text:
Josef Macur (5. července 1928 Mistřín – 15. března 2002 Brno) byl český procesualista druhé poloviny 20. století a děkan Právnické fakulty Univerzity Jana Evangelisty Purkyně v Brně v letech 1973–1984.
 Život
 Narodil se na Slovácku, měl dva mladší bratry, Milana a Petra, a jeho otec Josef i matka Františka byli oba učitelé. Celý život měl kladný vztah k hudbě, hrál např. na klavír, kytaru nebo akordeon a získal i několik ocenění. Později jako pedagog na právnické fakultě proslul i hrou na cimbál. Po absolvování hodonínského gymnázia začal studovat na brněnské právnické fakultě, která však byla zrušena, studia práv tak dokončil roku 1951 v Bratislavě. Jeho učiteli byli např. František Weyr a Štefan Luby. Po ukončení studia pracoval jako podnikový právník Jihomoravské armaturky v Hodoníně a roku 1953 se oženil s učitelkou Annou Rychlíkovou, se kterou pak měl dcery Hanu a Michaelu a syna Jiřího. V roce 1956 se rozhodl jít do justice, pracoval jako soudce u trenčínského okresního soudu a později jako předseda odvolacího senátu u Krajského soudu v Bratislavě, od roku 1970 ale u něj převážil zájem o vědeckou práci. Odešel proto na znovuobnovenou právnickou fakultu v Brně, kde zůstal až do důchodu.
 Byl jejím dlouholetým děkanem a vedoucím katedry občanského práva, kde se hned v roce 1971 habilitoval a o osm let později se stal profesorem, téhož roku získal vědeckou hodnost doktora věd. I v době před rokem 1989 usiloval o vysokou odbornou úroveň fakulty a jeho publikační činnost mohla být příkladem; i přes tehdy nutné marxistické ladění seznamovaly jeho práce s tvorbou předních evropských procesualistů a nebál se např. obhajovat v té době politicky nepopulární správní soudnictví. Jeho přednášky byly hojně navštěvovány a také se pravidelně zúčastňoval soutěží SVOČ (studentské vědecké odborné činnosti). Celý život se zajímal o filosofii a prosazoval systémově-strukturní přístup k právu; později reagoval i na nástup postmodernismu. V roce 1990, nespokojen s porevolučními změnami na fakultě, odešel do důchodu. Poté se soukromě věnoval vědecké práci a vydal zásadní díla novodobé české procesualistiky. V roce 1998 obdržel z rukou předsedy Jednoty českých právníků Otakara Motejla stříbrnou Randovu medaili za zásluhu o významný rozvoj české právní vědy.
 Měl velký přehled o platném procesním právu i o právní teorii v zahraničí. Ve svém díle se pohybuje v prostředí evropských i světových procesualistů, jejichž myšlenky tvůrčím způsobem rozvinul. Byl právním teoretikem v pravém smyslu, jeho práce se mohou zdát (na první pohled) složité; jejich určitým nedostatkem je, že nejsou vybaveny rejstříkem. Přesto představují základ česky psané vědy občanského práva procesního.
 Dílo
 16 knih a více než 100 článků:
 Základní otázky právní moci civilních soudních rozhodnutí (UJEP, Brno 1972)
 Správní soudnictví (MU, Brno 1986)
 Povinnost a odpovědnost v občanském právu procesním (MU, Brno 1991)
 Správní soudnictví a jeho uplatnění v současné době (MU, Brno 1992)
 Právo procesní a právo hmotné (MU, Brno 1993)
 Problémy vzájemného vztahu práva procesního a hmotného (MU, Brno 1993)
 Důkazní břemeno v civilním soudním řízení (MU, Brno 1995)
 Dělení důkazního břemena v civilním soudním sporu (MU, Brno 1996)
 Zásada projednací v civilním soudním řízení (MU, Brno 1997)
 Kurs občanského práva procesního: exekuční právo (C. H. Beck, Praha 1998)
 Kompenzace informačního deficitu procesní strany v civilním soudním sporu (MU, Brno 2000)
 Postmodernismus a zjišťování skutkového stavu v civilním soudním řízení (MU, Brno 2001)
 Předmět sporu v civilním soudním řízení (MU, Brno 2002)
 Reference
 Externí odkazy
 Děkani fakult Masarykovy univerzity
 Vyučující na Právnické fakultě Masarykovy univerzity
 Čeští profesoři práva
 Čeští právníci
 Členové KSČ
 Narození 1928
 Narození 5. července
 Narození v Mistříně
 Úmrtí 2002
 Úmrtí 15. března
 Úmrtí v Brně
 Muži


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 22004D0033
 Decision of the EEA Joint Committee No 33/2004 of 19 March 2004 amending Annex XXI (Statistics) to the EEA Agreement
 Official Journal L 127 , 29/04/2004 P. 0144 - 0156
 Decision of the EEA Joint CommitteeNo 33/2004of 19 March 2004amending Annex XXI (Statistics) to the EEA AgreementTHE EEA JOINT COMMITTEE,Having regard to the Agreement on the European Economic Area, as amended by the Protocol adjusting the Agreement on the European Economic Area, hereinafter referred to as "the Agreement", and in particular Article 98 thereof,Whereas:(1) Annex XXI to the Agreement was amended by Decision of the EEA Joint Committee No 14/2004 of 6 February 2004(1).(2) Commission Regulation (EC) No 143/2002 of 24 January 2002 amending Annex 1 to Council Regulation (EEC) No 571/88 in the view of the organisation of the Community surveys on the structure of agricultural holding in 2003, 2005 and 2007(2) is to be incorporated into the Agreement,HAS DECIDED AS FOLLOWS:Article 1Annex XXI to the Agreement shall be amended as follows:1. The following indent shall be added in point 23 (Council Regulation (EEC) No 571/88):"- 32002 R 0143: Commission Regulation (EC) No 143/2002 of 24 January 2002 (OJ L 24, 26.1.2002, p. 16)."2. In adaptation (f) of point 23 (Council Regulation (EEC) No 571/88), "and 2003/2005/2007" shall be added to the last sentence.3. The list in Appendix 1 shall be replaced with the list in the Annex to the present Decision.Article 2The texts of Regulation (EC) No 143/2002 in the Icelandic and Norwegian languages, to be published in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union, shall be authentic.Article 3This Decision shall enter into force on 20 March 2004, provided that all the notifications pursuant to Article 103(1) of the Agreement have been made to the EEA Joint Committee(3).Article 4This Decision shall be published in the EEA Section of, and in the EEA Supplement to, the Official Journal of the European Union.Done at Brussels, 19 March 2004.For the EEA Joint CommitteeThe PresidentP. Westerlund(1) OJ L 116, 22.4.2004, p. 66.(2) OJ L 24, 26.1.2002, p. 16.(3) No constitutional requirements indicated.ANNEXto Decision of the EEA Joint Committee No 33/2004>PIC FILE= "L_2004127EN.014502.TIF">>PIC FILE= "L_2004127EN.014601.TIF">>PIC FILE= "L_2004127EN.014701.TIF">>PIC FILE= "L_2004127EN.014801.TIF">>PIC FILE= "L_2004127EN.014901.TIF">>PIC FILE= "L_2004127EN.015001.TIF">>PIC FILE= "L_2004127EN.015101.TIF">>PIC FILE= "L_2004127EN.015201.TIF">>PIC FILE= "L_2004127EN.015301.TIF">>PIC FILE= "L_2004127EN.015401.TIF">>PIC FILE= "L_2004127EN.015501.TIF">>PIC FILE= "L_2004127EN.015601.TIF">


type: wikipedia

text:
V šahovski turnirski praksi, pa tudi v mnogih drugih športih, se uporablja mnogo različnih sistemov za razporejanje igralcev in določitev zmagovalca. Spodaj so razloženi trije glavni razporeditveni sistemi. Kateri sistem je najustreznejši za določeno tekmovanje, je v glavnem odvisno od števila igralcev in časa, ki je na voljo. Pogosto pa se uporablja tudi kombinacija sistemov: za predtekmovanje se uporabi en sistem, za finalno tekmovanje pa drugi.
 Krožni sistem
 Krožni sistem (angleško round robin) je sistem, pri katerem igra vsak igralec z vsakim. To je najpravičnejši način za določanje zmagovalca, še posebej, če je sistem dvokrožni, kar pomeni, da vsak igra z vsakim dvakrat, enkrat z belimi in drugič s črnimi figurami. Pri tem sistemu se največkrat uporablja Bergerjev (Johann Berger, avstrijski šahist) način določanja parov ali t. i. Bergerjeve tabele za katere je značilno, da se z žrebom določi številke igralcev in barve figur.
 Kadar imata oba igralca parni številki, potem ima bele figure tisti z večjo številko, če pa ima eden parno, drugi pa neparno številko, ima bele figure tisti z manjšo številko. Pri parnem številu igralcev pa ima zgornja polovica igralcev bele figure, spodnja pa črne.
 Razporeditev parnega ali neparnega števila igralcev v Bergerjevih tabelah je enaka, razlika je edino v tem, da je pri neparnem številu igralcev v vsakem krogu čaka tisti igralec, ki bi moral igrati z zadnjo številko (pri parnem številu igralcev)
 Bergerjeve tabele
 3 ali 4 igralci
 krog #1 : 2-3 1-(4)
 krog #2 : 1-2 (4)-3
 krog #3 : 3-1 2-(4)
 5 ali 6 igralcev
 krog #1 : 2-5 3-4 1-(6)
 krog #2 : 1-2 5-3 (6)-4
 krog #3 : 3-1 4-5 2-(6)
 krog #4 : 1-4 2-3 (6)-5
 krog #5 : 5-1 4-2 3-(6)
 7 ali 8 igralcev
 krog #1 : 2-7 3-6 4-5 1-(8)
 krog #2 : 1-2 7-3 6-4 (8)-5
 krog #3 : 3-1 4-7 5-6 2-(8)
 krog #4 : 1-4 2-3 7-5 (8)-6
 krog #5 : 5-1 4-2 6-7 3-(8)
 krog #6 : 1-6 2-5 3-4 (8)-7
 krog #7 : 7-1 6-2 5-3 4-(8)
 9 ali 10 igralcev
 krog #01 : 02-09 03-08 04-07 05-06 01-(10)
 krog #02 : 01-02 09-03 08-04 07-05 (10)-06
 krog #03 : 03-01 04-09 05-08 06-07 02-(10)
 krog #04 : 01-04 02-03 09-05 08-06 (10)-07
 krog #05 : 05-01 04-02 06-09 07-08 03-(10)
 krog #06 : 01-06 02-05 03-04 09-07 (10)-08
 krog #07 : 07-01 06-02 05-03 08-09 04-(10)
 krog #08 : 01-08 02-07 03-06 04-05 (10)-09
 krog #09 : 09-01 08-02 07-03 06-04 05-(10)
 Švicarski sistem
 V 18. stoletju je bilo običajno, da so bile razporeditve igralcev na šahovskih turnirjih organizirane tako, da je vsak šahist igral z vsakim. Tak način razporeditve se imenuje krožni sistem. To je najboljši način za določitev moči igralcev, zato so ga uporabili pri določitvi šahovskega svetovnega prvaka leta 1948 in na FIDE svetovnem šahovskem prvenstvu 2005, vendar je za tak sistem potrebno veliko število turnirskih krogov. Npr. pri 64 udeleženih igralcih je potrebnih 63 krogov za določitev zmagovalca. Pri raznih šolskih in odprtih turnirjih, kjer sodeluje več sto igralcev, bi po takem sistemu lahko turnir trajal tudi več mesecev, preden bi prišli do zmagovalca.
