type: other

text:
den 9 november 2016 (*)
 ”Begäran om förhandsavgörande – Direktiv 2008/48/EG – Konsumentskydd – Konsumentkrediter – Artiklarna 1, 3 led m, 10.1, 10.2, 22.1 och 23 – Tolkning av begreppen 'i pappersform’ och 'på något annat varaktigt medium’ – Avtal som hänvisar till en annan handling – Krav på 'skriftlig form’ i den mening som avses i nationell rätt – Angivande av erfordrad information genom hänvisning till objektiva parametrar – Uppgifter som ska anges i ett kreditavtal med fast löptid – Följder av att obligatoriska uppgifter saknas – Proportionalitet”
 I mål C‐42/15,
 angående en begäran om förhandsavgörande enligt artikel 267 FEUF, framställd av Okresný súd Dunajská Streda (Distriktsdomstolen i Dunajská Streda, Slovakien) genom beslut av den 19 december 2014, som inkom till domstolen den 2 februari 2015, i målet
 – Europeiska kommissionen, genom G. Goddin och A. Tokár, båda i egenskap av ombud,
 och efter att den 9 juni 2016 ha hört generaladvokatens förslag till avgörande,
 1 Begäran om förhandsavgörande avser tolkningen av artiklarna 1, 3 led m, 10.1, 10.2, 22.1 och 23 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/48/EG av den 23 april 2008 om konsumentkreditavtal och om upphävande av rådets direktiv 87/102/EEG (EUT L 133, 2008, s. 66, och rättelser i EUT L 207, 2009, s. 14, EUT L 199, 2010, s. 40, EUT L 234, 2011, s. 46 och EUT L 36, 2015, s. 15).
 2 Begäran har framställts i ett mål mellan Home Credit Slovakia a.s. och Klára Bíróová, där detta bolag yrkat betalning av resterande belopp avseende en kredit som bolaget beviljat Klára Bíróová för vilken hon inte uppfyllt sin betalningsskyldighet.
 3 I skälen 7, 9, 10, 19, 30, 31 och 47 i direktiv 2008/48 anges följande:
 ”(7) För att underlätta framväxten av en väl fungerande inre marknad för konsumentkrediter är det nödvändigt att föreskriva en harmoniserad ram på gemenskapsnivå på ett antal betydande områden. ...
 (9) Det krävs fullständig harmonisering för att kunna tillförsäkra alla konsumenter i gemenskapen ett högt och likvärdigt konsumentskydd som tillvaratar deras intressen och för att det ska skapas en verklig inre marknad. Det bör därför inte vara tillåtet för medlemsstaterna att behålla eller införa andra nationella bestämmelser än de som föreskrivs i detta direktiv. Denna begränsning bör dock gälla endast då detta direktiv innehåller harmoniserade bestämmelser. Det bör således stå medlemsstaterna fritt att behålla eller införa andra nationella bestämmelser om det inte finns några sådana harmoniserade bestämmelser. ...
 (10) Definitionerna i detta direktiv bestämmer harmoniseringens räckvidd. Medlemsstaternas skyldighet att genomföra bestämmelserna i detta direktiv bör därför begränsas till direktivets tillämpningsområde som det fastställs genom dessa definitioner. ...
 (30) Detta direktiv reglerar inte avtalsrättsliga frågor om giltigheten av kreditavtal. Medlemsstaterna får därför inom detta område behålla eller införa nationella bestämmelser som överensstämmer med gemenskapslagstiftningen. Medlemsstaterna kan reglera den rättsliga ordningen för ett erbjudande att ingå kreditavtal, särskilt när det ska ges och den period under vilken det är bindande för kreditgivaren. Om ett sådant erbjudande ges vid samma tidpunkt som den information som ska ges innan avtalet tecknas i enlighet med detta direktiv, bör det i likhet med all ytterligare information som kreditgivaren vill ge konsumenten, ges i ett separat dokument som kan bifogas 'Standardiserad europeisk konsumentkreditinformation’.
 (31) För att konsumenten ska känna till sina rättigheter och skyldigheter enligt kreditavtalet bör detta innehålla all nödvändig information på ett klart och tydligt sätt.
 (47) Medlemsstaterna bör anta regler om vilka sanktioner som ska tillämpas vid överträdelser av de nationella bestämmelser som antagits till följd av detta direktiv och se till att de genomförs.
 Medlemsstaterna bör behålla rätten att välja sanktioner, men de fastställda sanktionerna bör vara effektiva, proportionella och avskräckande.”
 5 I artikel 3, med rubriken ”Definitioner”, i samma direktiv anges följande under led m:
 m) varaktigt medium: varje medel som gör det möjligt för konsumenten att bevara information, som riktas till denne personligen, på ett sätt som är tillgängligt för användning i framtiden under en tid som är lämplig med hänsyn till vad som är avsikten med informationen och som tillåter oförändrad återgivning av den bevarade informationen.”
 6 I artikel 10 i samma direktiv, som har rubriken ”Information som ska ges i kreditavtal”, föreskrivs följande:
 a) Typ av kredit.
 b) De avtalsslutande parternas identitet och geografiska adress samt i förekommande fall den medverkande kreditförmedlarens identitet och geografiska adress.
 c) Kreditavtalets löptid.
 d) Det sammanlagda kreditbeloppet och villkoren för utnyttjande av krediten.
 e) Varan eller tjänsten och dess kontantpris vid kredit i form av betalningsanstånd för en särskild vara eller en tjänst eller vid kombinerade kreditavtal.
 f) Krediträntan, gällande villkor för krediträntan, alla referensindex eller referensräntor som gäller den ursprungliga krediträntan, i den mån dessa finns tillgängliga, samt perioder, villkor och förfarande för ändringar av krediträntan, samt, om olika krediträntor tillämpas under olika omständigheter, ovannämnda information om samtliga tillämpliga räntor.
 k) I förekommande fall avgifter för administration av ett eller flera konton där både betalningstransaktioner och kreditutnyttjande registreras, om det inte är frivilligt att öppna kontot, avgifter för att använda ett betalningsmedel för både betalningstransaktioner och kreditutnyttjande, eventuella andra avgifter med anknytning till kreditavtalet och på vilka villkor dessa kostnader kan ändras.
 l) Tillämplig dröjsmålsränta enligt de villkor som är tillämpliga när kreditavtalet ingås och villkoren för ändring av denna samt i tillämpliga fall avgifterna när avtalsförpliktelser inte fullgörs.
 m) En varning avseende konsekvenserna av uteblivna betalningar.
 n) I förekommande fall uppgift om att en notariatsavgift tillkommer.
 o) Eventuella begärda säkerheter och försäkringar.
 p) Förekomst eller avsaknad av ångerrätt, frist under vilken ångerrätten kan utövas samt andra villkor för att utöva denna rätt, inklusive information om konsumentens skyldighet att återbetala det utnyttjade kapitalet och räntan i enlighet med artikel 14.3 b samt det upplupna räntebeloppet per dag.
 q) Information om rättigheterna enligt artikel 15 samt villkoren för utövande av dessa rättigheter.
 r) Uppgift om rätten till förtidsåterbetalning, förfarandet vid förtidsåterbetalning och, i förekommande fall, information om kreditgivarens rätt till kompensation och hur denna kompensation ska fastställas.
 s) Förfarandet för att utöva rätten att säga upp kreditavtalet.
 t) Uppgift om huruvida det finns tillgång till en mekanism för klagomål och prövning utanför domstol för konsumenten och hur denne i så fall ska gå till väga.
 v) I förekommande fall, den behöriga tillsynsmyndighetens namn och adress.
 7 Artikel 14 i direktiv 2008/48 har rubriken ”Ångerrätt”. I artikel 14.1 föreskrivs följande:
 8 I artikel 22 i detta direktiv, med rubriken ”Harmonisering och detta direktivs tvingande karaktär”, föreskrivs följande:
 9 I artikel 23 i direktivet, med rubriken ”Sanktioner”, föreskrivs följande:
 10 I bilaga II till direktiv 2008/48 behandlas ”standardiserad europeisk konsumentkreditinformation”. Punkt 2 i denna bilaga, med rubriken ”Beskrivning av huvuddragen i kreditprodukten”, innehåller en rad med följande lydelse: ”Avbetalningar och, i förekommande fall, i vilken ordning dessa ska fördelas”. Under nämnda rubrik ges följande beskrivning:
 Ränta och/eller avgifter ska betalas på följande sätt ...”
 11 Zákon č. 129/2010 Z. z. o spotrebiteľských úveroch a o iných úveroch a pôžičkách pre spotrebiteľov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (lag nr 129/2010 om konsumentkrediter, andra krediter och lån till konsumenter samt om ändring av vissa lagar), i den lydelse som är tillämplig i det nationella målet (nedan kallad lag nr 129/2010), införlivar direktiv 2008/48 med slovakisk rätt.
 12 I artikel 9 i nämnda lag föreskrivs följande:
 ”1. Ett konsumentkreditavtal ska upprättas skriftligen. Varje avtalspart ska erhålla minst en kopia av avtalet, antingen i pappersform eller på ett annat varaktigt medium som är tillgängligt för konsumenten.
 2. Konsumentkreditavtalet ska, utöver de allmänna uppgifter som föreskrivs i civillagen..., innehålla följande uppgifter:
 k) Storlek, antal och förfallodatum för avbetalningar av skuldbeloppet samt betalning av ränta och andra avgifter och, i förekommande fall, den ordning enligt vilken betalningarna ska fördelas på olika utestående skulder med olika krediträntor för återbetalning.
 l) Om skuldbeloppet ska amorteras med stöd av ett konsumentkreditavtal med fast löptid, konsumentens rätt att, på begäran och utan avgift, när som helst under hela kreditavtalets löptid, erhålla en sammanställning i form av en amorteringsplan enligt punkt 5.
 13 I artikel 11.1 i nämnda lag anges följande:
 a) konsumentkreditavtalet inte är skriftligt enligt artikel 9.1 och inte innehåller de uppgifter som anges i artikel 9.2 a–k, r och y samt i artikel 10.1,
 b) konsumentkreditavtalet inte innehåller någon uppgift om exakt effektiv ränta till nackdel för konsumenten.”
 14 I artikel 40 i Občiansky zákonník (civillagen) föreskrivs följande:
 ”1. En rättsakt är ogiltig om den inte är upprättad i den form som föreskrivs i lag eller såsom överenskommits mellan parterna.
 3. En rättsakt i skriftlig form är giltig om den är undertecknad av den som upprättat den. Om akten upprättats av flera personer behöver deras underskrifter inte nödvändigtvis finnas med i samma handling, såvida inte annat föreskrivs i lag. Underskriften kan ersättas av elektronisk underskrift i de fall detta motsvarar praxis på området.
 4. Kravet på skriftlig form är uppfyllt när upprättandet av rättsakten sker med hjälp av telefax, telegram eller elektroniska medel som gör det möjligt att materialisera rättsaktens innehåll och identifiera dess upphovsman. Kravet på skriftlig form är alltid uppfyllt när den elektroniskt upprättade rättsakten är undertecknad med certifierad elektronisk signatur.
 15 Artikel 46.2 i civillagen har följande lydelse:
 ”Ingående av ett skriftligt avtal medför endast att det föreligger ett anbud som accepterats skriftligen. ...”
 16 Artikel 273 i Obchodný zákonník (handelslagen) har följande lydelse:
 ”1. En del av avtalsvillkoren får fastställas genom hänvisning till allmänna avtalsvillkor som utarbetats av bransch- eller intresseorganisationer eller till andra affärsvillkor som de avtalstecknande parterna känner till eller som bifogas anbudet.
 3. För att upprätta avtalet får standardavtal användas om detta utgör gängse affärspraxis.”
 17 Den 29 juni 2011 ingick Home Credit Slovakia, i sin egenskap av kreditgivare, ett kreditavtal med Klára Bíróová (låntagare). Avtalet upprättades på ett förtryckt standardformulär som innehöll rutor som var ifyllda då krediten beviljades.
 18 Enligt begäran om förhandsavgörande innehöll rutorna information avseende bland annat låntagarens personuppgifter och hennes yrke inklusive hennes lön. Vidare gavs uppgift om själva krediten och hur beloppet skulle ställas till förfogande, det vill säga det totala kreditbeloppet och det totala belopp som konsumenten skulle erlägga, månatligt avbetalningsbelopp, antal avbetalningar och betalningsfristerna för att återbetala krediten, krediträntan samt den totala återbetalningsfristen. Sistnämnda frist var 36 månader från tidpunkten för kreditens beviljande. Den årliga effektiva räntan uppgick till mellan 35 procent och 37,5 procent. Uppgift om exakt belopp skulle lämnas när krediten väl beviljats.
 19 Det totala kreditbeloppet uppgick till 700 euro. I avtalet stadgades att låntagaren skulle återbetala ett sammanlagt belopp om 1 087,56 euro.
