento: inglés
 Partes
 Demandante: Anna Kontouli (representantes: inicialmente V. Akritidis y M. Tragalou, posteriormente V. Akritidis, abogados)
 Demandada: Consejo de la Unión Europea (representantes: M. Sims y D. Zahariou, agentes)
 Objeto
 Por una parte, una pretensión de anulación de la decisión del Consejo de 5 de diciembre de 2003, por la que se suspende la aplicación del coeficiente corrector fijado para el Reino Unido a la pensión de la demandante y, por otra, una pretensión de indemnización de daños y perjuicios.
 Fallo
 1)
 Anular la Decisión del Consejo de 5 de diciembre de 2003 por la que se suspende la aplicación del coeficiente corrector fijado para el Reino Unido a la pensión de la demandante, en la medida en que la priva de ese derecho, con efecto retroactivo, para el período comprendido entre el 1 de mayo de 2003 y el 31 de diciembre de 2003.
 2)
 Desestimar el recurso en todo lo demás.
 3)
 Condenar al Consejo a soportar, además de sus propias costas, un tercio de las costas de la demandante.
 (1) DO C 31, de 5.2.2005.


text:
Mauritanijos karalystė – antikinė berberų valstybė į vakarus nuo Numidijos. Jos teritorija užėmė Viduržemio jūros pakrantę dabartiniame vakarų Alžyre bei šiaurės Maroke.
 Pirmasis karalius Bokchus I palaikė Numidijos karalių konflikte su Romos imperija (Jugurtos karas, II a. pr. m. e. pabaigoje), kur Jugurta pralaimėjo. Apie 40 m. pr. m. e., valdant Klaudijui I, Mauritanija tapo Romos provincija. Buvo padalinta į Tingitano Mauretaniją (Mauretania Tingitana) vakaruose ir Cezario Mauretaniją (Mauretanija Caesarensis) rytuose.
 Mauritanijos karalystės karaliai
 Bokchus I. (111 m. pr. m. e. – 80 m. pr. m. e.)
 Bokchus II. (50 m. pr. m. e. – 33 m. pr. m. e.)
 Juba II. (33 m. pr. m. e. – 25 m. e. m.)
 Ptolemėjus (25 m. – 40 m.)
 Mauritanijos karalystė nesusijusi su šiuolaikine Mauritanijos valstybe.
 Berberų valstybės
 Alžyro istorija
 Maroko istorija
 Senovės Libija
 Senovės Romos klientės


text:
 19.10.2018
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 262/20
 A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1564 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2018. október 17.)
 egy dolomit- és magnezittartalmú készítménynek a tejelő tehenek és más tejelő kérődzők, elválasztott malacok és hízósertések kivételével valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről
 (EGT-vonatkozású szöveg)
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról.
 (2)
 Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be egy dolomit- és magnezittartalmú készítmény engedélyezésére. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.
 (3)
 A kérelem a „technológiai adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó dolomit- és magnezittartalmú készítmény valamennyi állatfaj takarmányának adalékanyagaként történő engedélyezésére vonatkozik.
 (4)
 Az (EU) 2016/1964 bizottsági végrehajtási rendelet (2) korábban már engedélyezte tíz évre a „technológiai adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó dolomit- és magnezittartalmú készítmény tejelő tehenek és más tejelő kérődzők, elválasztott malacok és hízósertések takarmány-adalékanyagaként történő használatát.
 (5)
 Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2018. április 17-i (3) és 2017. január 25-i (4) véleményében megállapította, hogy a javasolt használati feltételek mellett a dolomit- és magnezittartalmú készítmény nincs káros hatással sem az állati vagy emberi egészségre, sem a környezetre. A Hatóság azt is megállapította, hogy a készítmény hatékony csomósodásgátló anyag. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést.
 (6)
 A dolomit- és magnezittartalmú készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.
 (7)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A mellékletben meghatározott, a „technológiai adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „csomósodásgátló anyagok” funkcionális csoportba tartozó készítmény takarmány-adalékanyagként történő használata a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2018. október 17-én.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) HL L 268., 2003.10.18., 29. o.
 (2) A Bizottság (EU) 2016/1964 végrehajtási rendelete (2016. november 9.) egy dolomit- és magnezittartalmú készítmény tejelő tehenek és más tejelő kérődzők, elválasztott malacok és hízósertések takarmány-adalékanyagaként, valamint egy montmorillonit- és illittartalmú készítmény valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (HL L 303., 2016.11.10., 7. o.).
 (3) EFSA Journal 2018;16(5):5272.
 (4) EFSA Journal 2017;15(2):4711.
 MELLÉKLET
 Az adalékanyag azonosító száma
 Adalékanyag
 Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer
 Állatfaj vagy -kategória
 Maximális életkor
 Legkisebb tartalom
 Legnagyobb tartalom
 Egyéb rendelkezések
 Az engedély lejárta
 mg/kg adalékanyag a 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban
 Technológiai adalékanyagok: csomósodásgátló anyagok
 1g598
 Dolomit-magnezit
 Az adalékanyag összetétele
 A készítmény az alábbiak természetes keveréke:
 dolomit és magnezit ≥ 40 % (minimum 24 %-os karbonáttartalommal).
 A hatóanyag jellemzése
 Dolomit
 CAS-szám: 16389-88-1
 (CaMg)(CO3)2
 Magnezit
 CAS-szám: 546-93-0
 MgCO3
 Talkum (hidratált magnézium-szilikátok)
 CAS-szám: 14807-96-6
 Mg3Si4O10(OH)2
 Talkum ≥ 35 %
 Klorit (alumínium–magnézium)
 CAS-szám: 1318-59-8
 (Mg,Fe,Al)6(Si, Al)4O10(OH)8
 Vas (strukturális) 6 % (átlag)
 Klorit ≥ 16 %
 Kvarc- és azbesztmentes
 Analitikai módszer
 (1)
 A takarmány-adalékanyag jellemzése:
 —
 röntgendiffrakció (XRD), és ezzel együtt:
 —
 atomabszorpciós spektrofotometria (AAS)
 Valamennyi faj és kategória a tejelő tehenek és egyéb tejelő kérődzők, elválasztott malacok és hízósertések kivételével
 —
 5 000
 20 000
 1.
 Az adalékanyag és az azt tartalmazó előkeverékek címkézése révén fel kell tüntetni a következőt: „A dolomit-magnezit adalékanyag (inaktív) vasban gazdag”.
 2.
 Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet felszámolni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal kell használni.
 2028. november 8.
 (1) Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


text:
Skerņevice () - pilsēta Polijas centrālajā daļā, Lodzas vojevodistē uz austrumiem no Lodzas pie Varšavas - Vīnes dzelzceļa līnijas. 1884. gada 15. septembrī pilsētā tikās Austroungārijas, Vācijas un Krievijas monarhi. Šim notikumam veltīta Antona Bruknera 8. simfonijas trešā daļa. 1989. gadā Skerņevicē autoavārijā gāja bojā itāļu futbolists Gaetāno Širea (Gaetano Scirea).
 Kompānijas Optimus S.A. datoru komplektēšanas ražotne.
 Apskates objekti
 Skerņevices dzelzceļa depo (Parowozownia Skierniewice)
 Galerija
 Ārējās saites
 Polish Association of Railway Enthusiasts
 Polijas pilsētas
 Lodzas vojevodistes pilsētas
 Lodzas vojevodistes apriņķi