 Zato je leta 1895 J. Muller izumil razporeditveni sistem, ki so ga prvič uporabili v Zürichu, Švici, kjer se igralce na začetku razporedi glede na njihove točke ELO. Igralci so nanizani po vrsti, od tistih z največ točkami do tistih z najmanj. Igralci brez točk so razporejeni naključno na dnu lestvice. Zgornja polovica razporejenih igralcev igra z igralci s spodnje polovice lestvice (če je npr. 64 igralcev igra igralec št. 1 z igralcem št. 33., igralec št. 2 z igralcem št. 34, itd.). Barva figur se prvemu določi naključno, nato pa po vrsti sledijo izmenično (če so bile določene prvemu igralcu bele figure, sledijo drugemu črne, tretjemu zopet bele itd.). V naslednjih krogih so barve figur zamenjane, če je to mogoče. Igralec je lahko razporejen tako, da ima dvakrat isto barvo figur, če je to potrebno, vendar po navadi nima iste barve figur trikrat zaporedoma, razen če je to neizogibno (npr. oba igralca sta igrala z isto barvo figur dvakrat zaporedoma).
 Po prvem krogu so igralci razporejeni v skupine glede na njihov rezultat. Zmagovalci v skupino 1, igralci, ki so remizirali v skupino 1/2 in poraženci v skupino 0. Torej v vsakem krogu igrajo med sabo igralci z istim rezultatom. Glede na to, da je število zmagovalcev v vsakem krogu razpolovljeno pridemo razmeroma hitro in pravično do edinega igralca z najboljšim rezultatom. Število krogov za določitev zmagovalca je 2n, kjer je n število krogov. Za 64 igralcev je torej potrebno 6 krogov (26 = 64). Po prvem krogu ima 32 igralcev rezultat 1-0; po drugem krogu ima samo še 16 igralcev rezultat 2-0; po tretjem dobimo 8 igralcev z rezultatom 3-0; po četrtem 4 z rezultatom 4-0; po petem 2 igralca z rezutatom 5-0; in po šestem ostane samo še zmagovalec z rezultatom 6-0. V praksi je po navadi več remijev, vendar se da po tem sistemu vključiti tudi več igralcev.
 Po vsakem krogu so igralci razporejeni po rezultatnih skupinah glede na njihove rezultate. Nato igrajo po zgoraj navedenem sistemu, kjer igrajo igralci med sabo znotraj rezultatnih skupin. Kadar je v skupini neparno število igralcev, igrajo igralci z nižjo parno številko z igralci z najvišjo parno številko iz naslednje spodnje skupine. Npr., če je po prvem krogu neparno število igralcev v skupini 1, potem igra tisti z najmanj točakmi iz skupine 1 s tistim, ki jih ima največ v skupini 1/2, če le-ta obstaja, drugače pa z igralcem, ki ima največ točk v skupini 0.
 Vedno veljajo naslednja pravila:
 na turnirju ista igralca ne smeta igrati dvakrat
 igralec ne sme biti dvakrat prost in tako dobiti točke brez igre (pri lihem številu igralcev je vedno eden prost (angleško BYE))
 razlika v barvah med igralcema ne sme biti večja kot 2
 igralec ne sme imeti v treh zaporednih kolih iste barve figur
 Zanimivo je, da se je v stoletni uporabi švicarskega sistema razvil t. i. švicarski gambit, kjer igralec s spodnje polovice lestvice namenoma »žrtvuje« zmago in si tako v naslednjem krogu zagotovi slabšega igralca ter si s tem poveča možnost boljše uvrstitve.
 Pokalni sistem
 Pokalni sistem, imenovan tudi izločilni sistem, se uporablja za določitev zmagovalca na turnirjih mnogih športov, npr. tenisa, nogometa kot tudi na šahovskih turnirjih. Pokalni sistem ni omejen s številom udeleženih in s tem sistemom pridemo razmeroma hitro do zmagovalca. Slabost tega sistema pa je v tem, da je končni vrstni red smiselen le za zmagovalca, ki je zmagal vse igre.
 Število igralcev mora biti potenca števila 2, npr. 4, 8, 16, 32, 64, 128, ... , če je igralcev več so potrebne kvalifikacije zaradi izločitve odvečnega števila udeležencev. V primeru, da je prijavljenih npr. 36 igralcev je potrebno izločiti 4 igralce, da bi dosegli želeno število 32. Le-te se izloči tako, da se z žrebom določi 8 igralcev, ki nato igrajo med seboj in poraženci dvobojev izpadejo. V primeru remija igrajo ponovno ali pa zmagovalca določi žreb.
 Po končani kvalifikaciji se igralce razvrsti naključno, lahko pa se najmočnejše igralce dirigirano postavi na ustrezna mesta, da ne bi prezgodaj igrali med seboj (to so tako imenovani nosilci).
 Potem igrajo prvi z drugim, tretji s četrtim, peti s šestim, itd. Kdor izgubi, izpade. Zmagovalec med prvim in drugim igra z zmagovalcem med tretjim in četrtim, itd. Izločevanje se tako nadaljuje, dokler v finalu ne zmaga zadnji, ki je zmagovalec turnirja.
 Šah


type: other

text:
Comune di Sabaudia AVVISO PUBBLICO - nuova modulistica per Denuncia dei Lavori e presentazione progetti ai sensi dell’art. 93 e dell’art. 65 del D.P.R. n° 380/2001
 AVVISO PUBBLICO - nuova modulistica per Denuncia dei Lavori e presentazione progetti ai sensi dell’art. 93 e dell’art. 65 del D.P.R. n° 380/2001
 Lunedi 23 Marzo 2009 00:00
 SI INFORMANO i cittadini e tecnici operanti nel territorio del Comune di Sabaudia che a partire dal 04.05.2009, dovrà essere utilizzata la nuova modulistica per Denuncia dei Lavori e presentazione progetti ai sensi dell’art. 93 e dell’art. 65 del D.P.R. n° 380/2001, che potrà essere ritirata presso l’Ufficio Tecnico durante gli orari di apertura al pubblico o scaricato nel sito internet del Regione Lazio (www.regione.lazio.it/web2/contents/infrastrutture).
 Le denuncie dei lavori non conformi alla suddetta modulistica e non contenenti la documentazione mimina, verrano dichiarate irricevibili.
 SI INVITANO, le SS.VV. per uno snellimento delle procedure, prima della consegna dell’istanza al protocollo del Comune, deve essere acquisito presso l’U.T.C. il preventivo VISTO di regolarità della documentazione, reso dal responsabile del procedimento: Geom. Dario PAGLIAROLI.
 MARTEDI’ dalle ore 15.00 alle ore 17,30
 VENERDI’dalle ore 08.30 alle ore 12,30


type: caselaw

text:
8.11.2008
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 285/2
 Domstolens dom (Store Afdeling) af 3. september 2008 — Yassin Abdullah Kadi og Al Barakaat International Foundation mod Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber samt Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland
 (Forenede sager C-402/05 P og C-415/05 P) (1)
 (Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) - restriktive foranstaltninger over for personer og enheder med tilknytning til Usama bin Laden, Al-Qaida-organisationen og Taliban - De Forenede Nationer - Sikkerhedsrådet - resolutioner vedtaget i medfør af kapitel VII i De Forenede Nationers pagt - gennemførelse i Fællesskabet - fælles holdning 2002/402/FUSP - forordning (EF) nr. 881/2002 - foranstaltninger, der omfatter personer og enheder, som er optaget på en liste opstillet af et organ under De Forenede Nationer - indefrysning af midler og økonomiske ressourcer - komité under Sikkerhedsrådet oprettet ved afsnit 6 i Sikkerhedsrådets resolution 1267 (1999) (sanktionskomitéen) - optagelse af disse personer og enheder i bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 - annullationssøgsmål - Fællesskabets kompetence - hjemmel i artikel 60 EF, 301 EF og 308 EF i forening - grundrettigheder - ejendomsret, ret til kontradiktion og ret til en effektiv domstolsprøvelse)
 (2008/C 285/03)
 Processprog: engelsk og svensk
 Parter
 Appellanter: Yassin Abdullah Kadi (ved I. Brownlie, D. Anderson, QC, samt barrister P. Saini, på vegne af solicitor G. Martin), Al Barakaat International Foundation (ved advokaterne L. Silbersky og T. Olsson)
 De øvrige parter i appelsagen: Rådet for Den Europæiske Union (ved M. Bishop, E. Finnegan og E. Karlsson, som befuldmægtigede), Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (ved C. Brown, J. Enegren og P.J. Kuijper, som befuldmægtigede), Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland (ved R. Caudwell, E. Jenkinson, S. Behzadi-Spencer, som befuldmægtigede, bistået af C. Greenwood, QC, og barrister A. Dashwood)
 Intervenienter til støtte for Rådet for Den Europæiske Union: Kongeriget Spanien (ved J. Rodríguez Cárcamo, som befuldmægtiget), Den Franske Republik (ved G. de Bergues, E. Belliard og S. Gasri, som befuldmægtigede), Kongeriget Nederlandene (ved H.G. Sevenster og M. de Mol, som befuldmægtigede)
 Intervenient til støtte for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber: Den Franske Republik (ved G. de Bergues, E. Belliard og S. Gasri, som befuldmægtigede)
 Sagens genstand
 Appel af dom afsagt den 21. september 2005 af Retten i Første Instans (Anden Udvidede Afdeling) i sag T-315/01, Kadi mod Rådet og Kommissionen, hvorved Retten fastslog, a) at det var ufornødent at træffe afgørelse vedrørende sagsøgtes påstand om annullation af Kommissionens forordning (EF) nr. 2062/2001 af 19. oktober 2001 om tredje ændring af Rådets forordning (EF) nr. 467/2001 om forbud mod udførsel af visse varer og tjenesteydelser til Afghanistan, om styrkelse af flyveforbuddet og om udvidelse af indefrysningen af midler og andre økonomiske ressourcer over for Taliban i Afghanistan og om ophævelse af forordning (EF) nr. 337/2000 (EFT L 277, s. 25), for så vidt som vidt som sagsøgeren herved tilføjes til listen over personer og enheder, der er omfattet af den indefrysning af midler, der er foreskrevet i førnævnte forordning, og b) at Rådet frifandtes for så vidt angår sagsøgerens påstand om annullation af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 af 27. maj 2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Usama bin Laden, Al-Qaida-organisationen og Taliban, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 467/2001 (EFT L 139, s. 9), for så vidt som disse retsakter vedrører sagsøgeren
 Appel af dom afsagt den 21. september 2005 af Retten i Første Instans (Anden Udvidede Afdeling) i sag T-306/01, Al Barakaat International Foundation mod Rådet og Kommissionen, hvorved Retten frifandt Rådet for så vidt angår en påstand om annullation af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 af 27. maj 2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Usama bin Laden, Al-Qaida-organisationen og Taliban, og om ophævelse af forordning nr. 467/2001.