 20 I avtalet angavs dessutom att en handling med rubriken ”Villkor för låneavtal med Home Credit Slovakia, a.s. – penninglån” (nedan kallade de allmänna avtalsvillkoren) utgjorde en integrerad del av avtalet.
 21 Det sålunda redigerade kreditavtalet undertecknades av Home Credit Slovakia och Klára Bíróová. Med sin namnteckning intygade Klára Bíróová, enligt vad som angavs i avtalet, att hon erhållit de allmänna avtalsvillkoren, att hon tagit del av dem, att klausulerna i nämnda avtalsvillkor var klara och tillräckligt tydliga och att hon gav sitt samtycke till att hon var bunden av dem.
 22 De allmänna avtalsvillkoren undertecknades däremot inte av avtalsparterna.
 23 Enligt de allmänna avtalsvillkoren hade låntagaren möjlighet att, på begäran och utan avgift, när som helst under hela kreditavtalets löptid erhålla en sammanställning i form av en amorteringsplan av vilken det framgår vilka delbetalningar som ska göras samt under vilka tidsperioder och på vilka villkor dessa belopp ska betalas. Amorteringsplanen ska för varje delbetalning även innehålla uppgift om vad som utgör amortering av kapitalet, ränta och eventuella andra kostnader.
 24 I de allmänna avtalsvillkoren angavs dock inte hur stor del av låntagarens månatliga avbetalning som avsåg betalning av ränta och kostnader respektive för amortering av det lånade kapitalet.
 25 Efter att ha gjort två avbetalningar av krediten upphörde Klára Bíróová att återbetala den beviljade krediten. Home Credit Slovakia begärde då att hela det resterande kreditbeloppet skulle erläggas och uppmanade Klára Bíróová att betala kapitalbeloppet, dröjsmålsränta och de i kreditavtalet fastställda förseningsavgifterna.
 26 Då någon betalning inte erlagts väckte Home Credit Slovakia talan vid den hänskjutande domstolen för att erhålla betalning för sin fordran. Eftersom de allmänna avtalsvillkoren inte undertecknats av parterna, framstår det enligt nämnda domstol som oklart huruvida kreditavtalet är giltigt. Den hänskjutande domstolen menar att målets utgång är beroende av hur direktiv 2008/48 ska tolkas.
 27 Mot denna bakgrund beslutade Okresný súd Dunajská Streda (Distriktsdomstolen i Dunajská Streda, Slovakien) att vilandeförklara målet och ställa följande frågor till EU-domstolen:
 ”1) Ska begreppen 'pappersform’ och 'annat varaktigt medium’ enligt artikel 10.1 jämförd med artikel 3 led m i direktiv 2008/48 tolkas så, att de omfattar inte enbart texten (fysisk papperskopia) i den av avtalsparterna undertecknade handlingen, som ska innehålla de delar (uppgifter) som anges i direktivets artikel 10.2 leden a–v, utan även alla övriga handlingar som nämnda text hänvisar till och som enligt nationell rätt utgör en integrerad del av avtalet (till exempel en handling som innehåller 'allmänna avtalsvillkor’, 'kreditvillkor ', en 'förteckning över kostnader’, en 'avbetalningsplan’, vilka upprättats av kreditgivaren), även om sådana handlingar i sig själva inte uppfyller kravet på 'skriftlig form’ enligt nationell rätt (till exempel på grund av att de inte har undertecknats av avtalsparterna)?
 2) Mot bakgrund av svaret på den första frågan:
 Ska artikel 10.1 och 10.2 i direktiv 2008/48 jämförd med direktivets artikel 1, enligt vilken direktivet syftar till en fullständig harmonisering på det aktuella området, tolkas så, att den utgör hinder för en nationell lagstiftning eller praxis som stadgar att alla delar av avtalet som anges i artikel 10.2 leden a–v ska ingå i en enda handling som uppfyller kravet på 'skriftlig form’ enligt den berörda medlemsstatens lagstiftning (det vill säga i princip i en handling undertecknad av avtalsparterna), och inte tillerkänner konsumentkreditavtalet full rättsverkan enbart till följd av att vissa av de ovannämnda delarna inte ingår i denna undertecknade handling, även i det fall där dessa delar (eller några av dessa) ingår i en separat handling (som till exempel innehåller 'allmänna avtalsvillkor’, 'kreditvillkor’, en 'förteckning över kostnader’, en 'avbetalningsplan’, vilka upprättats av kreditgivaren), med beaktande av att det skriftliga avtalet hänvisar till denna handling, att villkoren enligt nationell rätt för att denna handling ska integreras som en del i avtalet är uppfyllda och att det förhandlade konsumentkreditavtalet sammantaget på detta sätt uppfyller kraven på att avtalet ska upprättas på 'annat varaktigt medium’ enligt direktivets artikel 10.1?
 3) Ska artikel 10.2 led h i direktiv 2008/48 tolkas så, att de uppgifter som krävs genom denna bestämmelse (närmare bestämt 'periodicitet för delbetalningar’)
 – ska anges i villkoren i det berörda avtalet (i princip genom angivande av förfallodatum (dag, månad, år) för de enskilda avbetalningarna), eller
 – att det räcker att avtalet innehåller en allmän hänvisning till objektivt identifierbara parametrar utifrån vilka det går att utläsa dessa uppgifter (till exempel genom avtalsvillkoret 'månadsbeloppen ska betalas senast den 15:e i varje kalendermånad’, 'den första avbetalningen ska ske senast en månad efter avtalets undertecknande och alla övriga avbetalningar ska alltid ske senast en månad efter den föregående avbetalningens förfallodatum’ eller andra liknande formuleringar)?
 4) Om den korrekta tolkningen är den som anges i den andra strecksatsen i den tredje frågan: Ska artikel 10.2 led h i direktiv 2008/48 då tolkas så, att den uppgift som krävs genom denna bestämmelse (närmare bestämt 'periodicitet för delbetalningar’) även kan ingå i en separat handling till vilken det avtal som uppfyller kravet på skriftlig form hänvisar (i enlighet med direktivets artikel 10.1), men som inte nödvändigtvis i sig själv måste uppfylla detta krav (det vill säga i princip att den inte nödvändigtvis måste vara undertecknad av avtalsparterna; till exempel en handling som innehåller 'allmänna avtalsvillkor’, 'kreditvillkor’, en 'förteckning över kostnader’, en 'avbetalningsplan’, vilka upprättats av kreditgivaren)?
 5) Ska artikel 10.2 led i jämförd med artikel 10.2 led h i direktiv 2008/48 tolkas så, att
 – det tidsbegränsade kreditavtalet, enligt vilket återbetalningen/amorteringen av det utlånade kapitalbeloppet sker genom avbetalningar, inte nödvändigtvis vid sitt upprättande måste innehålla exakt uppgift för varje avbetalning om vad som utgör återbetalning av det utlånade kapitalbeloppet och vad som utgör betalning av vanlig ränta och avgifter (det vill säga att den detaljerade avbetalnings-/amorteringsplanen inte nödvändigtvis måste utgöra en integrerad del av avtalet) utan dessa uppgifter kan ingå i en avbetalnings-/amorteringsplan som kreditgivaren presenterar för kredittagaren på vederbörandes begäran; eller så, att
 – artikel 10.2 led h garanterar kredittagarens ytterligare rätt att på begäran när som helst under kreditavtalets giltighetstid erhålla en sammanställning i form av en amorteringsplan med hänvisning till en särskild dag, utan att denna rätt befriar avtalsparterna från förpliktelsen att redan i avtalet för varje avbetalning (som ska göras på grundval av kreditavtalet under dess löptid) ange vad som utgör återbetalning av kapitalbelopp och betalning av vanlig ränta och kostnader, och detta separat för det aktuella avtalet?
 6) Om den korrekta tolkningen är den som anges i den första strecksatsen i den femte frågan: Omfattas då denna fråga av den fullständiga harmonisering som eftersträvas med direktiv 2008/48, vilket innebär att medlemsstaten enligt direktivets artikel 22.1 inte får bestämma att kreditavtalet ska innehålla exakt uppgift för varje avbetalning om vad som utgör återbetalning av det utlånade kapitalbeloppet och vad som utgör betalning av vanlig ränta och avgifter (det vill säga att den detaljerade amorteringsplanen utgör en integrerad del av avtalet)?
 7) Ska bestämmelserna i artikel 1 i direktiv 2008/48, enligt vilken direktivet syftar till en fullständig harmonisering inom det aktuella området, eller i direktivets artikel 23, enligt vilken sanktionerna ska vara proportionella, tolkas så, att nämnda bestämmelser utgör hinder för en bestämmelse i den nationella lagstiftningen enligt vilken avsaknaden av merparten av de delar av kreditavtalet som krävs enligt artikel 10.2 i direktiv 2008/48 medför att den beviljade krediten ska anses ha getts ränte- och kostnadsfritt, så att kredittagaren är skyldig att återbetala endast det kapitalbelopp som har erhållits på grundval av avtalet till kreditgivaren?”
 28 Den första och den andra frågan ska prövas tillsammans. Den hänskjutande domstolen har ställt dessa frågor för att få klarhet i huruvida artikel 10.1 och 10.2 i direktiv 2008/48, jämförd med artikel 3 led m i samma direktiv, ska tolkas så, att samtliga de uppgifter i kreditavtalet som avses i artikel 10.2 i nämnda direktiv ska finnas med i en och samma handling, att ett kreditavtal upprättat i pappersform ska undertecknas av avtalsparterna och att detta krav på undertecknande omfattar samtliga delar av ett sådant avtal.
 29 EU-domstolen erinrar inledningsvis om att kreditavtal enligt artikel 10.1 första stycket i direktiv 2008/48 ska upprättas i pappersform eller på något annat varaktigt medium.
 30 Det finns emellertid inte något i direktivet som säger att kreditavtal som omfattas av denna bestämmelse ska upprättas i en och samma handling.
 31 Såsom framgår av artikel 10.2 i direktiv 2008/48, jämförd med skäl 31 i samma direktiv, är kravet att ett kreditavtal som upprättats i pappersform eller på något annat varaktigt medium på ett klart och kortfattat sätt ska innehålla de uppgifter som avses i den bestämmelsen, nödvändigt för att konsumenten ska känna till sina rättigheter och skyldigheter.
 32 Detta krav bidrar till att det mål som eftersträvas med direktiv 2008/48 kan uppnås. Detta mål består i en fullständig och tvingande harmonisering av vissa betydande områden vilken anses nödvändig för att kunna tillförsäkra alla konsumenter i unionen ett högt och likvärdigt skydd som tillvaratar deras intressen och för att underlätta införandet av en välfungerande inre marknad för konsumentkrediter (se, för ett liknande resonemang, dom av den 21 april 2016, Radlinger och Radlingerová, C‐377/14, EU:C:2016:283, punkt 61).
 33 Även om samtliga uppgifter som avses i artikel 10.2 i direktiv 2008/48 inte nödvändigtvis måste inkluderas i en och samma handling för att ovannämnda mål ska anses uppfyllt, är det dock viktigt att påpeka att med hänsyn till vad som stadgas i artikel 10.1 ska samtliga uppgifter som räknas upp i artikel 10.2 upprättas i pappersform eller på något annat varaktigt medium och utgöra en integrerad del av kreditavtalet.
 34 Då de uppgifter som avses i artikel 10.2 i direktiv 2008/48 ska anges på ett klart och kortfattat sätt är det – såsom generaladvokaten påpekade i punkt 52 i sitt förslag till avgörande – nödvändigt att kreditavtalet innehåller en klar och tydlig hänvisning till de övriga handlingar upprättade i pappersform eller på något annat varaktigt medium som innehåller dessa uppgifter och som verkligen överlämnats till konsumenten innan avtalet ingicks, så att vederbörande ges möjlighet att känna till samtliga sina rättigheter och skyldigheter.
 35 Med hänvisning till definitionen av ”ett varaktigt medium” i den mening som avses i artikel 3 led m i direktiv 2008/48, har EU-domstolen slagit fast att ett sådant medium, på motsvarande sätt som papper, ska säkerställa att konsumenten innehar den aktuella informationen så att han eller hon, i förekommande fall, kan göra gällande sina rättigheter. Relevant i detta sammanhang är att konsumenten har möjlighet att bevara information som tillställts vederbörande personligen på ett sätt som garanterar att dess innehåll förblir oförändrat och att den är tillgänglig under en tid som är lämplig samt att det är möjligt att återge informationen oförändrad (se, för ett liknande synsätt, såvitt gäller Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG av den 20 maj 1997 om konsumentskydd vid distansavtal (EGT L 144, 1997, s. 19), dom av den 5 juli 2012, Content Services, C‐49/11, EU:C:2012:419, punkterna 42–44).
 36 Vad därefter gäller frågan huruvida ett kreditavtal upprättat i pappersform måste vara undertecknat av parterna enligt de villkor som föreskrivs i den aktuella medlemsstatens rättssystem, gör EU-domstolen följande bedömning. I artikel 10.1 första stycket i direktiv 2008/48 görs ingen hänvisning till nationell rätt, varför begreppen ”i pappersform” och ”varaktigt medium” i denna bestämmelse ska anses ha en självständig betydelse. Tolkningen av dessa begrepp avgörs inte utifrån nationella bestämmelser om vilka formkrav som gäller för kreditavtal.
 37 Begreppet ”i pappersform” definieras inte i direktivet. I artikel 3 led m i direktivet anges däremot att ”varaktigt medium” utgörs av varje medel som gör det möjligt för konsumenten att bevara information, som riktas till denne personligen, på ett sätt som är tillgängligt för användning i framtiden under en tid som är lämplig med hänsyn till vad som är avsikten med informationen och som tillåter oförändrad återgivning av den bevarade informationen.
 38 Det framgår av själva ordalydelsen i artikel 10.1 i direktiv 2008/48 att begreppet ”i pappersform” hänvisar till det underlag på vilket kreditavtalet upprättats, utan att det krävs att underlaget undertecknats. Med hänsyn härtill vill den hänskjutande domstolen närmare bestämt få klarlagt huruvida direktivet utgör hinder för att en medlemsstat föreskriver ett sådant krav i sin nationella lagstiftning.
 39 Enligt ordalydelsen i artikel 10.1 andra stycket i direktiv 2008/48 ska denna artikel inte påverka eventuella nationella bestämmelser som överensstämmer med unionslagstiftningen och som avser giltigheten av ingåendet av kreditavtal.
 40 Ett krav i nationell rätt (se punkt 26 ovan) på att parterna i ett i pappersform upprättat kreditavtal ska underteckna avtalet såsom ett formkrav för avtalets giltighet, utgör en nationell bestämmelse som avser giltigheten av ingåendet av kreditavtal i den mening som avses i nämnda bestämmelse i direktiv 2008/48.
 41 Varken direktiv 2008/48, som syftar till att genomföra en fullständig och tvingande harmonisering av vissa betydande områden vilken anses nödvändig för att kunna tillförsäkra alla konsumenter i unionen ett högt och likvärdigt skydd som tillvaratar deras intressen och för att underlätta införandet av en välfungerande inre marknad för konsumentkrediter (se, för ett liknande resonemang, dom av den 27 mars 2014, LCL Le Crédit Lyonnais, C‐565/12, EU:C:2014:190, punkt 42; dom av den 18 december 2014, CA Consumer Finance, C‐449/13, EU:C:2014:2464, punkt 21, och dom av den 21 april 2016, Radlinger och Radlingerová, C‐377/14, EU:C:2016:283, punkt 61), eller unionsrätten i allmänhet utgör hinder för ett sådant krav.
 42 Vad för det tredje gäller frågan huruvida det i nationell rätt uppställda kravet på undertecknande kan tillämpas på alla delar av sådana avtal, betonar EU-domstolen att ”kreditavtal” i den mening som avses i artikel 3 led c i direktiv 2008/48, upprättat i enlighet med artikel 10.1 i samma direktiv i pappersform eller på något annat varaktigt medium, måste ange de uppgifter som avses i artikel 10.2 i samma direktiv på ett klart och tydligt sätt.
 43 Samtliga dessa uppgifter måste följaktligen, såsom generaladvokaten påpekade i punkt 35 i sitt förslag till avgörande, inkluderas i ett sådant avtal.
 44 När en medlemsstat i nationell lagstiftning föreskriver att kravet på undertecknande är tillämpligt på alla uppgifter i avtalet, vilket det ankommer på den hänskjutande domstolen att kontrollera, utgör varken direktiv 2008/48 eller unionsrätten i allmänhet något hinder mot detta krav.
 45 Mot denna bakgrund ska den första och den andra frågan besvaras enligt följande. Artikel 10.1 och 10.2 i direktiv 2008/48, jämförd med artikel 3 led m i samma direktiv, ska tolkas på följande sätt:
 – Kreditavtal måste inte nödvändigtvis upprättas i en enda handling, men samtliga uppgifter som avses i artikel 10.2 i nämnda direktiv ska anges i pappersform eller på något annat varaktigt medium.
 – Nämnda artikel utgör inte hinder för att en medlemsstat i sin nationella lagstiftning föreskriver dels att kreditavtal som omfattas av tillämpningsområdet för direktiv 2008/48 och som upprättats i pappersform måste undertecknas av parterna, dels att detta krav på undertecknande är tillämpligt på samtliga de uppgifter i avtalet som avses i artikel 10.2 i samma direktiv.
 46 Den tredje och den fjärde frågan ska prövas tillsammans. Den hänskjutande domstolen har ställt dessa frågor för att få klarhet i huruvida artikel 10.2 led h i direktiv 2008/48 ska tolkas så, att det är nödvändigt att i kreditavtalet ange varje betalning som konsumenten ska göra med hänvisning till ett visst datum, eller om det härvidlag är tillräckligt med en allmän hänvisning i avtalet som gör det möjligt att identifiera tidpunkten då dessa betalningar ska göras.
 47 Enligt nämnda bestämmelse ska kreditavtalet på ett klart och kortfattat sätt innehålla uppgift om storlek, antal och periodicitet för de delbetalningar som konsumenten ska göra och, i förekommande fall, den ordning enligt vilken betalningarna ska fördelas på olika utestående skulder med olika krediträntor för återbetalning
 48 Syftet med bestämmelsen är – såsom generaladvokaten påpekade i punkt 55 i sitt förslag till avgörande – att garantera att konsumenten känner till den tidpunkt då varje delbetalning förfaller till betalning.
 49 När avtalsvillkoren ger konsumenten möjlighet att utan svårighet och med säkerhet identifiera tidpunkten då dessa betalningar ska erläggas, är detta syfte således uppfyllt.
 50 Mot denna bakgrund ska den tredje och fjärde frågan besvaras enligt följande. Artikel 10.2 led h i direktiv 2008/48 ska tolkas så, att det inte är nödvändigt att i kreditavtalet ange förfallodatum för varje betalning som konsumenten ska göra med hänvisning till ett visst datum, under förutsättning att avtalsvillkoren ger konsumenten möjlighet att utan svårighet och med säkerhet identifiera tidpunkten då dessa betalningar ska erläggas.
 51 Den femte och den sjätte frågan ska prövas tillsammans. Den hänskjutande domstolen har ställt dessa frågor för att få klarhet i huruvida artikel 10.2 leden h och i) i direktiv 2008/48 ska tolkas så, att ett kreditavtal med fast löptid som föreskriver att kapitalbeloppet ska avbetalas genom delbetalningar ska ange – i en amorteringsplan – vilken andel av varje delbetalning som utgör återbetalning av det utlånade kapitalbeloppet. Om frågan besvaras nekande önskas svar på om dessa bestämmelser – utifrån artikel 22.1 i direktivet – utgör hinder för att en medlemsstat föreskriver en sådan skyldighet i sin nationella lagstiftning.
 52 Såsom påpekats i punkt 47 ovan, föreskriver artikel 10.2 led h i direktivet att kreditavtalet endast måste ange storlek, antal och periodicitet för de delbetalningar som konsumenten ska göra och, i förekommande fall, den ordning enligt vilken betalningarna ska fördelas på olika utestående skulder med olika krediträntor för återbetalning.
 53 Det framgår av artikel 10.2 i och 10.3 i samma direktiv att det endast är på konsumentens begäran som kreditgivaren när som helst under hela kreditavtalets löptid och utan avgift är skyldig att tillställa konsumenten en sammanställning i form av en amorteringsplan.
 54 Med hänsyn till bestämmelsernas tydliga ordalydelse finner EU-domstolen att direktiv 2008/48 inte föreskriver någon skyldighet att i kreditavtalet inkludera en sådan sammanställning i form av en amorteringsplan.
 55 Vad sedan gäller medlemsstaternas möjlighet att föreskriva en sådan skyldighet i sin nationella rätt, betonar EU-domstolen att medlemsstaterna inte, såvitt gäller avtal som omfattas av tillämpningsområdet för direktiv 2008/48, kan föreskriva några skyldigheter för avtalsparterna som inte stadgas i direktivet när detta innehåller harmoniserade bestämmelser på det område som skyldigheterna avser (se, analogt, dom av den 12 juli 2012, SC Volksbank România, C‐602/10, EU:C:2012:443, punkterna 63 och 64).
 56 Artikel 10.2 i direktiv 2008/48 genomför emellertid en sådan harmonisering av de uppgifter som är obligatoriska att ha med i kreditavtal.
 57 Kreditavtalet ska visserligen enligt artikel 10.2 led u i direktivet på ett klart och kortfattat sätt innehålla uppgift om eventuella andra avtalsvillkor. Syftet med bestämmelsen är emellertid att föreskriva en skyldighet att i avtalet, upprättat i pappersform eller på något annat varaktigt medium, inkludera alla avtalsvillkor som parterna kommit överens om inom ramen för sitt avtalsförhållande rörande krediten.
 58 Däremot kan bestämmelsen inte tolkas så, att den ger medlemsstaterna rätt att i sina nationella lagstiftningar föreskriva en skyldighet att i ett kreditavtal inkludera andra uppgifter än dem som anges i artikel 10.2 i direktivet.
 59 Den femte och den sjätte frågan ska således besvaras på följande sätt. Artikel 10.2 leden h och i) i direktiv 2008/48 ska tolkas så, att kreditavtalet med fast löptid som föreskriver att kapitalbeloppet ska avbetalas genom delbetalningar inte måste ange – i en amorteringsplan – vilken andel av varje delbetalning som utgör återbetalning av det utlånade kapitalbeloppet. Nämnda bestämmelser, jämförda med artikel 22.1 i direktivet, utgör hinder för att en medlemsstat föreskriver en sådan skyldighet i sin nationella lagstiftning.
 60 Den hänskjutande domstolen har ställt den sjunde frågan för att få klarhet i huruvida artikel 23 i direktiv 2008/48 ska tolkas så, att den inte utgör hinder mot att en medlemsstat i sin nationella lagstiftning föreskriver att ett kreditavtal som inte innehåller samtliga uppgifter som erfordras enligt artikel 10.2 i samma direktiv ska anses vara ränte- och avgiftsfritt.
 61 EU-domstolen erinrar inledningsvis om att medlemsstaterna enligt artikel 23 i direktiv 2008/48 ska fastställa bestämmelser om sanktioner som ska tillämpas vid överträdelse av de nationella bestämmelser som antas enligt detta direktiv och vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa att de genomförs.
 62 Dock följer det av skäl 47 i direktivet att medlemsstaterna förvisso behåller rätten att välja sanktioner, men att de fastställda sanktionerna bör vara effektiva, proportionella och avskräckande (se, för ett liknande resonemang, dom av den 27 mars 2014, LCL Le Crédit Lyonnais, C‐565/12, EU:C:2014:190, punkt 43).
 63 EU-domstolen har redan slagit fast att sanktionernas stränghet ska vara anpassad till hur allvarliga de överträdelser är som beivras, och särskilt säkerställa att sanktionerna har en avskräckande verkan samtidigt som proportionalitetsprincipen iakttas (se dom av den 27 mars 2014, LCL Le Crédit Lyonnais, C‐565/12, EU:C:2014:190, punkt 45 och där angiven rättspraxis).
 64 I domen av den 27 mars 2014, LCL Le Crédit Lyonnais (C‐565/12, EU:C:2014:190) har EU-domstolen redan gjort en bedömning av huruvida sådana begränsningar av ett av en medlemsstat fastställt sanktionssystem har iakttagits. I det aktuella fallet gällde det en sanktion bestående i att kreditgivaren i princip förlorade hela sin rätt till ränta vid åsidosättande av sin skyldighet enligt artikel 8 i direktiv 2008/48 att innan avtalet ingås bedöma konsumentens kreditvärdighet.
 65 Med hänsyn till betydelsen av syftet att skydda konsumenterna, som är en inneboende del i kreditgivarens skyldighet att kontrollera låntagarens kreditvärdighet, har EU-domstolen slagit fast att om sanktionen med förlorad ränta försvagas, eller helt omintetgörs, blir slutsatsen ofrånkomligen att denna inte är riktigt avskräckande (se, för ett liknande resonemang, dom av den 27 mars 2014, LCL Le Crédit Lyonnais, C‐565/12, EU:C:2014:190, punkterna 52 och 53).
 66 I fall då vissa uppgifter om återbetalningsvillkor och om avgifter för en kredit inte medtagits i ett kreditavtal, har EU-domstolen likaså slagit fast att med hänsyn till det i rådets direktiv 87/102/EEG av den 22 december 1986 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om konsumentkrediter (EGT L 42, 1987, s. 48; svensk specialutgåva, område 15, volym 7, s. 202), i dess lydelse enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/7/EG av den 16 februari 1998 (EGT L 101, 1998, s. 17) (nedan kallat direktiv 87/102), föreskrivna syftet att skydda konsumenten mot oskäliga kreditvillkor och för att ge denne möjlighet att då avtalet ingås ha full kännedom om villkoren för hur det ingångna avtalet kommer att fullgöras i framtiden, krävdes enligt artikel 4 i nämnda direktiv att låntagaren skulle ha kännedom om samtliga uppgifter som kunde påverka vidden av hans eller hennes åtaganden (se dom av den 9 juli 2015, Bucura, C‐348/14, ej publicerad, EU:C:2015:447, punkt 57).