 Konklusion
 1)
 De af De Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans afsagte domme af 21. september 2005, Kadi mod Rådet og Kommissionen (sag T-315/01) og Yusuf og Al Barakaat International Foundation mod Rådet og Kommissionen (sag T-306/01), ophæves.
 2)
 Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 af 27. maj 2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Usama bin Laden, Al-Qaida-organisationen og Taliban, og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 467/2001 om forbud mod udførsel af visse varer og tjenesteydelser til Afghanistan, om styrkelse af flyveforbuddet og om udvidelse af indefrysningen af midler og andre økonomiske ressourcer over for Taliban i Afghanistan annulleres, for så vidt som den vedrører Yassin Abdullah Kadi og Al Barakaat International Foundation.
 3)
 Virkningerne af forordning nr. 881/2002, for så vidt som den vedrører Yassin Abdullah Kadi og Al Barakaat International Foundation, opretholdes i en periode på højst tre måneder at regne fra afsigelsen af denne dom.
 4)
 Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber bærer deres egne omkostninger og betaler derudover hver halvdelen af de af Yassin Abdullah Kadi og Al Barakaat International Foundation afholdte omkostninger såvel i første instans som i forbindelse med de foreliggende appelsager.
 5)
 Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland bærer sine egne omkostninger såvel i første instans som i forbindelse med de foreliggende appelsager.
 6)
 Kongeriget Spanien, Den Franske Republik, og Kongeriget Nederlandene bærer deres egne omkostninger.
 (1) EUT C 36 af 11.2.2006.
 EUT C 48 af 25.2.2006.


text:
Bullet is a Swedish heavy metal band, founded in Växjö in 2001 by Hampus Klang and Dag "Hell" Hofer. The band released their first demo Heavy Metal Highway 2002 and released their album Heading for the Top in 2006 on Black Lodge record label. Iron Maiden singer Bruce Dickinson played the Bullet song "Turn it Up Loud" from their album Heading For The Top on his radio program on BBC 2006.
 In 2008, Bullet released their second album, Bite the Bullet. On June 21, 2009, Bullet played with AC/DC at Ullevi in Gothenburg and October 3, 2009, Bullet played two songs in the Globe (around 15,000 people) before the NHL match between Detroit Red Wings and St. Louis. Their third album, Highway Pirates, was released in early 2011.
 The guitarist Hampus Klang has also played in the grind metal band, Birdflesh. and the bassist Adam Hector sang in the hardcore band, Path of No Return.
 The band has played with acts, Ambush and Dead Lord, who are also from Växjö.
 Discography
 Albums
 Heading for the Top (2006)
 Bite the Bullet (2008)
 Highway Pirates (2011)
 Full Pull (2012)
 Storm of Blades (2014)
 Dust to Gold (2018)
 Live albums
 Live (2019)
 7" singles & EPs
 "Speeding in the Night" EP (2003)
 "Full Pull" (2012)
 "Storm of Blades" (2014)
 "High Roller" (Enforcer) / "Back on the Road" (Bullet)
 Timeline
 References
 Swedish heavy metal musical groups
 Musical groups established in 2001


text:
§ 11 JFDG, Vereinbarung, Bescheinigung, Zeugnis | Gesetze auf anwalt24.de
 § 11 JFDG, Vereinbarung, Bescheinigung, Zeugnis Suche
 Gesetz zur Förderung von Jugendfreiwilligendiensten (Jugendfreiwilligendienstege......§ 11 JFDG, Vereinbarung, Bescheinigung, Zeugnis§ 12 JFDG, Datenschutz§ 13 JFDG, Anwendung arbeitsrechtlicher und arbeitsschutzrechtlicher Bestimmunge...§ 14 JFDG, Entfallen der Höchstdauer für Auslandsentsendungen§ 15 JFDG, Übergangsregelung
 § 11 JFDG, Vereinbarung, Bescheinigung, Zeugnis
 § 11 JFDGGesetz zur Förderung von Jugendfreiwilligendiensten (Jugendfreiwilligendienstegesetz - JFDG)BundesrechtTitel: Gesetz zur Förderung von Jugendfreiwilligendiensten (Jugendfreiwilligendienstegesetz - JFDG)Normgeber: BundAmtliche Abkürzung: JFDGGliederungs-Nr.: 2160-3Normtyp: Gesetz(1) 1Der zugelassene Träger des Jugendfreiwilligendienstes und die oder der Freiwillige schließen vor Beginn des Jugendfreiwilligendienstes eine schriftliche Vereinbarung ab. 2Sie muss enthalten:1.Vor- und Familienname, Geburtsdatum und Anschrift der oder des Freiwilligen,2.die Bezeichnung des Trägers des Jugendfreiwilligendienstes und der Einsatzstelle,3.die Angabe des Zeitraumes, für den die oder der Freiwillige sich zum Jugendfreiwilligendienst verpflichtet hat, sowie Regelungen für den Fall der vorzeitigen Beendigung des Dienstes,4.die Erklärung, dass die Bestimmungen dieses Gesetzes während der Durchführung des Jugendfreiwilligendienstes einzuhalten sind,5.die Angabe des Zulassungsbescheides des Trägers oder der gesetzlichen Zulassung,6.Angaben zur Art und Höhe der Geld- und Sachleistungen für Unterkunft, Verpflegung, Arbeitskleidung und Taschengeld,7.die Angabe der Anzahl der Urlaubstage und8.die Ziele des Dienstes und die wesentlichen der Zielerreichung dienenden Maßnahmen.(2) 1Die Vereinbarung nach Absatz 1 kann auch als gemeinsame Vereinbarung zwischen dem zugelassenen Träger, der Einsatzstelle und der oder dem Freiwilligen geschlossen werden, in der die Einsatzstelle die Geld- und Sachleistungen für Unterkunft, Verpflegung, Arbeitskleidung und Taschengeld auf eigene Rechnung übernimmt. 2Der Träger haftet für die Erfüllung dieser Pflichten gegenüber der oder dem Freiwilligen und Dritten wie ein selbstschuldnerischer Bürge.(3) 1Der Träger stellt der Freiwilligen oder dem Freiwilligen nach Abschluss des Dienstes eine Bescheinigung aus. 2Absatz 1 Satz 2 Nr. 4 und 5 gilt entsprechend; außerdem muss die Bescheinigung den Zeitraum des Dienstes enthalten.(4) 1Bei Beendigung des Jugendfreiwilligendienstes kann die Freiwillige oder der Freiwillige von dem Träger ein schriftliches Zeugnis über die Art und Dauer des Jugendfreiwilligendienstes fordern. 2Die Einsatzstelle soll bei der Zeugniserstellung angemessen beteiligt werden; im Falle des § 11 Abs. 2 (1) ist das Zeugnis im Einvernehmen mit der Einsatzstelle zu erstellen. 3Das Zeugnis ist auf Verlangen auf die Leistungen und die Führung während der Dienstzeit zu erstrecken. 4Dabei sind in das Zeugnis berufsqualifizierende Merkmale des Jugendfreiwilligendienstes aufzunehmen.(1) Red. Anm.:Müsste lauten: Absatz 2
 § 10 JFDG, Träger§ 12 JFDG, Datenschutz


type: legislation

text:
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 30.8.2016
 COM(2016) 543 final
 2016/0259(COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT
 om ett Europaår för kulturarv
 MOTIVERING
 1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 •Motiv och syfte med förslaget
 I det europeiska kulturarvet ingår ideal, principer och värden som utgör en gemensam europeisk källa till hågkomst, förståelse, identitet, dialog, samarbete och kreativitet. Sedan den europeiska kulturagendan
 1
 antogs 2007 har kulturarvet varit en prioriterad fråga i rådets arbetsplaner för kultur under flera perioder – så även i den senaste planen för 2015–2018
 2
 . För samarbete på europeisk nivå har framför allt öppen samordningsmetod använts. Under 2014 lyftes kulturarvspolitiken fram som ett område som kan bidra med sociala och ekonomiska fördelar i rådets slutsatser om kulturarvet som en strategisk resurs för ett hållbart Europa
 3
 (21 maj 2014) och i kommissionens meddelande En integrerad kulturarvsstrategi för Europa
 4
 . Meddelandet fick ett positivt mottagande både av regionkommittén, som stödde det i sitt yttrande av den 16 april 2015
 5
 , och av Europaparlamentet, som antog en resolution den 8 september 2015
 6
 .
 I rådets slutsatser om delaktighetsbaserad styrning av kulturarvet, som antogs den 25 november 2014, ingick bland annat en uppmuntran till kommissionen att föreslå ett Europaår för kulturarv
 7
 . Parlamentet uppmuntrande på liknande sätt kommissionen i sin resolution att ”utnämna företrädesvis 2018 till Europaåret för kulturarv”. Även regionkommittén kom med liknande förslag i sitt yttrande och underströk att ett Europaår för kulturarv skulle bidra till att uppnå gemensamma mål på europeisk nivå.
 I kommissionens meddelande anges att det saknas kunskaper om kulturarvets roll för den ekonomiska tillväxten och den sociala sammanhållningen i EU, och att denna roll ofta underskattas. Samtidigt står Europas kulturarv inför flera utmaningar, t.ex. minskande offentliga anslag, färre deltagare i traditionella kulturaktiviteter, växande tryck i fråga om miljömässigt och fysiskt slitage på kulturarvsplatser, föränderliga värdekedjor och förväntningar på grund av övergången till ett digitaliserat samhälle och olaglig handel med kulturföremål.
 Liksom under andra Europaår är huvudsyftet att förbättra medvetenheten om utmaningarna och möjligheterna på området samt att lyfta fram EU:s arbete med att främja gemensamma lösningar. I linje med målen i den europeiska kulturagendan bör de övergripande syftena med Europaåret för kulturarv vara följande:
 –Året ska bidra till att främja det europeiska kulturarvets roll som en av hörnstenarna i den kulturella mångfalden och den interkulturella dialogen. Året bör lyfta fram de bästa sätten att bevara och skydda kulturarvet och se till att det är tillgängligt för en bredare och mer blandad publik. Detta inkluderar bland annat att ta fram metoder för att locka publik samt att utbilda i kulturarvsfrågor, med full respekt för medlemsstaternas befogenheter, för att på så sätt främja social inkludering och integration.
 –Året bör visa på vilket sätt det europeiska kulturarvet bidrar till vår ekonomi och vårt samhälle, genom direkt och indirekt ekonomisk potential. Detta inkluderar förmågan att skapa en grund för de kulturella och kreativa branscherna, inspirera till kreativitet och innovationer, uppmuntra hållbar turism och skapa långsiktig sysselsättning lokalt.