 67 Angivelse av den effektiva räntan i kreditavtalet har bedömts vara av väsentlig betydelse såvitt gäller direktiv 87/102, i synnerhet som detta ger konsumenten möjlighet att bedöma vidden av sitt åtagande (se, för ett liknande resonemang, beslut av den 16 november 2010, Pohotovosť, C‐76/10, EU:C:2010:685, punkterna 70 och 71).
 68 Direktiv 87/102 har emellertid tolkats så, att de nationella domstolarna har rätt att ex officio tillämpa de bestämmelser genom vilka artikel 4 i direktivet har införlivats med nationell rätt och i vilka bestämmelser det föreskrivs att ett konsumentkreditavtal som inte innehåller uppgift om den effektiva räntan medför att krediten ska anses ha getts ränte- och avgiftsfritt (se, för ett liknande resonemang, beslut av den 16 november 2010, Pohotovosť, C‐76/10, EU:C:2010:685, punkt 76).
 69 Mot bakgrund av rättspraxis (se punkterna 63–68 ovan) finner EU-domstolen att kreditgivarens åsidosättande av en väsentlig skyldighet i direktiv 2008/48 kan beivras enligt nationell rätt med att kreditgivaren förlorar sin rätt att ta ut ränta och avgifter.
 70 Av sådan väsentlig betydelse är skyldigheten att i kreditavtalet ange bland annat uppgift om till exempel den effektiva ränta som avses i artikel 10.2 led g i direktiv 2008/48, storlek, antal och periodicitet för delbetalningarna i enlighet med artikel 10.2 led h i direktivet samt i förekommande fall uppgift om att en notariatsavgift tillkommer och begärda säkerheter och försäkringar såsom föreskrivs i artikel 10.2 leden n och o i samma direktiv.
 71 I den mån avsaknaden av sådana uppgifter i kreditavtalet kan inverka på konsumentens möjlighet att bedöma vidden av sitt åtagande, måste en sanktion enligt nationell rätt bestående i att kreditgivaren förlorar sin rätt att ta ut ränta och avgifter anses proportionerlig i den mening som avses i artikel 23 i direktiv 2008/48 och i rättspraxis enligt punkt 63 ovan.
 72 Det kan dock inte anses som proportionerligt att i enlighet med nationell rätt tillämpa en sådan sanktion med allvarliga konsekvenser för kreditgivaren om det bland de uppgifter som nämns i artikel 10.2 i direktiv 2008/48 inte lämnats uppgifter som till sin natur inte påverkar konsumentens möjlighet att bedöma vidden av sitt åtagande, såsom till exempel den behöriga tillsynsmyndighetens namn och adress enligt artikel 10.2 led v i samma direktiv.
 73 Mot denna bakgrund ska den sjunde frågan besvaras på följande sätt. Artikel 23 i direktiv 2008/48 ska tolkas så, att den inte utgör hinder mot att en medlemsstat i sin nationella lagstiftning föreskriver att ett kreditavtal som inte innehåller samtliga uppgifter som erfordras enligt artikel 10.2 i samma direktiv ska anses vara ränte- och avgiftsfritt; detta gäller under förutsättning att det rör sig om en uppgift som, för det fall den utelämnas, kan påverka konsumentens möjlighet att bedöma vidden av sitt åtagande.
 1) Artikel 10.1 och 10.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/48/EG av den 23 april 2008 om konsumentkreditavtal och om upphävande av rådets direktiv 87/102/EEG, jämförd med artikel 3 led m i nämnda direktiv, ska tolkas på följande sätt:
 2) Artikel 10.2 led h i direktiv 2008/48 ska tolkas så, att det inte är nödvändigt att i kreditavtalet ange förfallodatum för varje betalning som konsumenten ska göra med hänvisning till ett visst datum, under förutsättning att avtalsvillkoren ger konsumenten möjlighet att utan svårighet och med säkerhet identifiera tidpunkten då dessa betalningar ska erläggas.
 3) Artikel 10.2 leden h och i) i direktiv 2008/48 ska tolkas så, att ett kreditavtal med fast löptid som föreskriver att kapitalbeloppet ska avbetalas genom delbetalningar inte måste ange – i en amorteringsplan – vilken andel av varje delbetalning som utgör återbetalning av det utlånade kapitalbeloppet. Nämnda bestämmelser, jämförda med artikel 22.1 i direktivet, utgör hinder för att en medlemsstat föreskriver en sådan skyldighet i sin nationella lagstiftning.
 4) Artikel 23 i direktiv 2008/48 ska tolkas så, att den inte utgör hinder mot att en medlemsstat i sin nationella lagstiftning föreskriver att ett kreditavtal som inte innehåller samtliga uppgifter som erfordras enligt artikel 10.2 i samma direktiv ska anses vara ränte- och avgiftsfritt; detta gäller under förutsättning att det rör sig om en uppgift som, för det fall den utelämnas, kan påverka konsumentens möjlighet att bedöma vidden av sitt åtagande.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 22.5.2014
 EN
 Official Journal of the European Union
 L 154/39
 DECISION OF THE EEA JOINT COMMITTEE
 No 236/2013
 of 13 December 2013
 amending Annex XIII (Transport) to the EEA Agreement
 THE EEA JOINT COMMITTEE,
 Having regard to the Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), and in particular Article 98 thereof,
 Whereas:
 (1)
 Commission Implementing Regulation (EU) No 1207/2011 of 22 November 2011 laying down requirements for the performance and the interoperability of surveillance for the single European sky (1) is to be incorporated into the EEA Agreement.
 (2)
 Annex XIII to the EEA Agreement should therefore be amended accordingly,
 HAS ADOPTED THIS DECISION:
 Article 1
 The following point is inserted after point 66wk (Commission Implementing Regulation (EU) No 923/2012) of Annex XIII to the EEA Agreement:
 ‘66wl.
 32011 R 1207: Commission Implementing Regulation (EU) No 1207/2011 of 22 November 2011 laying down requirements for the performance and the interoperability of surveillance for the single European sky (OJ L 305, 23.11.2011, p. 35).’
 Article 2
 The text of Implementing Regulation (EU) No 1207/2011 in the Icelandic and Norwegian languages, to be published in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union, shall be authentic.
 Article 3
 This Decision shall enter into force on 14 December 2013, provided that all the notifications under Article 103(1) of the EEA Agreement have been made (2), or on the day of the entry into force of Decision of the EEA Joint Committee No 228/2013 of 13 December 2013 (3), whichever is the later.
 Article 4
 This Decision shall be published in the EEA Section of, and in the EEA Supplement to, the Official Journal of the European Union.
 Done at Brussels, 13 December 2013.
 For the EEA Joint Committee
 The President
 Thórir IBSEN
 (1) OJ L 305, 23.11.2011, p. 35.
 (2) No constitutional requirements indicated.
 (3) See page 25 of this Official Journal.


text:
 30.10.2014
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 L 310/7
 DECISÃO DO COMITÉ MISTO DO EEE
 N.o 66/2014
 de 16 de maio de 2014
 que altera o anexo I (Questões veterinárias e fitossanitárias) do Acordo EEE
 O COMITÉ MISTO DO EEE,
 Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, a seguir designado por «Acordo EEE», nomeadamente o artigo 98.o,
 Considerando o seguinte:
 (1)
 A Decisão de Execução 2013/709/UE da Comissão, de 2 de dezembro de 2013, que autoriza um laboratório nos Estados Unidos da América a realizar testes serológicos de controlo da eficácia da vacinação antirrábica (1), deve ser incorporada no Acordo EEE.
 (2)
 A presente decisão refere-se a legislação relativa a animais vivos, que não os peixes e os animais da aquicultura. A legislação relativa a estas matérias não é aplicável à Islândia, conforme especificado no ponto 2 da Parte Introdutória do capítulo I do anexo I do Acordo EEE. Por conseguinte, a presente decisão não é aplicável à Islândia.
 (3)
 A presente decisão refere-se a legislação relativa a questões veterinárias. A legislação relativa a questões veterinárias não é aplicável ao Listenstaine enquanto a aplicação do Acordo entre a Comunidade Europeia e a Confederação Suíça relativo ao comércio de produtos agrícolas for extensiva ao Listenstaine, tal como especificado nas adaptações setoriais do anexo I do Acordo EEE. Por conseguinte, a presente decisão não é aplicável ao Listenstaine.
 (4)
 O anexo I do Acordo EEE deve, por conseguinte, ser alterado em conformidade,
 ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
 Artigo 1.o
 No anexo I, capítulo I, parte 4.2, do Acordo EEE, a seguir ao ponto 54a (Decisão de Execução 2012/304/UE da Comissão) é inserido o seguinte ponto:
 «54b.
 32013 D 0709: Decisão de Execução 2013/709/UE da Comissão, de 2 de dezembro de 2013, que autoriza um laboratório nos Estados Unidos da América a realizar testes serológicos de controlo da eficácia da vacinação antirrábica (JO L 323 de 4.12.2013, p. 34).
 Este ato não é aplicável à Islândia.»
 Artigo 2.o
 Faz fé o texto da Decisão de Execução 2013/709/UE na língua norueguesa, que será publicado no Suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Artigo 3.o
 A presente decisão entra em vigor em 17 de maio de 2014, desde que tenham sido efetuadas todas as notificações previstas no artigo 103.o, n.o 1, do Acordo EEE (2).
 Artigo 4.o
 A presente decisão é publicada na Secção EEE e no Suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Feito em Bruxelas, em 16 de maio de 2014.
 Pelo Comité Misto do EEE
 O Presidente
 Gianluca GRIPPA
 (1) JO L 323 de 4.12.2013, p. 34.
 (2) Não foram indicados requisitos constitucionais.