 –Året bör lyfta fram kulturarvet som en viktig del av EU:s internationella roll och peka på partnerländernas intresse för det europeiska kulturarvet och den expertis vi har här. Kulturarvet har en viktig roll i flera program inom EU:s yttre förbindelser – framför allt, om än inte bara, i Mellanöstern. Att lyfta fram kulturarvets värde blir även en motreaktion på den avsiktliga förstörelsen av kulturskatter i konfliktområden
 8
 .
 Europaåret för kulturarv kommer att ge EU-invånarna tillfälle att förstå vår samtid bättre, genom rikare kunskaper och en mer nyanserad syn på vår historia. Det kommer att stimulera till en bättre utveckling av de sociala och ekonomiska förmåner som kulturarvet bidrar till samt dess bidrag till ekonomisk tillväxt och social sammanhållning. Detta går att bedöma genom att till exempel titta på hur hållbar turism och stadsutveckling främjas. Året kommer att lyfta fram de utmaningar och möjligheter som digitaliseringen leder till. Det kommer även att vara till hjälp för att hantera de aktuella utmaningarna genom att sprida bästa praxis om skydd, förvaltning, förbättring, styrning, och forskning och innovation. Nya genombrott i tekniska och sociala innovationer inom kulturarvssektorn samt EU-initiativ inom dessa områden kommer att lyftas fram.
 •Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området
 Europaåret för kulturarv kommer att genomföras med hjälp av befintliga EU-program. För kulturarvsprojekt finns det i dag en stor del EU-finansiering att tillgå inom flera olika EU-program för bevarande, digitalisering, infrastruktur, forskning och innovation, förbättring och kompetens. Programmen omfattar bland annat Kreativa Europa, europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna), Horisont 2020, Erasmus+ och Ett Europa för medborgarna. Tre EU-åtgärder är specifikt tillägnade kulturarvet och finansieras genom Kreativa Europa: Europeiska kulturarvsdagarna, EU:s kulturarvspris och det europeiska kulturarvsmärket.
 Europaåret blir ett tillfälle att uppmuntra medlemsstaterna och andra intressenter att gemensamt arbeta för en starkare och mer integrerad syn på kulturarv. Detta synsätt kan hjälpa till att främja och skydda Europas kulturarv samt maximera dess kapitalvärde, sociala värde och bidrag till nya jobb och tillväxt. Året kommer att genomföras med full respekt för subsidiaritetsprincipen.
 I likhet med andra Europaår kommer åtgärderna denna gång att omfatta informations- och marknadsföringskampanjer, liksom evenemang och initiativ på EU-nivå, regional nivå och lokal nivå. Evenemangen hjälper till att förmedla budskapet och sprida information om god praxis.
 Fokus ligger på att se till att de aktiviteter som ordnas inom Europaåret är anpassade för att uppfylla behoven i var och en av medlemsstaterna, enligt landets förutsättningar. Medlemsstaterna inbjuds därmed att utse nationella samordningsorgan som ska ansvara för att organisera landets insats i Europaåret för kulturarvet. En EU-styrgrupp som även omfattar representanter från de nationella samordningsorganen kommer att inrättas. Kommissionen sammankallar möten för de nationella samordningsorganen för att samordna genomförandet av Europaåret och utbyta information om genomförandet på nationell nivå och EU-nivå.
 2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN
 •Rättslig grund
 Den rättsliga grunden för förslaget är artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget). I artikel 167 fastställs att EU ska bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för deras nationella och regionala mångfald samtidigt som EU ska framhäva det gemensamma kulturarvet. Unionen ska dessutom främja kulturellt samarbete mellan medlemsstaterna och, vid behov, stödja och komplettera deras verksamhet.
 •Subsidiaritetsprincipen
 Förslagets syfte kan inte uppnås på ett tillfredsställande sätt endast genom åtgärder från medlemsstaternas sida. Anledningen är att åtgärder endast på nationell nivå skulle innebära att fördelarna uteblir, i fråga om utbyte mellan länderna av bästa praxis och tidigare erfarenheter. Enligt artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (nedan kallat EU-fördraget) ska EU respektera rikedomen i dess kulturella och språkliga mångfald och sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas. Unionen ska sträva mot målen med lämpliga medel som motsvarar de befogenheter som den tilldelats genom fördragen. Dessutom gynnas medlemsstaternas aktiviteter av att EU sprider information och synliggör kulturarvet både i och utanför EU.
 •Proportionalitetsprincipen
 Det föreslagna tillvägagångssättet är enkelt; det bygger på befintliga program och utgår från att kommunikationsverksamheten inriktas på Europaårets tema, och det ställer inga oproportionerliga krav på de förvaltningar som genomför förslaget.
 Medlemsstaternas arbete kommer att stödjas och kompletteras genom EU-åtgärder. Det kommer framför allt att innebära att EU:s instrument blir ännu effektivare. Dessutom kommer EU-åtgärderna att skapa underlag för och uppmuntra till synergieffekter och samarbete mellan medlemsstaterna, kulturorganisationer och stiftelser samt privata och offentliga företag.
 EU-åtgärderna går inte utöver vad som är nödvändigt för att hantera de konstaterade problemen.
 •Val av instrument
 Ett beslut av Europaparlamentet och rådet är det lämpligaste instrumentet för att säkerställa att lagstiftaren är fullt involverad i utnämnandet av 2018 till Europaåret för kulturarv.
 3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR
 •Samråd med berörda parter
 Vid förberedelser av förslaget har kommissionen genomfört ett antal riktade samråd med ett stort antal intressenter som reflekterar kulturarvssektorn och dess omfattande organisering och specialisering, medlemsstaternas befogenheter och den roll som innehas av yrkessammanslutningar och internationella organisationer. Dessutom har kommissionen tagit särskild hänsyn till ovanstående slutsatser från rådet, Europaparlamentets resolution och regionkommitténs yttrande.
 På EU-nivå har den politiska utvecklingen i kulturarvsfrågan nyligen fått positivt stöd genom en omfattande debatt. Detta har underlättats genom olika organ som sammanför myndigheter med ansvar för medlemsstaternas kulturarvspolitik. Här ingår bland annat reflektionsgruppen om EU:s kulturella arv och det europeiska forumet för ansvariga för kulturarvsfrågor, EHHF. Andra mellanstatliga och icke-statliga organisationer är t.ex. Internationella museirådet (ICOM), internationella rådet om monument och historiska platser (Icomos), internationellt center för studier om bevarande och konservering av kulturföremål (ICCROM) och Europarådet. Andra större nätverk som är aktiva i kulturarvsfrågan är bland annat Europa Nostra, European Heritage Alliance 3.3
 9
 och nätverket för europeiska museiorganisationer (Nemo).
 Dessutom har det skett en hel del på andra områden. I april 2015 antog kulturministrarna i Europarådet Namurdeklarationen. I deklarationen välkomnar de förslaget att Europeiska unionens råd anordnar ett Europaår för kulturarv. De begärde att Europarådet och samtliga medlemsstater som är parter i den europeiska kulturkonventionen bjuds in att delta.
 Den 29 juni 2015, fyrtio år efter att det första Europaåret för arkitekturarvet anordnades 1975 under ledning av Europarådet, anordnade Tysklands kulturarvskommitté (Deutsches Nationalkomitee für Denkmalschutz) i samband med världsarvskommitténs möte en offentlig diskussion i Bonn om förslaget för ett Europaår.
 Ytterligare en viktig diskussion anordnades i april 2015 av Europa Nostras Brysselfilial mellan ett antal personer i ledande positioner från olika medlemsorganisationer. Vid Europa Nostras generalförsamling i juni 2015 diskuterade samtliga medlemmar syftet med ett Europaår för kulturarv och vilka huvudaktiviteterna skulle kunna vara. Generalförsamlingen anordnades i Oslo och EU-kommissionen var representerad där.
 Olika intressenter hördes även inom ramen för den öppna arbetsgruppen EYCH 2018, som organiserades av Tysklands kulturarvskommitté och förbundsregeringens ansvariga för kultur och medier. Detta resulterade i ett diskussionsunderlag (Sharing Heritage
 10
 ) som användes när det här förslaget togs fram. Diskussionen involverade medlemmar från reflektionsgruppen om EU:s kulturella arv, bland annat med experter från de nationella förvaltningarna i Belgien, Bulgarien, Frankrike, Grekland, Italien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Nederländerna, Norge, Polen, Schweiz, Spanien, Storbritannien, Sverige och Tyskland. Dessutom kom experter från Estland, Portugal, Slovakien och Österrike samt från ett flertal andra organisationer med observatörsstatus, bland annat det europeiska nätverket för kulturell förvaltning (ENCATC), Europa Nostra och Nemo.
 Den 28 oktober 2015 anordnade Italiens och Spaniens ständiga representationer vid EU ett seminarium i Bryssel om vårt gemensamma kulturarv, A European Year for Cultural Heritage: sharing heritage, a common challenge. Där deltog även olika intresseorganisationer, t.ex. Europa Nostra, nationella myndigheter och experter.
 Förslaget diskuterades vidare under den ovan nämnda reflektionsgruppens möten i Luxemburg den 23–24 september 2015, i Rom den 30 november–1 december 2015, i Haag den 9 maj 2016 och under det europeiska forumet för ansvariga för kulturarvsfrågor, EHHF, i Bern den 19–20 maj 2016. En ytterligare diskussion hölls den 19 april 2016 i samband med Europeiskt kulturforum 2016.
 •Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden
 Initiativet ska baseras på oberoende analyser och studier, framför allt rapporten Cultural Heritage Counts for Europe
 11
 . Rapporten är resultatet av ett omfattande tvåårigt projekt finansierat av EU:s kulturprogram för att samla in bevis på kulturarvets värde och dess inverkan på EU:s ekonomi, kultur, samhälle och miljö.
 Som underlag kommer man även att använda rapporten om kulturarv från Horisont 2020-expertgruppen, Getting cultural heritage to work for Europe
 12
 , och den strategiska forskningsagendan som har tagits fram av initiativet för gemensam programplanering, Kulturarv och globala förändringar
 13
 . Initiativet kommer dessutom att baseras på den sociala plattformen om kulturarv och europeiska identiteter inom Horisont 2020, Culturalbase, som är ett flerårigt samrådsinitiativ för intressenter
 14
 , och även på ny europeisk forskningsinfrastruktur som t.ex. Dariah-Eric (digital forskningsinfrastruktur för konst och humaniora) och E-RIHS (europeisk forskningsinfrastruktur för kulturarvsstudier)
 15
 .
 I projektet Ex post evaluation of Cohesion Policy programmes 2007-2013, focusing on the European Regional Development Fund (ERDF) and Cohesion Fund (CF) ingår arbetspaket 9, Avdelningen för kultur och turism, som visar på att investeringar i kultur och turism kan ge ett ekonomiskt uppsving och förbättra den sociala inkluderingen i en region.