text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 22003D0180
 Official Journal L 088 , 25/03/2004 P. 0061 - 0062
 Id-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEENru 180/2003tal-5 ta' Diċembru 2003li temenda l-Anness XVI li jinsab mal-Ftehim dwar iż-ŻEEIL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif emendat bil-Protokoll li jaġġusta l-Ftehim dwar iż-Żona Wkonomika Ewropea, minn hawn 'il quddiem issir referenza għalih bħala l-Ftehim, u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,Billi:(1) L-Anness XVI mal-Ftehim kien emendat bid-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 143/2002 tat-8 ta' Novembru 2002 [1].(2) Ir-Regolament (KE) Nru 2195/2002 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-5 ta' Novembru 2002 dwar il-Vokabolarju Komuni ta' Ksib (VKK) [2] għandu jkun inkorporat fil-Ftehim,IDDEĊIEDA KIF ĠEJ:Artikolu 1Il-punt li ġej huwa inserit wara l-punt 6 (Regolament (KEE/Euratom) Nru 1182/71) ta' l-Anness XVI mal-Ftehim:"6a. 32002 R 2195: Regolament (KE) Nru 2195/2002 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-5 ta' Novembru 2002 dwar il-Vokabolarju Komuni ta' Ksib (VKK) (ĠU L 340, tas-16.12.2002, p. 1)."Artikolu 2It-testi tar-Regolament (KE) Nru 2195/2002 fil-lingwi Islandiża u Norveġiża, li għandhom ikunu ppubblikati fis-Suppliment taż-ŻEE mal-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea, għandhom ikunu awtentiċi.Artikolu 3Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fis-6 ta' Diċembru 2003, sakemm in-notifiki skond l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim ikunu saru (ntbagħtu) lill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE [3].Artikolu 4Din id-Deċiżjoni għandha tkun ippubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE ta', u fis-Suppliment taż-ŻEE ma', il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea.Magħmul fi Brussel, fil-5 ta' Diċembru 2003.Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEEIl-PresidentHSH Prinz Nikolaus von Liechtenstein[1] ĠU L 19, tat-23.1.2003, p. 11.[2] ĠU L 340, tas-16.12.2002, p. 1.[3] Ebda rekwiżiti kostituzzjonali mhuma indikati.--------------------------------------------------


text:
⭐Helsingin Nuorten Naisten Kristillinen Yhdistys ry Tiedote 1/2014
 Helsingin Nuorten Naisten Kristillinen Yhdistys ry Tiedote 1/2014
 Download "Helsingin Nuorten Naisten Kristillinen Yhdistys ry Tiedote 1/2014"
 1 Helsingin Nuorten Naisten Kristillinen Yhdistys ry Tiedote 1/2014 Helsingin NNKY ry Mechelininkatu 15 A HELSINKI (toimisto) (tyttötyön koordinaattori)2 Pääkirjoitus Helsingin NNKY:n 118. vuosi on käynnistynyt. TULE MUKAAN MENOON JA MEININKIIN! Lainopettajan Jeesukselle tekemä kysymys, "Opettaja, mitä minun pitää tehdä, jotta saisin omakseni iankaikkisen elämän? Jeesus vastasi hänelle vertauksella Laupiaasta samarialaisesta. Joka on Raamattua löyhäpipoisesti ryhmän seuraava aihe. Mitä on laupeus? Sanan synonyymeja ovat laupias, laupeus, joka sisältää lupauksen, sääliväisyys, armeliaisuus, lempeys, armo ja rakkaus, hyvyys, almu, helläsydäminen, lempeä, pitkämielinen, siis tätä kaikkea. Jeesuksen vertaus kertoo myötäelämisestä, auttamisesta sekä asettumista heikomman osaan. Ehkä siihen liittyy jonkin verran sääliä. Samarialaisen myötätunto eläytyä ryövätyn tilanteeseen, sai hänet avaaman rahapussin nyörit. Uskon sinulle löytyvän toiminnastamme mielenkiintoista tekemistä tyttöjen, nuorten naisten ja vanhempienkin kanssa. Lähimmäisiä kaivataan, isosiskoiksi tytöille sekä keskustelijoiksi tai apua tarvitseville iäkkäimmille naisille! Seuraa nettisivuja! Siunattua vuotta 2014! puheenjohtaja Liisa Siikanen3 Kutsu kevätkokoukseen Helsingin NNKY:n sääntömääräinen kevätkokous järjestetään keskiviikkona klo Helsingin NNKY:n toimitilassa, Mechelininkatu Toimintakalenteri 15 A 8. Kokouksessa kevät hyväksytään 2014 vuoden 2013 toimintakertomus ja tilinpäätös. Kokouksessa on kahvitarjoilu. Tule keskustelemaan yhdistyksen asioista ja mukaan vaikuttamaan!4 Säännöllinen toiminta toimitilassa, kevät 2014 Ompelutupa torstaisin kello Työpajassa voi ommella uusia vaatteita, tuunata tai korjata vanhoja tai tulla vaikka vain hakemaan ideoita. Ohjaajana toimii Marika Karttunen. Tiloista löytyy ompelukoneita, saumureita ja muita käsityötarvikkeita. Illat ovat maksuttomia. Tule tekemään omia projektejasi tai hakemaan uusia ideoita ammattitaitoisen ohjaajan opastuksella! Kerran kuukaudessa teemallinen kädentaitoilta. Kevään aiheet: 6.2. Pieniä kankaisia lahjapusseja 6.3. Keväinen tyynynpäällinen 3.4. Paperisia pääsiäiskoreja Kevään päätös Raamattua löyhäpipoisesti sunnuntaisin klo 17 alkaen Laupiaat samarialaiset Mutta sitten tuli samaa tietä muuan samarialainen 2.2. Alfaurokset. Raamatun laumanjohtajat hyvässä ja pahassa Kaksi kärsivää miestä Job aikansa mahtavin mies idän mailla. Sairas Lasarus Mutta hänen porttinsa pielessä virui köyhä Lasarus, täynnä paiseita Alkuseurakunnan synty, haasteet ja toiminta Yhtäkkiä kuului taivaalta kohahdus, kuin olisi käynyt raju tuulenpuuska, ja se täytti koko sen talon, jossa he olivat He näkivät tulenlieskoja, kuin kieliä, jotka jakautuivat ja laskeutuivat itse kunkin päälle Rahan maailma Kun raha oli loppunut Egyptin maasta ja Kanaanin maasta Niin tuli köyhä leski ja pani kaksi ropoa, yhteensä muutamia pennejä kaikki panivat liiastaan, mutta tämä pani puutteestaan kaiken, mitä hänellä oli, koko elämisensä Rukoilkaa lakkaamatta vanhurskaan rukous voi paljon, kun se on harras Neljä erilaista miestä ja heidän evankeliuminsa On paljon muutakin, mitä Jeesus teki; ja jos se kohta kohdalta kirjoitettaisiin luulen, etteivät koko maailmaan mahtuisi ne kirjat, jotka pitäisi kirjoittaa Herran Enkelin liikkeet ja enkelien toiminnallisuus Kun aasintamma näki Herran enkelin seisovan tiellä, paljastettu miekka kädessänsä, niin se poikkesi tieltä ja meni peltoon. Mutta Bileam löi aasintammaa palauttaaksensa sen tielle.5 Ikoninmaalauskurssi tiistaisin kello Kurssilla jokainen osallistuja maalaa itselleen oman ikonin valmiin ikonipohjan päälle. Ohjaajana toimii ikonimaalari ja -restauroija Ivanka Kortzanova. Vapaita paikkoja voi kysellä toimistolta. Tapahtumat Helsingin NNKY:ssä ja muualla Tammikuu Kristittyjen ykseyden ekumeeninen rukousviikko. la Juhlavuoden rukousvaellus klo 14 Pyhän Kolminaisuuden kirkko, Unioninkatu 31. Rukousvaellus jatkuu Studium Catholicumin ja Adventtikirkon kautta Vanhaan kirkkoon, jossa lämmintä juotavaa ja pientä purtavaa ennen jumalanpalveluksen alkua. Klo 16 Ekumeeninen jumalanpalvelus yhteyden juhla Vanhassa kirkossa Johdantosanat: piispa Irja Askola 1960-luvun nuorten tervehdys: rovasti Liisa Tuovinen Musiikkia, Saalem-seurakunnan musiikkiryhmä Puhe, piispa Teemu Sippo SCJ Helsingin ortodoksisen seurakunnan lapsikuorot Rukous, pastori Tapani Rajamaa Päätössiunaus: piispa Irja Askola Ekumeenisen rukousviikon valtakunnallinen 50-vuotisjuhlan radiojumalanpalvelus kuullaan Yle Radio 1:n välityksellä sunnuntaina klo 18. Helmikuu ma klo Ystävänpäiväjuhla luokkalaisille tytöille HGC:ssa, Kahvikuja 3. ti-pe klo Reaktori Suvilahdessa. Helsingin NNKY:llä on tyttöjen oma piste, jossa lakataan kynsiä ja laitetaan hiuksia.6 Maaliskuu ke 5.3. klo 18 Nuorten naisten kirjapiiri toimitilassa. Katso kotisivuiltamme, mistä kirjasta keskustelemme! pe 7.3. Maailman rukouspäivä. Vuoden 2014 teemana on Virtoja autiomaassa ja aiheena on Sykarin kaivon naisen kohtaaminen Jeesuksen kanssa. la 8.3. klo 15 Kansainvälisen naistenpäivän juhla Temppeliaukion kirkossa. Yhteistyössä Helsingin NNKY, Töölön seurakunta ja Suomalainen Oopperayhdistys. ke kello Helsingin NNKY:n kevätkokous toimitilassa, Mechelininkatu 15 A 8 Huhtikuu ke 9.4. klo Prinsessapäivä luokkalaisille tytöille HGC:ssa, Kahvikuja Maailman NNKY-päivä, Kantaattikonsertti Temppeliaukion kirkossa Toukokuu pe-la Tyttöjen tuvan leiri Meriharjun luontotalossa la-su Maailma kylässä festivaalit Kaisaniemen puistossa Musiikkileikkikoulu Muskareissa lauletaan monipuolisesti, tanssitaan, leikitään sekä soitetaan erilaisilla rytmisoittimilla, ikäryhmän mukaisesti. Alle 3-vuotiaat osallistuvat muskariin vanhemman kanssa. Yhteistyössä Agricola-liike. Aika: torstaisin (ei 20.2., 17.4., 1.5.) Paikka: Agricolan kirkko, Tehtaankatu 23. Ohjaaja: Laura Erkkilä 1. vauvaryhmä alle 1-vuotiaat aikuisen kanssa klo vauvaryhmä alle 1-vuotiaat aikuisen kanssa klo vuotiaat aikuisen kanssa klo (ryhmä on täynnä!) 4. 2-vuotiaat aikuisen kanssa klo vuotiaat ilman aikuista klo (ryhmä on täynnä!) vuotiaat ilman aikuista klo (ryhmä on täynnä!) Hinnat: perushinta 80 /syksy, alennusryhmät 50 /syksy. NNKY:n jäsenet saavat 10 alennuksen perushinnasta. Alennusryhmiin kuuluvat alle 25-vuotiaat ja yksinhuoltajat.7 Nuorisotoiminta Avoimet Tyttöjen Tupa kerhot Maanantaisin klo 14-16, luokkalaiset Keskiviikkoisin klo , luokkalaiset HGC, Kahvikuja 3 Tiistaisin klo 14-16, luokkalaiset Nuorisotalo Merirasti, Jaluspolku 3 Lisätietoja Tyttöjen Tuvasta Tyttötyön koordinaattori Jenni Kangasmäki p Tapahtumat luokkalaisille Ystävänpäiväjuhla ma klo HGC (ei ilmoittautumista) Prinsessapäivä ke 9.4. klo , HGC (ei ilmoittautumista) Kaikkien kerhojen kevätjuhla ti Meriharjun Luontotalolla kerholaisille ja vanhemmille. (lisätietoja myöhemmin) Tyttöjen Tuvan leiri Meriharjun Luontotalolla (Leirimaksu 20 e, josta voi saada vapautuksen perheen taloudellisen tilanteen vuoksi. Ilmoittautumislomake aukeaa huhtikuun alussa osoitteessa KESÄKERHOT VUOSAARESSA 7-10-vuotiaille Hard Gospel Cafessa ja klo 9-15 Kahvikuja 3, Albatrossin 1.krs, ovikello Kelan oven vierestä. Mukana iltapäiväkerho-ohjaajat ja ohjaaja Helsingin NNKY:stä. Lisätietoja: Jenni Kangasmäki,8 Monikulttuurisuutta ja unelmien leikkimökkejä Münchenissä Münchenin rautatieasemalta etelään sijaitsee Multikulturelles Jugendzentrum monikulttuurinen nuorisokeskus, joka on toiminut jo 50 vuotta. Nuorisokeskus oli yksi Helsinki Team ry:n järjestämän opintomatkan vierailukohteista. Helsingin NNKY:n työntekijät osallistuivat opintomatkalle, jonka keskeisenä teemana oli lasten ja nuorten osallisuus.tutustuimme useassa eri toimipisteessä Monikulttuurisessa nuorisokeskuksessa meidät vastaanotti nuorisokeskuksen johtaja, Ismail Sahin, joka kertoi meille talon monipuolisesta toiminnasta. Pääkohderyhmänä on 8-18-vuotiaat lapset ja nuoret, jotka edustavat jopa 25 eri kulttuurista taustaa. Päivittäin talolla vierailee kävijää. Talossa on mahdollista harrastaa musiikkia, liikuntaa, näyttelemistä ja erilaisia pelejä. Tarjolla on myös pienryhmätoimintaa eri kohderyhmille. Toiminta on avointa myös lasten vanhemmille. Myös naapurusto otetaan toimintaan mukaan ja heidän suhtautumisensa nuorisotaloon on erittäin myönteistä. Vaikuttavinta oli se, että talon toiminnassa otetaan kaikki kulttuurit huomioon yhdenvertaisesti. Kiinnostavaa oli myös vanhempien aktiivinen osallistuminen sekä rahoituksen saaminen myös yritysyhteistyöllä. Tutustuimme myös seikkailu- ja elämyskasvatukseen. Elämyskasvatus on tavoitteellista toimintaa, jossa lapset ja nuoret toimivat luonnossa yhdessä toisten kanssa ryhmässä ja näin oppivat uusia asioita. Se pitää sisällään muun muassa melontaa, kiipeilyä ja muita ulkoiluaktiviteetteja. Erityisesti mieleen jäi kuitenkin nuorisotalo, jonka pihassa oli lasten itsensä rakentamia puisia majoja. Lapset pääsevät itse