 Utvärderingen Ex post evaluation of the 7th EU Framework Programme 2007-2013 (FP7), EU:s program för finansiering av forskning 2007–2013, visade att programmet på ett bra sätt har uppmuntrat till spetsforskning och förstärkt den europeiska industrins konkurrenskraft. Detta innebär i sin tur förbättrad tillväxt och mer sysselsättning i EU inom områden som normalt är nationella frågor. Det sjunde ramprogrammet har gett över 180 miljoner euro i stöd till forskning inom olika delar av det europeiska kulturarvet (materiella, immateriella och digitala) under följande teman: miljö, humanistiska och samhällsvetenskapliga områden, digitalt kulturarv, industriell teknik, internationellt samarbete och e-infrastruktur. Dessa befintliga kunskaper bör utnyttjas ännu effektivare.
 •Konsekvensbedömning
 Det krävs ingen konsekvensbedömning, eftersom målen med det föreslagna initiativet ligger inom ramarna för befintliga unionsprogram. Europaåret för kulturarv kan genomföras med de befintliga budgetanslagen genom att utnyttja program som fastställer prioriteringar för årlig eller flerårig finansiering. Det föreslagna initiativet skulle inte leda till att kommissionen tvingas anta någon typ av lagstiftningsakter. Det skulle inte heller leda till några större sociala, ekonomiska eller miljömässiga konsekvenser utöver det som orsakas av redan befintliga instrument.
 4.BUDGETKONSEKVENSER
 Ingen ansökan om tilläggsmedel görs för Europaåret. Initiativet i fråga kräver inga ytterligare medel från EU-budgeten. Flexibiliteten för att fastställa prioriteringar på antingen årlig eller flerårig basis inom de relevanta programmen är tillräcklig för att skapa en informationskampanj som i fråga om omfattning är jämförbar med tidigare Europaår.
 2016/0259 (COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT
 om ett Europaår för kulturarv
 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 167,
 med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
 efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
 med beaktande av Regionkommitténs yttrande
 16
 ,
 i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och
 av följande skäl:
 (1)I det europeiska kulturarvet ingår ideal, principer och värden som utgör en gemensam europeisk källa till hågkomst, förståelse, identitet, dialog, samarbete och kreativitet. Kulturarvets viktiga roll för Europeiska unionen anges i ingressen till fördraget om Europeiska unionen (nedan kallat EU-fördraget), enligt vilket signatärstaterna har inspirerats av Europas kulturella, religiösa och humanistiska arv.
 (2)I artikel 3.3 i EU-fördraget anges att Europeiska unionen ska respektera rikedomen i dess kulturella och språkliga mångfald, och sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas.
 (3)I artikel 167.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) får Europeiska unionen i uppdrag att ”bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för dessas nationella och regionala mångfald samtidigt som unionen ska framhäva det gemensamma kulturarvet”. Unionens insatser ska syfta till att främja samarbetet mellan medlemsstaterna och vid behov stödja och komplettera deras verksamhet när det gäller bland annat att förbättra kunskaperna om och att sprida de europeiska folkens kultur och historia samt att bevara och skydda det kulturarv som har europeisk betydelse (artikel 167.2 i EUF-fördraget).
 (4)Liksom EU-kommissionen lyfte fram i sitt meddelande En integrerad kulturarvsstrategi för Europa
 17
 bör kulturarvet ses som en gemensam resurs till nytta för alla, som vi bevarar för kommande generationer, och bevarandet av detta är ett gemensamt ansvar som delas av samtliga intressenter.
 (5)Kulturarvet är värdefullt för EU:s samhällen ur kulturell, miljömässig, social och ekonomisk synvinkel. Det innebär att en hållbar förvaltning av kulturarvet utgör ett strategiskt val som ligger i tiden, vilket rådet understryker i sina slutsatser av den 21 maj 2014 om kulturarvet som en strategisk resurs för ett hållbart Europa
 18
 . Kulturarvets bidrag till mervärde, kompetens och sysselsättning samt livskvalitet är underskattat.
 (6)Kulturarvet är en central del av den europeiska kulturagendan
 19
 . Det är ett av fyra prioriterade områden för det europeiska kultursamarbetet 2015–2018 som fastställs i den nuvarande arbetsplanen för kultur, antagen av rådet den 25 november 2014
 20
 .
 (7)Kulturarvet omfattar, enligt rådets slutsatser av den 21 maj 2014, ett brett område från de ”resurser som ärvts från det förflutna i alla former och aspekter – materiella, immateriella och digitala (ursprungligen digitala eller digitaliserade), däribland monument, platser, landskap, färdigheter, seder och bruk, kunskap och uttryck för mänsklig kreativitet såväl som samlingar som förvaras i och förvaltas av offentliga och privata organ som museer, bibliotek eller arkiv”.
 (8)Kulturarvet har formats över tid genom att olika kulturella uttryck från de civilisationer som har funnits i Europa har blandats. Ett Europaår kan uppmuntra till att förstå varför det är viktigt att skydda och främja kulturyttringarnas mångfald. Ett sätt att uppnå detta är utbildning och program ämnade att sprida mer kunskap till allmänheten, i linje med de skyldigheter som anges i Unescokonventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar
 21
 , antagen den 20 oktober 2005, som EU är part i.
 (9)I FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som EU och de flesta medlemsstaterna är parter i, anges i artikel 30 om deltagande i kulturliv, rekreation, fritidsverksamhet och idrott att konventionsstaterna erkänner rätten för personer med funktionsnedsättning att på lika villkor som andra delta i kulturlivet och att de ska vidta alla ändamålsenliga åtgärder för att säkerställa att personer med funktionsnedsättning bland annat bereds tillgång till platser för kulturella föreställningar eller tjänster, såsom teatrar, museer, biografer, bibliotek och turistservice och så långt som möjligt till minnesmärken och platser av nationell kulturell betydelse.
 (10)EU:s Access City-pris har visat på bästa praxis och möjligheter att göra städers kulturarv tillgängligt för personer med funktionsnedsättning, äldre personer och personer med nedsatt rörlighet eller annan typ av tillfällig funktionsnedsättning, genom metoder som respekterar kulturarvet och dess värde.
 (11)Kulturarvet kan ha en viktig roll för sammanhållningen i ett samhälle i en tid när den kulturella mångfalden ökar i Europa. Nya arbetssätt kring kulturarv, med deltagarperspektiv och interkulturellt perspektiv, och utbildningsinitiativ som erkänner alla kulturarv som lika viktiga kan öka förtroendet, det ömsesidiga erkännandet och den sociala sammanhållningen.
 (12)Detta erkänns även i 2030-agendan för hållbar utveckling
 22
 , där det anges att världsmedborgarskap, kulturell mångfald och interkulturella dialoger är övergripande förutsättningar för en hållbar utveckling. Agendan visar även att alla kulturer och samhällen kan bidra till, och på ett viktigt sätt möjliggöra, hållbar utveckling. Kultur nämns specifikt under flera mål för hållbar utveckling i 2030-agendan, t.ex. mål 4 (utbildning), mål 5 (jämställdhet), mål 8 och mål 12 i fråga om turism (hållbar tillväxt och konsumtionsmönster) och särskilt mål 11 (städer och arv).
 (13)Det växande erkännandet på internationell nivå av behovet att ställa människan och humana värderingar i centrum av ett större kulturarvskoncept som löper över flera sektorer gör det viktigare att bredda tillgången till kulturarv. Detta kan uppnås genom att nå ut till olika målgrupper och förbättra tillgången till platser, byggnader, produkter och tjänster, med hänsyn till särskilda behov och konsekvenser av demografiska förändringar.
 (14)Ansvaret för politiken i fråga om underhåll, konservering, återanvändning, tillgänglighet och marknadsföring av kulturarv och relaterade kulturarvstjänster är i första hand nationellt, regionalt eller lokalt. Trots detta har kulturarvet en tydlig europeisk dimension och frågan ingår i flera politikområden inom EU, inte bara de som direkt rör kultur. Kulturarvet är en del av bland annat följande politikområden: utbildning, jordbruk och landsbygdsutveckling, regional utveckling, social sammanhållning, havsfrågor, miljö, turism, den digitala agendan, forskning och innovation samt kommunikation.
 (15)För att uppnå full potential för EU:s ekonomier och samhällen behövs det en effektiv förvaltning på flera nivåer och ett bättre samarbete mellan olika sektorer för att bevara, förbättra och förvalta kulturarvsresurser, ett arbete som omfattas av flera områden inom offentlig politik. Detta omfattar alla intressenter, t.ex. myndigheter, privatpersoner, det civila samhällets organisationer, icke-statliga organisationer och frivilligorganisationer.
 (16)Rådet uppmanade i sina slutsatser av den 25 november 2014
 23
 kommissionen att se över möjligheten att lägga fram ett förslag för Europaåret för kulturarv.
 (17)Europaparlamentet uppmuntrande på liknande sätt, i sin resolution av den 8 september 2015, kommissionen att ”utnämna företrädesvis 2018 till Europaåret för kulturarv”
 24
 .
 (18)Regionkommittén välkomnar i sitt yttrande av den 16 april 2014
 25
 rådets förslag att utnämna ett Europaår för kulturarv, och understryker att året bidrar till de gemensamma målen på EU-nivå.
 (19)Att utnämna ett Europaår för kulturarv är ett effektivt sätt att öka den allmänna medvetenheten, sprida information om god praxis och främja forskning och innovation samt den politiska debatten. Genom att skapa en miljö som främjar dessa syften samtidigt på unionsnivå, regional nivå och lokal nivå kan vi skapa starkare synergieffekter och använda våra resurser på ett effektivare sätt.
 (20)Kulturarvet har en viktig roll i flera program inom EU:s yttre förbindelser – framför allt, om än inte bara, i Mellanöstern. Att lyfta fram kulturarvets värde blir även en motreaktion på den avsiktliga förstörelsen av kulturskatter i konfliktområden
 26
 . Det kommer att vara av betydelse att se till att Europaåret för kulturarv kompletterar de initiativ som tas av yttre förbindelser inom de lämpliga ramarna. Åtgärder för att skydda och främja kulturarvet inom relevanta instrument för yttre förbindelser bör, bland annat, återspegla det ömsesidiga intresse som hänger samman med utbytet av erfarenheter och värderingar med tredjeländer. Det kommer att främja ömsesidig kunskap, respekt och förståelse för våra respektive kulturer.
 (21)Även om detta beslut vänder sig till medlemsstaterna, bör utvidgningsländerna göras delaktiga i de aktiviteter som genomförs under Europaåret för kulturarv. Även länderna inom den europeiska grannskapspolitiken och andra partnerländer bör försöka involveras i de fall där detta är lämpligt. Detta kan eftersträvas under de relevanta ramarna för samarbete och dialog, särskilt dialogen om det civila samhället mellan EU och dessa länder.
 (22)Att skydda, bevara och förbättra det europeiska kulturarvet ingår i målen för befintliga unionsprogram. Därför kan Europaåret för kulturarv genomföras med hjälp av dessa program, under befintliga bestämmelser och genom att fastställa prioriteringar för årlig eller flerårig finansiering. Program och politik inom t.ex. kultur, utbildning, jordbruk och landsbygdsutveckling, regional utveckling, social sammanhållning, havsfrågor, miljö, turism, strategin för den digitala inre marknaden, forskning och innovation samt kommunikation bidrar direkt och indirekt till att skydda, förbättra och på innovativa sätt återanvända och främja det europeiska kulturarvet, och kan stödja initiativet i enlighet med varje områdes respektive rättsliga ramar.
 (23)Eftersom målet för detta beslut, dvs. att stödja medlemsstaternas ansträngningar att skydda, bevara, förbättra, återanvända och främja det europeiska kulturarvet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, då det finns ett behov av gränsöverskridande utbyte av information och spridning av god praxis över hela unionen, utan bättre kan uppnås på EU-nivå, kan unionen, såsom anges i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen, vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Syfte
 År 2018 ska utses till Europaåret för kulturarv (nedan kallat Europaåret).
 Artikel 2
 Mål
 1. I enlighet med målen för den europeiska kulturagendan ska de övergripande målen för Europaåret vara att främja och stödja, särskilt genom utbyte av expertis och god praxis, unionens, medlemsstaternas och de regionala och lokala myndigheternas insatser för att skydda, bevara, återanvända, värdesätta och främja det europeiska kulturarvet i EU. Med detta åsyftas särskilt följande:
 a)Europaåret ska bidra till att främja det europeiska kulturarvets roll som en av hörnstenarna i den kulturella mångfalden och en interkulturell dialog. Europaåret bör lyfta fram de bästa sätten att se till att kulturarvet bevaras och skyddas, och att det kan åtnjutas av en bredare och mer blandad publik. Detta inkluderar bland annat att ta fram metoder för att locka publik samt att utbilda i kulturarvsfrågor, med full respekt för medlemsstaternas befogenheter, för att på så sätt främja social inkludering och integration.
 b)Europaåret ska visa på vilket sätt det europeiska kulturarvet bidrar till vår ekonomi och vårt samhälle, genom direkt och indirekt ekonomisk potential. Detta omfattar förmågan att skapa en grund för de kulturella och kreativa branscherna, inspirera till kreativitet och innovationer, uppmuntra hållbar turism och skapa långsiktig sysselsättning.
 c)Europaåret ska lyfta fram kulturarvet som en viktig del av EU:s internationella roll och bygga på partnerländernas intresse för det europeiska kulturarvet och den expertis som finns i Europa.
 2. Europaåret för kulturarv ska ha följande specifika mål:
 a)Uppmuntra till lösningar som utgår från människan, som är inkluderande, framåtblickande, bättre integrerade och involverar flera sektorer, för att säkerställa att kulturarvet är tillgängligt för alla och skyddas, bevaras, återanvänds på ett innovativt sätt och förbättras.
 b)Främja innovativa modeller av styrning och förvaltning av kulturarvet på flera nivåer och genom att inkludera samtliga intressenter, inklusive myndigheter, privatpersoner, det civila samhällets organisationer, icke-statliga organisationer och frivilligorganisationer.
 c)Främja aktiviteter för debatt, forskning och innovation samt utbyte av god praxis gällande kvaliteten på bevarande och skydd av kulturarvet och nutida ingrepp i den historiska miljön, samt främja lösningar som är tillgängliga för alla, även för personer med funktionsnedsättningar.
 d)Lyfta fram och stimulera det positiva bidrag som kulturarvet utgör för samhället och ekonomin genom forskning och innovation, bland annat via en evidensbas på unionsnivå och genom framtagning av indikatorer och riktmärken.
 e)Uppmuntra till lokala utvecklingsstrategier som berör potentiella kulturarv, t.ex. genom att främja hållbar kulturturism.
 f)Stödja utvecklingen av specialiserade färdigheter och förbättra förvaltningen och överföringen av kunskap inom kulturarvssektorn, samtidigt som den digitala utvecklingen och konsekvenserna av detta beaktas.
 g)Lyfta fram kulturarv som en inspirationskälla för nutida skapande och innovation, och understryka potentialen för korsbefruktning och ännu mer interaktion mellan kulturella och kreativa sektorer och samhällsgrupper samt kulturarvssektorn.
 h)Öka medvetenheten om hur viktigt det europeiska kulturarvet är genom utbildning och livslångt lärande, särskilt genom att rikta in sig på ungdomar och lokala samhällen.
 i)Lyfta fram potentialen för internationellt samarbete i kulturarvsfrågor för att utveckla starkare band till länder utanför EU och uppmuntra till interkulturell dialog, försoning efter konflikter och förebyggande av konflikter.
 j)Främja forskning och innovation om kulturarv, och underlätta användning och tillämpning av forskningsresultat för samtliga intressenter, särskilt myndigheterna och den privata sektorn, samt underlätta spridningen av forskningsresultat till en bredare publik.
 k)Uppmuntra till synergier mellan unionen och medlemsstaterna, bland annat genom att stärka insatser för att stoppa den olagliga handeln med kulturföremål.
 Artikel 3
 Åtgärdernas innehåll
 1. De åtgärder som ska vidtas för att uppnå målen i artikel 2 ska omfatta följande verksamhet på europeisk, nationell, regional eller lokal nivå med anknytning till målen för Europaåret:
 (a)Konferenser, evenemang och initiativ för att främja debatten och öka medvetenheten om hur viktigt kulturarvet är och vilket värde det har samt för att underlätta för medborgare och intressenter att engagera sig.
 (b)Information, utbildning och informationskampanjer för att öka medvetenheten, förmedla värden såsom mångfald och interkulturell dialog med hjälp av evidens från Europas rika kulturarv och stimulera allmänhetens deltagande i att skydda och förvalta kulturarvet, samt, mer allmänt, uppnå Europaårets mål.
 (c)Dela erfarenheter och god praxis mellan nationella, regionala och lokala förvaltningar och andra organisationer för att sprida information om kulturarvet.
 (d)Genomföra studier och aktiviteter inom forskning och innovation samt sprida resultaten från dessa i EU eller nationellt.
 2. Kommissionen och medlemsstaterna får ta fram andra aktiviteter som kan bidra till de mål för Europaåret som anges i artikel 2 och tillåta att Europaåret används för att marknadsföra dessa aktiviteter, under förutsättning att de bidrar till målen.
 Artikel 4
 Samordning på nationell nivå
 Varje medlemsstat ska utse ett nationellt samordningsorgan som ansvarar för att organisera landets deltagande i Europaåret. Samordningsorganet ska ansvara för att de relevanta aktiviteterna samordnas på nationell nivå.
 Artikel 5
 Samordning på EU-nivå
 Kommissionen sammankallar möten för de nationella samordningsorganen för att samordna genomförandet av Europaåret och utbyta information om genomförandet på nationell nivå och EU-nivå.
 Artikel 6
 Internationellt samarbete
 Kommissionen ska, inom ramen för Europaåret, samarbeta med lämpliga internationella organisationer, framför allt Unesco och Europarådet, och se till att EU:s deltagande framgår tydligt.
 Artikel 7
 Finansiering
 Samfinansiering på EU-nivå av aktiviteter som stödjer Europaåret ska följa de tillämpliga reglerna och, inom de befintliga möjligheterna för fastställande av prioriteringar på årlig eller flerårig grund, överensstämma med de befintliga programmen, särskilt programmet Kreativa Europa. När så är lämpligt kan även andra program och politiska åtgärder, enligt deras befintliga juridiska och finansiella bestämmelser, stödja Europaåret.
 Artikel 8
 Övervakning och utvärdering
 Senast den 31 december 2019 ska kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om genomförandet, resultaten och den övergripande bedömningen av de initiativ som avses i detta beslut.
 Artikel 9
 Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
 Artikel 10
 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.
 Utfärdat i Bryssel den
 På Europaparlamentets vägnar
 På rådets vägnar
 Ordförande
 Ordförande
 FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT
 1.GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 1.1Förslagets eller initiativets beteckning
 1.2Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen
 1.3Typ av förslag eller initiativ
 1.4Mål
 1.5Motivering till förslaget eller initiativet
 1.6Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen
 1.7Planerad metod för genomförandet
 2FÖRVALTNING
 2.1Bestämmelser om uppföljning och rapportering
 2.2Administrations- och kontrollsystem
 2.3Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter
 3BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 3.1Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel
 3.2Beräknad inverkan på utgifterna
 3.2.1Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna
 3.2.2Beräknad inverkan på driftsanslagen
 3.2.3Beräknad inverkan på de administrativa anslagen
 3.2.4Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen
 3.2.5Bidrag från tredje part
 3.3Beräknad inverkan på inkomsterna
 FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT
 1.GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 1.1.Förslagets eller initiativets beteckning
 Europaår för kulturarv
 1.2.Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen
 27
 POLITIKOMRÅDE: UTBILDNINGS- OCH KULTURAKTIVITET(-ER) KREATIVA EUROPA
 1.3.Typ av förslag eller initiativ
 X Ny åtgärd
 ◻ Ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd
 28
 ◻ Befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden
 ◻ Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny
 1.4.Mål
 1.4.1.Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till
 Inga fleråriga strategiska mål på grund av initiativets specifika karaktär, som ju är ett Europaår.
 1.4.2.Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som berörs
 Specifikt mål nr
 a) Europaåret ska bidra till att främja det europeiska kulturarvets roll som en av hörnstenarna i den kulturella mångfalden och en interkulturell dialog. Det bör lyfta fram de bästa sätten att se till att kulturarvet bevaras och att det kan åtnjutas av en bredare och mer blandad publik. Detta inkluderar bland annat att ta fram metoder för att locka publik samt att utbilda i kulturarvsfrågor, med full respekt för medlemsstaternas befogenheter, för att på så sätt främja social inkludering och integration.
 b)
 Europaåret ska visa på vilket sätt det europeiska kulturarvet bidrar till vår ekonomi och vårt samhälle, genom direkt och indirekt ekonomisk potential. Detta omfattar förmågan att skapa en grund för de kulturella och kreativa branscherna, inspirera till kreativitet och innovationer, uppmuntra hållbar turism och skapa långsiktig sysselsättning.
 c)
 Europaåret bör lyfta fram kulturarvet som en viktig del av EU:s internationella roll och bygga på partnerländernas intresse för det europeiska kulturarvet och den expertis som finns här.
 Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen
 15.04 – Kreativa Europa
 1.4.3.Verkan eller resultat som förväntas
 Beskriv den verkan som förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av befolkningen som berörs.
 – Genomföra informations- och marknadsföringskampanjer, evenemang och initiativ på EU-nivå samt nationell, regional och lokal nivå för att förmedla budskapet och sprida information om god praxis, inklusive om hur EU medverkar till att främja gemensamma lösningar.
 – Öka medvetenheten om hur viktigt kulturarvet är för EU-medborgarna och stärka dess bidrag till tillväxt, sysselsättning och social sammanhållning på nationell nivå och EU-nivå.
 – Understryka utmaningar och lyfta fram möjligheter i fråga om skydd, bevarande och förvaltning av kulturarvet, inklusive de som hänger samman med digitaliseringen.