suunnittelemaan ja rakentamaan majoja. Heidän apunaan on nuorisotyöntekijöitä sekä rakennusalan ammattilaisia, jotka varmistavat vielä rakennusten turvallisuuden. Rakennusmateriaaleihinkaan ei mene hirvittävästi rahaa, sillä lankut majoihin on saatu lahjoituksena Oktoberfestin järjestäjiltä festivaalien loputtua. Majoja rakentaessaan lapset ja nuoret siis pääsevät itse suunnittelemaan ja toteuttamaan heitä itseään kiinnostavia asioita. Sillä on toivottavasti laajemminkin merkitystä lasten nykyhetkessä ja tulevaisuudessa. Tuula Ylänne9 Kuva: Jenni Kangasmäki Müncheniläinen nuorisotalo Freizeitstätte Laimer und Abenteuerspielplatz, jonka pihassa lapsilla on mahdollisuus rakentaa unelmiensa leikkimökki.10 Harrastekerhot Kokkaillaan, leivotaan, näytellään, askarrellaan, näperrellään... Tule ja valitse oma kerhosi! Vapaita paikkoja voi kysellä Helsingin NNKY:n toimistolta p tai Ilmoittautumiset sähköisellä lomakkeella VUOSAARI: HGC, Kahvikuja 3 Kokkikerho 9-12 Kokkis I pe klo tytöille ja pojille Kokkis II pe klo tytöille. Teatterikerho 9-12-vuotiaille tytöille ja pojille Ke klo KALLAHTI: Kallahden nuorisotalo, Pohjavedenkatu 5 Askartelu- ja kädentaitokerho 9-12-vuotiaille tytöille Ti klo RASTILA: Nuorisotalo Merirasti, Jaluspolku 3 Kokkikerho 9-12-vuotiaille tytöille Ti klo TÖÖLÖ: Helsingin NNKY, Mechelininkatu 15 A 8 Kokkikerho 9-12-vuotiaille Ma klo KERHONOHJAAJAKSI? Etsimme kerhonohjaajia ja sijaisia kerhoihimme. Järjestämme 9-12-vuotiaille kerhoja, joissa kokkaillaan, askarrellaan, liikutaan ja näytellään. Kerhoja on pääsääntöisesti arkisin kello välillä. Yksi kerho kestää 1-2 tuntia. Kerhonohjauksesta maksetaan palkkio. Ota rohkeasti yhteyttä.11 NNKY:SSÄ MUKANA YLI 50 VUOTTA Tampereelle perustettiin yliopisto vuonna Tulin silloin opiskelijaksi Tampereelle. Nuo vuodet olivat ikimuistoiset opiskelu- ja NNKYvuoteni. Yliopistossa tutustuin Marjatta Kiviseen, joka tuolloin toimi Tampereen NNKY:n osatoimisena sihteerinä. Marjatta kertoi NNKY:n toiminnasta ja yllättäen valitsi minut ehdokkaaksi hänen sijaisekseen, kun hän lähti tekemään graduaan Ouluun. Syyskuun alussa 1962 tapasimme saavuttuani jälleen Tampereelle. Marjatta vei minut oitis Tampereen NNKY:n silloisen puheenjohtajan Laina Auranteen luo, jotta voidaan jutella sihteerin tehtävistä. Haastattelu käytiin heti ja sen päätteeksi Laina tarjosi sijaisuutta minulle. Aloitin heti ja liityin samalla Tampereen NNKY:n jäseneksi. Siitä alkoi yli 50 vuotta jatkunut NNKY urani. Tampereella Aila Niinikoski toimi vt. osatoimisena sihteerinä lukuvuoden päävastuunaan nuorisotyö, joka piti sisällään musiikkikerhon, tyttökerhoja ja englannin keskustelukerho. NNKY:n toiminta ja arvot tulivat sihteerikauden aikana tutuiksi. Suomen NNKY-liiton järjestämien työntekijäpäivien yhteydessä silloinen pääsihteeri Sylvi Visapää tarjosi Ailalle juuri avautunutta nuorisosihteerin paikkaa, mutta Aila halusi suorittaa yliopisto-opintonsa loppuun Tampereella. Vuosien Aila toimi nuorisosihteerinä Suomen NNKY-liitossa. Aila on toiminut aktiivisesti kansainvälisissa verkostoissa mm. tarkkailijajäsenenä Maailmanneuvon kokouksessa, Iso-Britannian Skotlannin neuvoston ohjelma- ja koulutussihteerinä sekä NNKY:n Maailmanliiton palveluksessa. Aila on myös ollut aktiivisesti mukana Helsingin NNKY:n johtokunnassa ja vapaaehtoistyössä. Tiivistelmä Aila Niinikosken kirjeestä, jonka hän antoi Tampereen NNKY:lle yhdistyksen täyttäessä 100-vuotta.12 HALLITUS 2014 Liisa Siikanen, puheenjohtaja Leena Ahveninen Katri Jussila Veera Lupunen Olukemi Oguntuyi Jonna Peitso Varajäsenet: Maiju Roininen, Heli Savolainen HALLITUKSEN UUDET JÄSENET ESITTÄYTYVÄT JONNA PEITSO Kuka olet, kerro itsestäsi? Olen 37-vuotias nuori nainen,jonka perheeseen kuuluu kaksi kohta teini-ikää lähestyvää lasta, puoliso ja koira. Kotoisin olen Keski-Pohjanmaalta, Kokkolasta, mutta Helsingissä olen asunut jo vuodesta 1995 lähtien. Ammatiltani olen nuorisotyönohjaaja ja olen nyt 12 vuoden ajan tehnyt nuorisotyötä Itä-Helsingissä, Vuosaaressa. Harrastan miniatyyrejä, parhaillaan rakenamme kotonamme uutta suurprojektiani, joka on valtaisa nukkekoti. Tavoitteena on tehdä talosta todellinen unelmien muumitalo. Miten olet tullut mukaan Helsingin NNKY:n jäseneksi? Ystävän innostamana päädyin jäseneksi joskus 2000 luvun puolessa välissä. Toiminta vei sitten mukanaan, kun tutustuin innostaviin uusiin naisiin jotka olivat jo mukana NNKY:n toiminnassa. Olen päässyt mukaan moniin ihaniin tapahtumiin ja kursseihin, josta olen saanut paljon iloa, avartavia ajatuksia, nautiskeluhetkiä ja onnistumisen kokemuksia. Parhaiten ehkä mieleeni ovat jääneet NNKY:n järjestöpäivät Vääksyssä, sekä Helsingin NNKY:n järjestämä ikonikurssi.13 Miksi olet mukana hallituksessa? Nuorisotyö, tyttötyö, naisten aseman kehittäminen ja mielekkään toiminnan järjestäminen ovat lähellä sydäntäni ja olen kokenut, että johtokunnassa voi olla vaikuttamassa siihen millaista toimintaa Helsingin NNKY tarjoaa. Samalla pysyn myös hyvin kartalla yhdistyksen tilanteesta ja tavoitteista ja motivaationi on olla mukana tukemassa niitä omalla panoksellani. Mitä NNKY sinulle edustaa? Järjestöä jolla on selkeät arvot toiminnassaan, pitkät perinteet, sekä paikkansa myös tulevaisuudessa. Vaikka naisten asema on maassamme kohentunut huikeasti NNKY:n perustamisen ajoista, näen silti, että tyttöjen asemaa täytyy pitää yllä ja toimintaa tyttöjen ja naisten elämän tukemiseksi ja ilahduttamiseksi on jatkettava. Yhteiskuntamme arvot ovat kovenemassa ja silloin erityisesti tarvitaan ihmisiä ja järjestöjä, jotka mahdollistavat tällaista tukevaa toimintaa. Toivoisin, että jokainen tyttö ja nainen maailmassa ymmärtäisi oman arvonsa ja ainutlaatuisuutensa. Sen tavoitteen saavuttamisessa NNKY niin Suomessa, kuin maailmanlaajuisestikin on mukana. Mitä haluaisit sanoa muille jäsenille? Tulkaa mukaan toimintaan, sekä syys- ja kevätkokouksiin! Silloin tutustutte uusiin ihmisiin, jotka innostavat teitä kaikenlaiseen mukavaan toimintaan. Ja jos toimintaan vaikuttaminen kiinnostaa, tulkaa mukaan suunnittelemaan ja toteuttamaan sitä. Kaikki uudet ihmiset ja ideat otamme ilolla vastaan! Täällä on mukavaa naisporukkaa, joka tarjoaa paikan kohtaamiselle. Toivottavasti nähdään, muutenkin kuin esitteessä =) LEENA AHVENINEN 1. Kuka olet, kerro itsestäsi. Leena Ahveninen, 35-vuotias kuvittaja, taideterapeutti ja jokapaikanhöylä. Asun ja viihdyn Itä-Helsingissä 2. Miten olet tullut mukaan Helsingin NNKY:n jäseneksi? Tulin entisen työkaverin houkuttelemana14 3. Miksi olet mukana hallituksessa? Haluan olla mukana vaikuttamassa asioihin ja tämäntyyppinen työskentely on itselleni mielekästä. 4. Mitä NNKY sinulle edustaa? Toimintaa samanhenkisten naisten kanssa yhdessä tärkeiksi kokemiemme asioiden edistämiseksi. 5. Mitä haluaisit sanoa muille jäsenille? Kiitos että olet mukana! VEERA LUPUNEN 1. Kuka olet, kerro itsestäsi. Olen pari vuotta sitten Helsinkiin paluumuuttanut, 24-vuotias kirkkohistorian opiskelija. Kymmenen vuoden aikana olen ohjannut lapsille liikunta-, kokki- ja askartelukerhoja, sekä ollut ohjaajana, isosena ja apuopena lastenleireillä, rippileireillä niin setlementeillä, paikallisseurakunnissa kuin Kansanlähetykselläkin. Vapaa-ajallani liikun, joko luonnossa tai jumppasalilla ja teen kaikenlaisia käsitöitä paperiaskartelusta ja virkkaamisesta aina mattojen kudontaan ja puutöihin. Asun Puistolassa yhdessä valkoisen kanini kanssa. Sen nimi on Sammakko. 2. Miten olet tullut mukaan Helsingin NNKY:n jäseneksi? Tulin viime keväänä töihin HNNKY:lle kerhonohjaajaksi, tykästyin ja syksyllä jatkoin kahden kerhon ohjaajana. Jäseneksi liittyminen seurasi luontevasti.15 3. Miksi olet mukana hallituksessa? Toiminnallisen sihteerin Tuulan kysyttyä ja Katrin suositeltua lämpimästi hallitustoimintaa päätin kokeilla jotain uutta ja heittäytyä tutustumaan järjestömaailmaan. Täytyy myöntää, että myös toiminnan kansainväliset puolet houkuttelivat on huima ajatus, että meitä nuoria, kristittyjä naisia on ympäri maailman! 4. Mitä NNKY sinulle edustaa? Kristittyjen naisten omaa yhteisöä ekumeenisessa hengessä, sekä paikallisesti että globaalisti. Tukea ja integraatiota arjessa. Loistavia mahdollisuuksia saada tutustua uusiin ihmisiin. 5. Mitä haluaisit sanoa muille jäsenille? Ostin tänään vuoden ensimmäisen tulppaanikimpun ja huomasin, että aamulla oli hitunen enemmän valoa kuin vaikkapa viikko sitten. Minulle nämä kaksi asiaa tarkoittavat väistämättä kevään tuloa, vaikka talven lumisin aika lieneekin vasta edessä. Tästä huolimatta rohkenen toivottaa jo ihanaa alkavaa kevättä kaikille teille! Kamalat äidit on Oulun NNKY:ssä kehitetty toimintamalli murrosikäisten lasten äideille. Keskustelu-ryhmissä äidit pääsevät keskustelemaan arjestaan muiden äitien kanssa. Keskustelunaihein on muun muassa rajojen asettaminen, kotiintuloajat, rahankäyttö, päihteet ja mikä äitejä milloinkin puhuttaa. Ryhmää ohjaa kaksi vertaisohjaajaa. Helsingissä käynnistyy ensimmäinen ryhmä tammikuussa Ryhmä kokoontuu torstai-iltaisin Järjestötalo Merikehdon tiloissa, Meri-Rastilan tie 26. Lisätiedot ja ilmoittautumiset: Tuula Ylänne p tai16 Helsingin NNKY verkossa Ajan tasalla olevaa tietoa yhdistyksemme toiminnasta saat nettisivuiltamme Juttuja toiminnastamme julkaistaan myös blogissamme: Helsingin NNKY:llä on Facebooksivu, jolla tiedotamme mielenkiintoisista ja ajankohtaisista tapahtumista. Käy katsomassa ja tykkää! Samankaltaiset tiedostot
 Helsingin Nuorten Naisten Kristillinen Yhdistys ry Tiedote 1/2015 Kuva: Veera Lupunen Helsingin NNKY ry Mechelininkatu 15 A 8 00100 HELSINKI 044 5944 528 (toimisto) 045 8600 922 (tyttötyön koordinaattori) Lisätiedot Helsingin Nuorten Naisten Kristillinen Yhdistys ry
 Helsingin Nuorten Naisten Kristillinen Yhdistys ry Tiedote 3/2014 Helsingin NNKY ry Mechelininkatu 15 A 8 00100 HELSINKI 044 5944 528 (toimisto) 045 8600 922 (tyttötyön koordinaattori) hnnky@hnnky.fi www.hnnky.fi Lisätiedot syksy 2015 kevät 2014
 syksy 2015 kevät 2014 Kuva Keimiöltä 2014 /Helmi Neuvonen Vuoden tunnus: Armo tulkoon kaikkien niiden osaksi, jotka rakastavat Herraamme Jeesusta Kristusta, armo ja katoamattomuus. Ef. 6:24 Hyvä NNKY-väki Lisätiedot KOULULAISILLE! syksy 2015. kevät 2016
 KOULULAISILLE! syksy 2015 & kevät 2016 Koululaisten kerhot kokoontuvat kirkonkylän seurakuntatalossa, Nummelan seurakuntakeskuksessa ja Ojakkalan kerhohuoneella. Kerhot muuttuvat syksystä alkaen jaksoihin, Lisätiedot Olkkari. Hei! tiistaisin klo 14 17 Suomenlinnan kryptassa torstaisin klo 14 16 Ruoholahden kappelilla
 Tervetuloa rippikouluun! Pakilan seurakunnan rippikoulut 2016 Tervetuloa Pakilan seurakunnan rippikouluun! Ja onnittelut jo valmiiksi; täytät 15 vuotta vuonna 2016! Olet siis mitä parhaassa ripari-iässä. Lisätiedot Helsingin Nuorten Naisten Kristillinen Yhdistys ry
 Helsingin Nuorten Naisten Kristillinen Yhdistys ry Tiedote 2/2014 Helsingin NNKY ry Mechelininkatu 15 A 8 00100 HELSINKI 044 5944 528 (toimisto) 045 8600 922 (tyttötyön koordinaattori) hnnky@hnnky.fi www.hnnky.fi Lisätiedot KOULUIKÄISTEN syksy 2015
 Kouluun lähtevien siunaaminen Tätä aineistoa käytetään rukoushetkessä (ks. sen rakenne s. 9), jossa siunataan kouluun lähtevät. Siunaaminen toimitetaan keväällä tai juuri ennen koulun alkamista. Siunaamisen Lisätiedot Aurinkoinen, kesäinen tervehdys kaikille!