 1.4.4.Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan
 Ange vilka indikatorer som ska användas för att följa upp hur förslaget eller initiativet genomförs.
 Antal resultat inom ramen för informationskampanjen
 1.5.Motivering till förslaget eller initiativet
 1.5.1.Behov som ska tillgodoses kort- eller långfristigt
 Kortfristigt: Bättre information om varför kulturarvet är en viktig tillgång för EU och om EU:s roll i arbetet med att bevara det.
 Långfristigt: Större medvetenhet bland EU-invånarna om varför kulturarvet är viktigt och ett större erkännande av den positiva roll som EU har i detta.
 1.5.2.Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå
 – Stärka medvetenheten om hur viktigt kulturarvet är i fråga om ekonomisk tillväxt och social sammanhållning.
 – Öka medvetenheten om utmaningar och möjligheter och lyfta fram den roll som EU har för att främja gemensamma lösningar.
 1.5.3.Erfarenheter från liknande försök eller åtgärder
 De Europaår som har anordnats under de senaste tio åren har visat sig effektiva för att öka medvetenheten om en viss fråga, och på så sätt påverka både allmänheten och informationsförmedlare och skapa synergier mellan olika insatsområden på EU-nivå och nationell nivå.
 1.5.4.Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekter
 Europaåret för kulturarv kommer att tjäna som referenspunkt för flera unionsprogram, t.ex. Kreativa Europa, europeiska struktur- och investeringsfonderna, Horisont 2020 (inklusive den digitala aspekten av bevarande och utnyttjande av kulturarvet), Erasmus+ och Ett Europa för medborgarna. Kreativa Europa finansierar även tre EU-åtgärder specifikt tillägnade kulturarvet: Europeiska kulturarvsdagarna, EU:s kulturarvspris och det europeiska kulturarvsmärket.
 1.6.Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen
 X Förslag eller initiativ som pågår under en begränsad tid
 –X
 Förslaget eller initiativet ska gälla från och med 2018-01-01 till och med 2018-12-31
 –X
 Det påverkar resursanvändningen från 2017 till 2018.
 ◻ Förslag eller initiativ som pågår under en obegränsad tid
 –Efter en inledande period ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ,
 –följt av en fullskalig verksamhet.
 1.7.Planerad metod för genomförandet
 29
 X Direkt förvaltning som sköts av kommissionen
 –◻ genom dess avdelningar, inklusive personal vid unionens delegationer
 –◻ via genomförandeorgan
 ◻ Delad förvaltning med medlemsstaterna
 ◻ Indirekt förvaltning genom delegering till
 –◻ tredjeländer eller organ som de har utsett
 –◻ internationella organisationer och organ kopplade till dem (ange vilka)
 –◻ EIB och Europeiska investeringsfonden
 –◻ organ som avses i artiklarna 208 och 209 i budgetförordningen
 –◻ offentligrättsliga organ
 –◻ privaträttsliga organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier
 –◻ organ som omfattas av privaträtten i en medlemsstat, som anförtrotts genomförandet av ett offentlig-privat partnerskap och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier
 –◻ personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder inom Gusp som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som anges i den grundläggande rättsakten
 –Vid fler än en metod, ange kompletterande uppgifter under ”Anmärkningar”.
 Anmärkningar
 [...]
 [...]
 2.FÖRVALTNING
 2.1.Bestämmelser om uppföljning och rapportering
 Ange intervall och andra villkor för sådana åtgärder
 Arbetsprogram för Europaåret
 Etablerande av en styrkommitté
 2.2.Administrations- och kontrollsystem
 2.2.1.Risker som identifierats
 – Initiativen blir inte tillräckligt uppmärksammade.
 – Förväntningarna är för höga i förhållande till den begränsade budgeten.
 2.2.2.Uppgifter om det interna kontrollsystemet
 Regelbunden riskbedömning inom ramen för styrkommittén
 2.2.3.Beräknade kostnader för och fördelar med kontroller – bedömning av förväntad risk för fel
 [Pour mémoire]
 [Pour mémoire]
 2.3.Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter
 Beskriv förebyggande åtgärder (befintliga eller planerade)
 Kommissionen ska säkerställa att unionens ekonomiska intressen skyddas i samband med genomförandet av åtgärder som finansieras enligt detta beslut genom att vidta förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och genom att belopp som otillbörligt betalats ut återkrävs samt, om oriktigheter upptäcks, genom effektiva, proportionella och avskräckande påföljder. Kommissionen har befogenhet att utföra kontroller och undersökningar på plats i enlighet med detta beslut och i enlighet med förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter. Vid behov får utredningar även utföras av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF).
 3.BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 3.1.Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel
 Befintliga budgetrubriker (även kallade ”budgetposter”)
 Redovisa enligt de berörda rubrikerna i budgetramen i nummerföljd.
 Rubrik i den fleråriga budgetramen
 Budgetrubrik i den årliga budgeten
 Typ av
 anslag
 Typ av utgift
 Rubrik 3: Säkerhet och medborgarskap
 Diff./ Icke-diff.
 30
 från Eftaländer
 31
 från kandidatländer
 32
 från tredjeländer
 enligt artikel 21.2 b i budgetförordningen
 3
 15 04 02 – Delprogrammet Kultur: stödja gränsöverskridande åtgärder och främja spridning och rörlighet över gränserna
 Diff.
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 Nya budgetrubriker som föreslås
 Redovisa enligt de berörda rubrikerna i budgetramen i nummerföljd.
 Rubrik i den fleråriga budgetramen
 Budgetrubrik i den årliga budgeten
 Typ av
 anslag
 Typ av utgift
 Diff./ Icke-diff.
 från Eftaländer
 från kandidatländer
 från tredjeländer
 enligt artikel 21.2 b i budgetförordningen
 3.2.Beräknad inverkan på utgifterna
 [Dessa uppgifter ska anges på
 databladet för budgetuppgifter av administrativ natur
 (andra dokumentet i bilagan till denna finansieringsöversikt), vilket ska laddas upp i CISNet som underlag för samråden mellan kommissionens avdelningar.]
 3.2.1.Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Rubrik i den fleråriga
 budgetramen
 Nummer
 [3] Rubrik: Säkerhet och medborgarskap
 GD: EAC
 År
 n
 33
 År
 n+1
 År
 n+2
 År
 n+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 TOTALT
 •Driftsanslag
 (1)
 (2)
 15 04 02 – Kreativa Europa: Delprogrammet Kultur
 Åtaganden
 (1a)
 1,000
 3,000
 4,000
 Betalningar
 (2a)
 0,500
 1,900
 1,100
 0,500
 4,000
 Anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program
 34
 Budgetrubrik (nr)
 (3)
 TOTALA anslag
 för GD EAC*
 Åtaganden
 = (1) + (1a) + (3)
 Betalningar
 = (2) + (2a)
 + (3)
 •TOTALA driftsanslag
 Åtaganden
 (4)
 1,000
 3,000
 4,000
 Betalningar
 (5)
 0,500
 1,900
 1,100
 0,500
 4,000
 •TOTALA anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program
 (6)
 TOTALA anslag
 för RUBRIK <....>
 i den fleråriga budgetramen
 Åtaganden
 = (4) + (6)
 Betalningar
 = (5) + (6)
 Följande ska anges om flera rubriker i budgetramen påverkas av förslaget eller initiativet:
 •TOTALA driftsanslag
 Åtaganden
 (4)
 Betalningar
 (5)
 •TOTALA anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program
 (6)
 TOTALA anslag
 under RUBRIKERNA 1–4
 i den fleråriga budgetramen
 (Referensbelopp)
 Åtaganden
 = (4) + (6)
 1,000
 3,000
 4,000
 Betalningar
 = (5) + (6)
 0,500
 1,900
 1,100
 0,500
 4,000
 Rubrik i den fleråriga
 budgetramen
 5
 Administrativa utgifter
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 År
 n
 År
 n+1
 År
 n+2
 År
 n+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 TOTALT
 GD: EAC
 •Personalfrågor
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 •Övriga administrativa utgifter
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 TOTALT, GD EAC
 Anslag
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 TOTALA anslag
 för RUBRIK 5
 i den fleråriga budgetramen
 (summa åtaganden = summa betalningar)
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 År
 n
 35
 År
 n+1
 År
 n+2
 År
 n+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 TOTALT
 TOTALA anslag
 för RUBRIKERNA 1–5*
 i den fleråriga budgetramen
 Åtaganden
 Betalningar
 *Rubrik 5: Kostnaderna för administration, bl.a. personalbehov, kommer att garanteras genom interna omplaceringar inom GD EAC.
 3.2.2.Beräknad inverkan på driftsanslagen
 –◻ Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i anspråk
 –X
 Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt följande:
 Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Mål- och resultatbeteckning
 ⇩
 År
 n
 År
 n+1
 År
 n+2
 År
 n+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 TOTALT
 RESULTAT
 Typ
 36
 Genomsnittliga kostnader
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Totalt antal
 Total kostnad
 SPECIFIKT MÅL nr 1
 37
 ...
 – Resultat
 Kommunikation
 0,3
 2
 0,600
 0
 0
 0,600
 – Resultat
 Seminarier
 0,25
 4
 1,000
 0
 0
 1,000
 – Resultat
 Delsumma för specifikt mål nr 1
 6
 1,600
 0
 0
 1,600
 SPECIFIKT MÅL nr 2...
 – Resultat
 Kommunikation
 0,3
 2
 0,600
 0
 0
 0,600
 – Resultat
 Seminarier och konferenser
 0,25
 3
 0,750
 0
 0
 0,750
 Delsumma för specifikt mål nr 2
 5
 1,350
 0
 0
 1,350
 SPECIFIKT MÅL nr 3...
 – Resultat
 Kommunikation
 0,3
 1
 0,300
 0
 0
 0,300
 – Resultat
 Seminarier och konferenser
 0,25
 3
 0,750
 0
 0
 0,750
 Delsumma för specifikt mål nr 3
 4
 1,050
 0
 0
 1,050
 TOTALA KOSTNADER
 4,000
 Resultat
 Kommunikationskampanj, t.ex. pressmeddelanden på video, korta videofilmer, visuell identitet, webbplats, PR, sociala medier, marknadsföringsmaterial, publikationer och tryckkostnader, studier och andra informationsaktiviteter.
 Seminarier och konferenser, t.ex. invignings- och avslutningskonferenser, föreläsningar, workshoppar, högnivåevenemang, journalistträffar, relaterade evenemang och andra typer av sammankomster i både Bryssel och medlemsstaterna.
 Kostnadsstruktur
 Utifrån tidigare erfarenheter i andra kulturrelaterade aktiviteter, särskilt inom ramen för Kreativa Europa, har en uppskattning gjorts om att den genomsnittliga kostnaden för en kommunikationskampanj på EU-nivå ligger runt 300 000 euro och att kostnaden för ett seminarium kan variera mellan 100 000 euro och 400 000 euro, beroende på omfattning och antal deltagare. Därmed är utgångspunkten att den genomsnittliga kostnaden för de seminarier som kommer att anordnas som del av Europaåret för kulturarv troligtvis är 250 000 euro.