 Jäsenkirje 3/2014 Aurinkoinen, kesäinen tervehdys kaikille! Vaikka saamme vielä nauttia kesästä, yhdistyksen syyskausi lähtee täysin purjein käyntiin jo elokuussa. Kuukausittaiset jäsenillat kutsuvat omine Lisätiedot Nimeni on. Tänään on (pvm). Kellonaika. Haastateltavana on. Haastattelu tapahtuu VSSHP:n lasten ja nuorten oikeuspsykiatrian tutkimusyksikössä.
 Herttoniemen seurakunta nuorisotyö läpyskä kevät 2016 lapyska hertsikansrk Horjuuko uskosi? Moni asia ei olekaan niin kuin olet luullut sen olevan. Kun tapaat uuden tuttavuuden, ensikohtaaminen määrittää Lisätiedot Koululaisten iltapäivätoiminta
 Koululaisten iltapäivätoiminta Lukuvuosi 2015 2016 Huolenpitoa ja kavereita Turvallinen iltapäivä koulupäivän jälkeen Helsingissä järjestetään 1. 2.-luokkalaisille ja erityisen tuen oppilaille iltapäivätoimintaa Lisätiedot toimisto 017 261 2348 gsm 050 537 5857 gsm 0440 576 205
 Tapanilan kirkko Kevät 2015 Aikuisille Naisten jumppa maanantaisin klo 18 Kamarikuoro aloittaa ti 13.1 klo 18.30 Merja Wirkkala p. 09 2340 4495 Alfa-kurssi tiistaisin klo 18.30. 20.30 Alkaa 24.2. Tule Lisätiedot JÄSENTIEDOTE 2/2015. Lahden Seudun Kehitysvammaisten Tuki ry. Tässä tiedotteessa
 Lahden Seudun Kehitysvammaisten Tuki ry JÄSENTIEDOTE 2/2015 Tässä tiedotteessa Yhdistyskuulumiset... 2 Hallituksen kokoukset... 2 Toimiston kesäloma... 2 Lahden Seudun me itse... 2 Vapaa-ajan toiminta... Lisätiedot PUISTOLAN SEURAKUNTAPIIRIN kevät 2016
 Suomen Tunnustuksellinen PYHÄKOULUMATERIAALI 1(5) VIINITARHAAN TÖIHIN Tänään meillä on kaksi vertausta, joissa kutsutaan väkeä töihin viinitarhaan. 2. Itse kertomus Raamatusta rinnakkaispaikkoineen Kukin Lisätiedot HEI KERTSIN LUKIJAT! SYKSY ON UUDEN ALKU
 KERTSI 2/2012 Tässä Kertsi -lehdessä kerrotaan 7 13-vuotiaille ja heidän perheilleen järjestettävistä syksyn tapahtumista, kerhoista, kursseista ja leiristä Pakilan seurakunnassa. Kertsi-lehti Sannamari Lisätiedot KUNINKAAN POJAN HÄÄT JA SUURET PIDOT
 Suomen Tunnustuksellinen PYHÄKOULUMATERIAALI 1(5) KUNINKAAN POJAN HÄÄT JA SUURET PIDOT Tänään meillä on kaksi vertausta, jotka kertovat siitä, kuinka Jumala kutsuu kaikkia taivaan hääjuhliin. 1. Kertomuksen Lisätiedot SELKOESITE. Tule mukaan toimintaan!
 SELKOESITE Tule mukaan toimintaan! Mannerheimin Lastensuojeluliiton Varsinais-Suomen piiri ry Perhetalo Heideken Sepänkatu 3 20700 Turku p. 02 273 6000 info.varsinais-suomi@mll.fi Mannerheimin Lastensuojeluliitto Lisätiedot Avointa toimintaa Hattulassa
 lapset - nuoret perheet Hyvinkään seurakunnassa syksyllä 2014 1 PERHEMESSUT 7.9. Hyvinkään kirkko klo 10.00 (koululaisten iltakerhojen kerhonohjaajien siunaaminen) 14.9. Martti klo 15.00 (päiväkerholaisten Lisätiedot KOULUIKÄISTEN talvi 2016
 Tuomiokirkkoseurakunnan ja Tammerfors Svenska församlingenin KOULUIKÄISTEN talvi 2016 ILLAT KERHOT PARTIO LEIRI TAMPEREEN TUOMIOKIRKKO- SEURAKUNTA TAMMERFORS SVENSKA FÖRSAMLING www.tampereenseurakunnat.fi/tuomiokirkonkoululaiset Lisätiedot Kallaveden seurakunnan toimintaa LAPSILLE JA PERHEILLE
 Kallaveden seurakunnan toimintaa LAPSILLE JA PERHEILLE SYKSY 2015 AVOIMET OVET - TOIMINTA ALAKOULULAISILLE Jynkänvuoren avoimet ovet alkavat tiistaina 18.8. klo 13-16 (Isännäntie 22). Petosen seurakuntatalon Lisätiedot Seinäjoen seurakunnan varhaiskasvatuksen kehittämisasiakirja
 Ajatuksia henkilökohtaisesta avusta Petri Kallio Kehitysvammaisten Palvelusäätiön Asiantuntijaryhmän jäsen Petra Tiihonen Kehitysvammaisten Palvelusäätiön Henkilökohtainen avustajatoiminta Syyskuu 2014 Lisätiedot Vihdin nuorisopalvelut
 Vihdin nuorisopalvelut 2013-2014 Nuorisotalotoiminta Klubille, Nummelan nuorisokeskukseen ja Oharille, kirkonkylän kerhokeskukseen voi tulla viettämään aikaa ystävien kanssa, pelailemaan tai vaan oleskelemaan. Lisätiedot KELLOKOSKEN PERHEKESKUS IKIOMA. Taustalla Tuulas-hanke Toiminta alkanut elokuussa 2007 Kellokosken sosiaali- ja terveysaseman uusissa tiloissa
 KELLOKOSKEN PERHEKESKUS IKIOMA Taustalla Tuulas-hanke Toiminta alkanut elokuussa 2007 Kellokosken sosiaali- ja terveysaseman uusissa tiloissa TYÖNTEKIJÄT Hankerahoituksella palkatut työntekijät: IKIOMASSA Lisätiedot lapset - nuoret perheet
 Varhaiskasvatussuunnitelma Klaukkalan avoin päiväkoti 2012-2013 1. AVOIMEN VARHAISKASVATUKSEN PALVELUT Avoimet varhaiskasvatuspalvelut kunnassa on jaettu kolmeen päätaajamaan kirkonkylään, Rajamäkeen ja Lisätiedot Tämän leirivihon omistaa:
 Tämän leirivihon omistaa: 1 Tervetuloa kesäleirille! Raamiksilla tutustumme Evankeliumin väreihin. o Keltainen kertoo Jumalasta ja taivaasta, johon pääsen uskomalla Jeesukseen. o Musta kertoo, että olen Lisätiedot Tervetuloa rippikouluun!
 On aika lähteä kesäleirille! Tuu mukavaan seuraan! koululaisten ~ KESÄLEIRIT 2016 ~ Näiltä sivuilta löydät Kuopion ev.lut. seurakuntien leiri- ja retkitarjonnan sekä ilmoittautumisohjeet. Tervetuloa mukaan! Lisätiedot VÄRT SI LÄN TAPAHTUMAKALENTERI MESSU VÄRTSILÄN KIRKOSSA
 VÄRTSILÄN TAPAHTUMAKALENTERI VÄRT SI LÄN KYL ÄT IEDO T E t alvi 2013 /20 14 www. vart sila.f i Värtsilän kirkossa tapahtuu! 04.12. klo 18 Jouluaskartelu perheille seurakuntakodilla. 08.12. klo 17-19 Myyjäiset Lisätiedot Lähitori Kuusela tapahtumat marraskuussa 2015
 Lähitori Kuusela tapahtumat marraskuussa 2015 Viikko 45 (2.11.-8.11.) Ma 2.11. - Klo 9-14 Kädentaitopaja (0. krs). Mahdollisuus tehdä erilaisia tekstiilitöitä ja kädentaitoja oman mielen mukaan. Materiaalimaksu. Lisätiedot JÄSENTIEDOTE. Joulun aika ja kauden käännös JOULUN AIKA. KUNTOJUMPAT (yli 15v.) Järvenpään Voimistelijat ry 2/2014-2015 27.11.14
 JÄSENTIEDOTE Järvenpään Voimistelijat ry 2/2014-2015 27.11.14 Joulun aika ja kauden käännös Kiitos kaikille jäsenille, taustajoukoille ja yhteistyökumppaneille syyskaudesta. Järvenpään Voimistelijoiden Lisätiedot Vaikuttamispalvelu Nuortenideat.fi Ungasidéer.fi
 Vaikuttamispalvelu Nuortenideat.fi Ungasidéer.fi 27.1.2015 Miksi nuorten vaikuttamispalvelu? Nuorten kiinnostuksen kohteet tulevat näkyviksi Mahdollistaa nuorten mielipiteiden kuulemisen Tuetaan vaikuttamistaitojen Lisätiedot Kevä tkäusi 2015. Loviisan kaupungin liikuntaryhmät. Pieni kaupunki, suuria elämyksiä.
 Kevä tkäusi 2015 Loviisan kaupungin liikuntaryhmät. Pieni kaupunki, suuria elämyksiä. 2015 Kevätkausi alkaa 5.1.2015 Tammikuun viides päivä polkaistaan käyntiin kaupungin ohjatut liikuntaryhmät. Tarjolla Lisätiedot 8.3.2010. - Pohjoisen Keski-Suomen alueen lapsille ja nuorille suunnattuja kesätoimintoja. Äänekoski s. 2-4 Viitasaari..s. 5-6
 8.3.2010 - Pohjoisen Keski-Suomen alueen lapsille ja nuorille suunnattuja kesätoimintoja Äänekoski s. 2-4 Viitasaari..s. 5-6 1 Äänekosken kaupungin nuorisopalvelut Lasten leiri 7.6.-9.6. 8-12 -vuotiaille. Lisätiedot Tikkurilan seurakunnassa
 TAATALAKESKUKSEN KUUKAUSIOHJELMA LOKAKUU 1.-31.10.2015 TERVETULOA MUKAAN! Taatalakeskus Sulkavuorenkatu 6 Tiedustelut p.050 438 4319 tai katharina.hau@tvpy.fi ESITTELYSSÄ LOKAKUUN RYHMIÄ: YMPÄRISTÖTAIDE- Lisätiedot KYS:n synnytysvalmennus Valmennus on tarkoitettu ensisijaisesti ensisynnyttäjälle ja heidän tukihenkilölleen.
 Raskausajan valmennukset Suuhygienistin ja fysioterapeutin valmennus Suuhygienisti ohjaa suun hyvinvointiin liittyvistä asioista. Fysioterapeutin valmennuksessa opastetaan ergonomiasta, raskausajan liikunnasta Lisätiedot HENRIKINSEURAKUNNAN LAPSILLE, KOULULAISILLE JA PERHEILLE SUUNNATTU TOIMINTA KEVÄÄLLÄ 2012 PERHEKERHOT
 HENRIKINSEURAKUNNAN LAPSILLE, KOULULAISILLE JA PERHEILLE SUUNNATTU TOIMINTA KEVÄÄLLÄ 2012 PERHEKERHOT Kerhot ovat avoimia kaikenikäisille lapsille oman aikuisen/aikuisten kanssa, kerhossa leikitään, jutellaan, Lisätiedot LASTEN & NUORTEN KESÄTÖPINÄT 2016. Raahen nuorisotoimi
 LASTEN & NUORTEN KESÄTÖPINÄT 2016 Raahen nuorisotoimi Sisältö Sisältö: Nuorisotoimen tervehdys Nuorisotoimen tapahtumat Nuorisotilojen aukioloajat Kaupunginlahden liikennepuisto Järjestöjen tarjonta Nuorisotoimen Lisätiedot Kesäleirit 2013 Järvenpään seurakunta
 Kesäleirit 2013 Järvenpään seurakunta Sisällys LASTEN PÄIVÄLEIRIT I & II Leiriniemessä 06 08 syntyneet tytöt ja pojat LASTEN PÄIVÄLEIRI III Leiriniemessä 04 06 syntyneet tytöt ja pojat LASTEN YÖLEIRIT Lisätiedot Sateenkaariyhdistys Malkus ry
 Toimintasuunnitelma 2015 1 1. Johdanto Sateenkaariyhdistys Malkuksen tarkoituksena on edistää seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvien henkistä ja hengellistä hyvinvointia ja tukea tätä tarkoitusta Lisätiedot Päihde- ja kriminaalityöhön eri järjestöille, Kirkkohallituksen kautta. Kirkkohallitus (PL 210, 00131 Helsinki, viitenumeroluettelo)
 1 KAJAANIN SEURAKUNTA Kolehtisuunnitelma 1.1. 7.6.2015 to 1.1. Uudenvuodenpäivä Jeesuksen nimessä Tansanian syrjäseudulla asuvien lasten peruskoulutuksen tukemiseen Suomen Setlementtiliiton kautta. Suomen Lisätiedot Tikkurilan seurakunta Vantaan seurakunnat
 Pienten lasten kerho Tiukuset Kerhotoiminnan varhaiskasvatussuunnitelma 2014 2015 Oi, kaikki tiukuset helähtäkää, maailman aikuiset herättäkää! On lapsilla ikävä leikkimään, he kaipaavat syliä hyvää. (Inkeri Lisätiedot lapset - nuoret - perheet
 lapset - nuoret - perheet Hyvinkään seurakunnassa syksyllä 2013 1 PERHEMESSUT 01.9. Koululaisten kirkkopyhä Hyvinkään kirkko klo 10 15.9. Perhemessu Martin srk-talo klo 15 29.9. Mikkelinpäivän perhemessu Lisätiedot VAPAA- AIKAPALVELUIDEN KESÄTIEDOTE
 VAPAA- AIKAPALVELUIDEN KESÄTIEDOTE 2014 PÄIVÄLEIRIT KESÄLLÄ 2014: Kevät on ehtinyt jo pitkälle ja kesä tekee reippaasti tuloaan. Tämähän tietysti tarkoittaa myös sitä, että vapaa-aikapalveluiden supersuositut Lisätiedot ILTAPÄIVÄKERHOJEN TOIMINTASUUNNITELMA Haapaniemen alakoulu. Lukuvuosi 2015-2016 Setlementti Puijola Kuopio
 ILTAPÄIVÄKERHOJEN TOIMINTASUUNNITELMA Haapaniemen alakoulu Lukuvuosi 2015-2016 Setlementti Puijola Kuopio Toiminta-ajatus: Iltapäivätoiminnan tavoitteena on luoda lapsille virikkeellinen ja turvallinen Lisätiedot Ilo kasvaa liikkuen - varhaiskasvatuksen liikkumis- ja. hyvinvointiohjelma
 Ilo kasvaa liikkuen - varhaiskasvatuksen liikkumis- ja hyvinvointiohjelma Lasten liikuntapiirakka päiväkodissa klo 8.00-12.00 10,00% 1. Matala istuminen, kynän käyttö, syöminen jne.) 33,80% 56,10% 2. Kohtuullinen Lisätiedot SYKSY 2015. JUMALANPALVELUKSET Hauhon kirkossa sunnuntaisin klo 10
 lapset - nuoret perheet Hyvinkään seurakunnassa 2015 1 PERHEMESSUT 25.1. Hyvinkään kirkossa klo 10 8.3. Martin srk-talossa klo 15 15.3. Vehkojan srk-keskuksessa klo 11. Perhebrunssi klo 9.30 alk. 29.3. Lisätiedot KERTSI 1/2012. Tässä Kertsi lehdessä 7 13-vuotiaille ja heidän perheilleen järjestettävistä pääsiäisajan ja kevään tapahtumista sekä kesän leiristä.
 KERTSI 1/2012 Tässä Kertsi lehdessä 7 13-vuotiaille ja heidän perheilleen järjestettävistä pääsiäisajan ja kevään tapahtumista sekä kesän leiristä. Kertsi-lehti Siiskonen, sannamari.siiskonen@evl.fi Palosuontie Lisätiedot Toimintaa lapsiperheille. Kaarelassa
 Toimintaa lapsiperheille Kaarelassa Kevät 2015 KANNELMÄEN SEURAKUNTA ESIKOISVAUVAKERHO Torstaisin klo 13.30-15 Kirkon nuorisotila Nurkassa (alk. 15.1.) Kerho on avoin kohtaamispaikka, ilmoittautumista Lisätiedot Vaikuttamispalvelun esittely. Nuortenideat.fi Ungasidéer.fi
 Vaikuttamispalvelun esittely Nuortenideat.fi Ungasidéer.fi Maaliskuu 2015 Miksi nuorten vaikuttamispalvelu verkossa? Nuorten kiinnostuksen kohteet tulevat näkyviksi Mahdollistaa nuorten mielipiteiden kuulemisen Lisätiedot Koululaisten iltapäivätoiminta
 Koululaisten iltapäivätoiminta Lukuvuosi 2014 2015 Huolenpitoa ja kavereita Turvallinen iltapäivä koulupäivän jälkeen Helsingissä järjestetään 1. 2.-luokkalaisille ja erityisen tuen oppilaille iltapäivätoimintaa Lisätiedot Isonkyrön kunnan perusopetus
 Isonkyrön kunnan perusopetus Isonkyrön perusopetus, kerhotoiminta 2015-2016 Isonkyrön kunnan peruskoulut järjestävät kerhotoimintaa opetushallituksen myöntämän valtionavustuksen turvin. Tähän lehtiseen Lisätiedot Kesäleirit 2014 Järvenpään seurakunta
 Kesäleirit 2014 Järvenpään seurakunta Sisällys LASTEN PÄIVÄLEIRIT I & II Leiriniemessä 07 09 syntyneet tytöt ja pojat LASTEN PÄIVÄLEIRI III Leiriniemessä 05 07 syntyneet tytöt ja pojat LASTEN YÖLEIRIT Lisätiedot Ilmailuinsinöörien kerho perjantai, 12. kesäkuuta 2009. Jäsenkirje 1/2009
 Turun Seudun Epilepsiayhdistys ry TOIMISTO AVOINNA: Vartiokuja 1 20700 TURKU tiistai keskiviikko 9:00 15:00 Puh. (02) 231 9632 torstai 9:00 17:00 e-mail: toimisto@tsey.fi Internetsivut: www.tsey.fi torstaikerhoiltaisin Lisätiedot Toimintasuunnitelma vuodelle 2015
 NAANTALIN 4H-YHDISTYS Sivu 1 (6) Toimintasuunnitelma vuodelle 2015 Sisällysluettelo Toiminnan painopistealueet... 2 Toiminnalliset avaintavoitteet... 2 Ryhmätoiminta... 2 Nuorten kurssit ja koulutukset... Lisätiedot AVOIMET VARHAISKASVATUSPALVELUT HYVINKÄÄLLÄ
 AVOIMET VARHAISKASVATUSPALVELUT HYVINKÄÄLLÄ PIKKU-VETURI Pikku-Veturi on perheiden kohtaamispaikka Perhekeskus Pikku-Veturissa toimii maksuton, kaikille avoin päiväkoti. Avoin päiväkoti on perheiden kohtaamispaikka, Lisätiedot Kolehtisuunnitelma 1.7.2015-31.12.2015
 Me lähdemme l Herran huoneeseen "Jumalanpalvelus - seurakunnan elämän lähde Keminmaan seurakunnan ja Hengen uudistus kirkossamme ry:n talvitapahtuma 23.-25.1.2009 Reijo Telaranta Ilo valtasi minut, kun Lisätiedot SEURATIEDOTE MAALISKUU/2004
 26.3.2004 SEURATIEDOTE MAALISKUU/2004 PELISSÄ ELÄMÄ TAPAHTUMA 3.-4.4. VANTAALLA! KEVÄTKOKOUS 18.4. KUTSU, ESITYSLISTA JA VALTAKIRJA PELISÄÄNTÖPALAUTE Varaa aikaa ihmisille, jotka ovat Sinulle tärkeitä Lisätiedot Riparille 2013 Tervetuloa rippikouluun
 LAMMIN SEURAKUNTA ADVENTTI JA JOULUAIKA 2014 JUMALANPALVELUKSET Su 30.11.2014 klo 10 Adventin messu Lammin kirkossa klo 18 Adventtihartaus Evolla Pitkäniemenjärven Tuulenpesällä (opastus Evokeskukselta) Lisätiedot Pääsiäisaika. Kirkkonummen suomalainen seurakunta
 Pääsiäisaika 2013 Kirkkonummen suomalainen seurakunta Hartaudet ja jumalanpalvelukset Kirkkonummen Pyhän Mikaelin kirkko, Tallinmäki 1 Su 24.3. klo 10 Palmusunnuntain messu Tiellä ken vaeltaa? Suomen Lähetysseuran Lisätiedot TOIMINTAKALENTERI ja MUU TOIMINTA
 TOIMINTAKALENTERI ja MUU TOIMINTA Päivitetty 24.10.2013 Tapahtumia tulee koko ajan lisää ja toimintakalenteria päivitetään säännöllisesti, nouda aina uusin päivitetty Olohuoneesta! Vertaisryhmissä keskustellaan Lisätiedot Terveisiä Imatralta Poutapilvestä!
 Terveisiä Imatralta Poutapilvestä! Nyt on jo kevät. Halusimme kertoa, kuinka kulunut talvi meillä sujui. Sää on ollut vaihteleva koko talven. Tällä hetkellä meidän pihalla on aika paljon lunta. Sää oli Lisätiedot SENTRAALI -IKÄIHMISTEN KOHTAAMISPAIKKA
 1 SENTRAALI -IKÄIHMISTEN KOHTAAMISPAIKKA Porrassalmenkatu 28, 50100 Mikkeli HELMIKUU 2016 OHJELMA VESIVAHINGON VUOKSI OHJELMA JÄRJESTETÄÄN HELMIKUUN AJAN SENTRAALIN VIEREISESSÄ TILASSA, RYHMÄT KOKOONTUVAT Lisätiedot KUOPIO, TAMMIKUU 2013 PÄIVÄ AIKA TAPAHTUMA VAST.HLÖ PUHELIN Keskiviikko Klo
 KUOPIO, TAMMIKUU 2013 16.1.2013 18-19.15 24.1.2013 18 19.15 klo Teemailta 1 Voimaa ja valoa talven sihteeri 29.1.2013 18 20 pimeyteen, Pirkko Ulmanen 30.1.2013 18 19.15 PIELAVESI, TAMMIKUU 2013 Maanantai Lisätiedot Rikas mies, köyhä mies
 Nettiraamattu lapsille Rikas mies, köyhä mies Kirjoittaja: Edward Hughes Kuvittaja: M. Maillot; Lazarus Sovittaja: M. Maillot; Sarah S. Kääntäjä: Anni Kernaghan Tuottaja: Bible for Children www.m1914.org Lisätiedot KOULUIKÄISTEN kevät 2015
 Tuomiokirkkoseurakunnan ja Tammerfors Svenska församlingenin KOULUIKÄISTEN kevät 2015 www.trevlut.net KERH OT LAT IL O R UO K TAMPEREEN TUOMIOKIRKKOSEURAKUNTA esite_kevat2015.indd 1 LEI RIT TIO PAR TAMMERFORS Lisätiedot Kesänriemut -leiri. Kesätarjotin
 Kesätarjotin Kesätarjotin on Lahden seudun nuorisopalveluiden ja -toimien kesälomaesite. Vihkosessa esitellään 7 17-vuotiaille järjestettävät lomatoiminnat. Tarjolla on kursseja ja leirejä. Kaikkiin toimintoihin Lisätiedot Yhdistystiedote 3/2015
 Yhdistystiedote 3/2015 Tervehdys yhdistysaktiivi, Kevät etenee hyvää vauhtia. Useimpien kanssa tapasimmekin jo liittokokouksessa. Tässä yhdistystiedotteessa on koottu tärkeimpiä liiton kuulumisia teille Lisätiedot JOKA -pronomini. joka ja mikä
 Rauman MTY Friski Tuult ry Jäsenkirje 5/2015 Rauman MTY Friski Tuult ry Eteläkatu 7 A 4-5 26100 Rauma puh (02) 821 1065 www.friskituult.fi friski@friskituult.fi RAUMAN MTY FRISKI TUULT RY 1 Sisällys Yhdistyksen Lisätiedot VÄHIKSEN VÄKI RY:N VUOSIKOKOUKSEN PÖYTÄKIRJA 2011