 3.2.3.Beräknad inverkan på de administrativa anslagen
 3.2.3.1.Sammanfattning
 –◻ Förslaget/initiativet kräver inte att anslag av administrativ natur tas i anspråk
 –X
 Förslaget/initiativet kräver att anslag av administrativ natur tas i anspråk enligt följande:
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 År
 n
 38
 År
 n+1
 År
 n+2
 År
 n+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 TOTALT
 RUBRIK 5
 i den fleråriga budgetramen
 Personalfrågor
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Övriga administrativa utgifter
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Delsumma RUBRIK 5
 i den fleråriga budgetramen
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Utanför RUBRIK 5
 39
 i den fleråriga budgetramen
 Personalfrågor
 Andra utgifter
 av administrativ natur
 Delsumma
 utanför RUBRIK 5
 i den fleråriga budgetramen
 TOTALT
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Personalbehov och andra utgifter av administrativ natur ska täckas genom anslag inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn till begränsningar i fråga om budgetmedel.
 3.2.3.2.Beräknat personalbehov
 –◻ Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk
 –X
 Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande:
 Beräkningarna ska anges i heltidsekvivalenter
 År
 n
 År
 n+1
 År n+2
 År n+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 •Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda)
 XX 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna)
 1
 1
 1
 XX 01 01 02 (vid delegationer)
 XX 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder)
 10 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder)
 •Extern personal (i heltidsekvivalenter)
 40
 XX 01 02 01 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier finansierade genom ramanslaget)
 XX 01 02 02 (kontraktsanställda, lokalanställda, nationella experter, vikarier och unga experter som tjänstgör vid delegationerna)
 XX 01 04 yy
 41
 – vid huvudkontoret
 – vid delegationer
 XX 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med indirekta forskningsåtgärder)
 10 01 05 02 (kontraktsanställda, vikarier och nationella experter som arbetar med direkta forskningsåtgärder)
 Annan budgetrubrik (ange vilken)
 TOTALT
 1
 1
 1
 XX motsvarar det politikområde eller den avdelning i budgeten som avses.
 Personalbehoven ska täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i fråga om budgetmedel.
 Beskrivning av arbetsuppgifter:
 Tjänstemän och tillfälligt anställda
 Tillsammans med andra tjänster utforma och samordna Europaårets arbetsplan; fastställa riktlinjer för tjänste- och köpeavtal, och följa med i urvalsprocessen; säkerställa den interinstitutionella samordningen; förbereda genomgångar och tal för kommissionärer och generaldirektorat; se till att det finns pressmaterial och följa utvärderingen i efterhand.
 Extern personal
 3.2.4.Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen
 –X
 Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen
 –◻ Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen.
 Förklara vilka ändringar i planeringen som krävs, och ange berörda budgetrubriker och belopp.
 –◻ Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras.
 Beskriv behovet av sådana åtgärder, och ange berörda rubriker i budgetramen, budgetrubriker i den årliga budgeten samt belopp.
 3.2.5.Bidrag från tredje part
 –X Det ingår inga bidrag från tredje part i det aktuella förslaget eller initiativet
 –Förslaget eller initiativet kommer att medfinansieras enligt följande:
 Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 År
 n
 År
 n+1
 År
 n+2
 År
 n+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 Totalt
 Ange vilken extern organisation eller annan källa som bidrar till finansieringen
 TOTALA anslag som tillförs genom medfinansiering
 3.3.Beräknad inverkan på inkomsterna
 –X
 Förslaget/initiativet påverkar inte budgetens inkomstsida.
 –◻ Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna på följande sätt:
 Påverkan på egna medel
 Påverkan på ”diverse inkomster”
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Budgetrubrik i den årliga budgetens inkomstdel:
 Belopp som förts in för det innevarande budgetåret
 Förslagets eller initiativets inverkan på inkomsterna
 42
 År
 n
 År
 n+1
 År
 n+2
 År
 n+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 Artikel ....
 Ange vilka budgetrubriker i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att avsättas för särskilda ändamål.
 Ange med vilken metod inverkan på inkomsterna har beräknats.
 (1)
 Rådets resolution av den 16 november 2007 om en europeisk kulturagenda (2007/C 287/01), EUT C 287, 29.11.2007, s. 1.
 (2)
 Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om handlingsplanen för kultur 2015–2018 (2014/C/463/02).
 (3)
 Rådets slutsatser av den 21 maj 2014 om kulturarvet som en strategisk resurs för ett hållbart Europa (2014/C 183/08), EUT C 183, 14.6.2014, s. 36.
 (4)
 Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén av den 22 juli 204 – En integrerad kulturarvsstrategi för Europa, COM(2014) 477 final.
 (5)
 Yttrande från Europeiska regionkommittén – En integrerad kulturarvsstrategi för Europa (2015/C 195/04), EUT C 195, 12.6.2015, s. 22.
 (6)
 Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 – En integrerad kulturarvsstrategi för Europa (2014/2149(INI)), P8_TA(2015)0293.
 (7)
 Rådets resolution av den 16 november 2007 om en europeisk kulturagenda (2014/C 463/01), EUT C 463, 23.12.2014, s. 1.
 (8)
 Detta tas upp i det gemensamma meddelandet från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen, Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser, JOIN(2016) 29 final.
 (9)
 En allians som sammanför nätverk och organisationer på området och samordnas av Europa Nostra. Namnet Allians 3.3 är en hänvisning till artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen.
 (10)
 http://www.sharingheritage.de/en/main/
 (11)
 http://ec.europa.eu/culture/news/2015/0612-cultural-heritage-counts_en.htm
 .
 (12)
 http://bookshop.europa.eu/en/getting-cultural-heritage-to-work-for-europe-pbKI0 115128/
 .
 (13)
 http://www.jpi-culturalheritage.eu/wp-content/uploads/SRA-2014-06.pdf
 .
 (14)
 http://www.culturalbase.eu
 (15)
 ESFRI:s strategirapport om forskningsinfrastruktur – färdplan 2016.
 (16)
 EUT C , , s. .
 (17)
 Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén av den 22 juli 2014 – En integrerad kulturarvsstrategi för Europa, COM(2014) 477 final.
 (18)
 Rådets slutsatser av den 21 maj 2014 om kulturarvet som en strategisk resurs för ett hållbart Europa (2014/C 183/08) EUT C 183, 14.6.2014, s. 36.
 (19)
 Rådets resolution av den 16 november 2007 om en europeisk kulturagenda (2007/C 287/01), EUT C 287, 29.11.2007, s. 1.
 (20)
 Slutsatser av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om en arbetsplan för kultur 2015–2018, (2014/C 463/02), EUT C 463, 23.12.2014, s. 4.
 (21)
 Konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar 2005, Paris den 20 oktober 2005.
 (22)
 Förenta Nationernas generalförsamlings resolution av den 25 september 2015 Att förändra vår värld – 2030-agendan för hållbar utveckling.
 (23)
 Rådets resolution av den 16 november 2007 om en europeisk kulturagenda (2014/C 463/01), EUT C 463, 23.12.2014, s. 1.
 (24)
 Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 – En integrerad kulturarvsstrategi för Europa (2014/2149(INI)) P8_TA(2015)0293.
 (25)
 Yttrande från Europeiska regionkommittén – En integrerad kulturarvsstrategi för Europa (2015/C 195/04), EUT C 195, 12.6.2015, s. 22.
 (26)
 Detta tas upp i det gemensamma meddelandet från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen, Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser, JOIN(2016) 29 final.
 (27)
 Verksamhetsbaserad förvaltning och verksamhetsbaserad budgetering benämns ibland med de interna förkortningarna ABM respektive ABB.
 (28)
 I den mening som avses i artikel 54.2 a och b i budgetförordningen.
 (29)
 Närmare förklaringar av de olika metoderna för genomförande med hänvisningar till respektive bestämmelser i budgetförordningen återfinns på BudgWeb: https://myintracomm.ec.testa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (30)
 Differentierade respektive icke-differentierade anslag.
 (31)
 Efta: europeiska frihandelssammanslutningen.
 (32)
 Kandidatländer och i tillämpliga fall potentiella kandidatländer i västra Balkan.
 (33)
 Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.
 (34)
 Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.
 (35)
 Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.
 (36)
 Resultaten är de produkter och tjänster som ska tillhandahållas (t.ex. antal studentutbyten som har finansierats eller antal kilometer väg som har byggts).
 (37)
 Mål som redovisats under punkt 1.4.2. ”Specifikt/specifika mål...”.
 (38)
 Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.
 (39)
 Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.
 (40)
 [Denna fotnot förklarar vissa initialförkortningar som inte används i den svenska versionen].
 (41)
 Särskilt tak för finansiering av extern personal genom driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster).
 (42)
 När det gäller traditionella egna medel (tullar och sockeravgifter) ska nettobeloppen anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 % avdrag för uppbördskostnader.


text:
Zamoyski Palace is a large rococo and neoclassical palace complex located in Kozłówka, Lubartów County in Lublin Voivodeship in eastern Poland. The palace is one of Poland's official national Historic Monuments (Pomnik historii), as designated May 16, 2007 and tracked by the National Heritage Board of Poland.
 History
 The original palace was built in the first half of 18th century for Michał Bieliński, voivode of Chełmno; its architect was Jozef II Fontana. It represents the characteristic type of baroque suburban residence built entre cour et jardin (between the entrance court and the garden). Its architecture is original - a merger of European art with old Polish building traditions. In 1799, the Palace was acquired by the aristocratic Zamoyski family. It belonged to the family up until 1944. The palace experienced a period of great prosperity during the times of Count Konstanty Zamoyski who remodelled the palace in order to turn it into one of the most monumental and representative magnate residences in Poland.
 In 1928, the chairman of the Polish Gymnastics Society Sokół, Count Adam Michał Zamoyski, organized a training camp in the palace gardens for the Polish national gymnastics team in preparation for the 1928 Summer Olympics in Amsterdam.
 From November 1944, when the last owners Count Aleksander Zamoyski and his wife Countess Jadwiga Zamoyska were forced to flee their palace, it became the property of the Communist regime, whose grip on Poland ended in 1989. It currently hosts the Zamoyski family museum.
 The interiors of the palace were preserved despite the ravages of the German Nazi and Soviet Regimes from 1939 to 1989. The original opulent design and most of museum quality art from the Zamoyski family collections remain.
 The surroundings of the palace also include a historic chapel, French Baroque garden, stables and a carriage house. The palace grounds also feature the Gallery of Socrealism, the largest collection of communist art in Poland.
 Gallery
 See also
 List of Baroque residences
 References
 External links
 Muzeum Zamoyskich w Kozłówce
 Buildings and structures in Lublin Voivodeship
 Palaces in Poland
 Houses completed in 1742
 Rococo architecture in Poland
 Lubartów County
 Museums in Lublin Voivodeship
 Historic house museums in Poland
 Carriage museums
 Registered museums in Poland
 1742 establishments in the Polish–Lithuanian Commonwealth