text:
 8.8.2016
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 287/10
 Arrest van het Hof (Zesde kamer) van 2 juni 2016 (verzoek om een prejudiciële beslissing ingediend door de Symvoulio tis Epikrateias — Griekenland) — Kapnoviomichania Karelia AE/Ypourgos Oikonomikon
 (Zaak C-81/15) (1)
 ((Prejudiciële verwijzing - Fiscale bepalingen - Algemene accijnsregeling - Richtlijn 92/12/EEG - Tabaksfabricaten die zich in het verkeer bevinden onder schorsing van accijns - Aansprakelijkheid van de erkende entrepothouder - Mogelijkheid voor de lidstaten om de erkende entrepothouder hoofdelijk aansprakelijk te stellen voor de betaling van de financiële sancties die aan de smokkelaars zijn opgelegd - Beginselen van evenredigheid en rechtszekerheid))
 (2016/C 287/12)
 Procestaal: Grieks
 Verwijzende rechter
 Symvoulio tis Epikrateias
 Partijen in het hoofdgeding
 Verzoekende partij: Kapnoviomichania Karelia AE
 Verwerende partij: Ypourgos Oikonomikon
 Dictum
 Richtlijn 92/12/EEG van de Raad van 25 februari 1992 betreffende de algemene regeling voor accijnsproducten, het voorhanden hebben en het verkeer daarvan en de controles daarop, zoals gewijzigd bij richtlijn 92/108/EEG van de Raad van 14 december 1992, gelezen in het licht van de algemene beginselen van het Unierecht, met name de beginselen van rechtszekerheid en evenredigheid, moet aldus worden uitgelegd dat zij zich verzet tegen een nationale regeling — als die welke in het hoofdgeding aan de orde is, volgens welke met name de eigenaars van goederen die zich onder schorsing van accijns bevinden, hoofdelijk aansprakelijk kunnen worden verklaard voor de betaling van de financiële sancties op overtredingen die worden begaan tijdens het verkeer van die goederen, indien tussen hen en de overtreders een contractuele band bestaat op grond waarvan deze laatsten voor hen als lasthebbers optreden — uit hoofde waarvan de erkende entrepothouder hoofdelijk aansprakelijk wordt gesteld voor de betaling van die bedragen zonder dat hij zich van die aansprakelijkheid kan bevrijden door het bewijs te leveren dat hij op geen enkele wijze op de hoogte was van de handelingen van de overtreders, en ook al was hij naar nationaal recht niet de eigenaar van die goederen op het ogenblik waarop de overtreding werd begaan, en bestond er tussen hem en de overtreders geen contractuele band op grond waarvan zij optraden als zijn lasthebbers.
 (1) PB C 138 van 27.4.2015.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 22002A1228(04)
 Euroopa Liidu Teataja L 351 , 28/12/2002 Lk 0092 - 0111
 Protokoll,millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ning Angola Vabariigi valitsuse vahelises Angola rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. augustist 2002 kuni 2. augustini 2004Artikkel 1Käesoleva kokkuleppe artiklis 2 nimetatud piirangud on kahe aasta jooksul 3. augustist 2002 arvates järgmised:Krevetipüügilaevad: aasta keskmine: | 6550 brt kuus (maksimaalselt 22 laeva) |1. Ühenduse laevade krevetiliste püük ei tohi ületada 5000 tonni, millest 30 % on roosad krevetid ja 70 % hallid krevetid.2. Põhjalähedaste kalade püügiks ettenähtud laevad:(traalerid, õngepüügilaevad ja seisevvõrgud): aasta keskmine: 4200 brt kuus.Kareda ogahai püük on keelatud.3. Pelaagiliste liikide püük: kaks laevaSelle püügiliigi laadist tulenevalt kehtib kuue kuu pikkune katseperiood.4. Tuunikülmutusseinerid: 15 laeva5. Triivõngejadaga kalapüügilaevad: 18 laeva.Kõnealused kalapüügivõimaluste piirangud võib kehtestada juhul, kui ühenduse reederid on valmis Angola kalanduse arendamisele kaasa aitama; sellisel juhul võtavad lepinguosalised ühiskomitee raames ühiselt vastu otsuse täiendavate kalapüügivõimaluste ja rahalise hüvitise kohta.Artikkel 2Pärast pelaagiliste liikide püügi puhul kehtiva katseperioodi lõppemist ning saadud tulemustele ja kättesaadavatele teaduslikele seisukohtadele tuginedes teevad lepinguosalised ühiskomitee raames ning pärast kohtumist artiklis 6 nimetatud teadusliku ühistöörühmaga otsuse pelaagiliste liikide püügivõimaluste kohta käesoleva protokolliga sätestatud ülejäänud aastatel ning kõnealuste püügivõimaluste eest väljamaksmisele kuuluva rahalise hüvitise kohta.Artikkel 31. Kokkuleppe artiklis 7 sätestatud rahaline hüvitis määratakse käesoleva protokolli artiklis 1 nimetatud tähtajaks kindlaks 15500000 eurole (9975000 eurot aastas rahalise hüvitisena ja 5525000 eurot protokolli artiklis 3 nimetatud meetmeteks) vastutasuks artikli 1 alusel antud kalapüügivõimaluste eest.Rahaline hüvitis makstakse kalandus- ja keskkonnaministeeriumi kaudu rahandusministeeriumi määratud arveldusarvele.Protokolli esimesel aastal makstakse rahaline hüvitis välja hiljemalt 30. novembril ning järgmisel aastal hiljemalt protokolli allkirjastamise aastapäeval.2. Kui laevad lõpetavad kokkuleppe ning Angola ametiasutused ei nõustu laevu teiste laevadega asendama, toob ühenduse kalapüügivõimaluste vähendamine kaasa lõike 1 alusel makstava rahalise hüvitise vastava korrigeerimise.3. Rahalise hüvitise kasutamine on Angola ainupädevuses.Artikkel 4Tagamaks säästva ja vastutustundliku kalapüügi arengu, seavad lepinguosalised mõlema poole huvides sisse partnerluse, et eelkõige edendada: kalavarude ja bioloogiliste ressursside paremat tundmist; kvaliteedikontrolli; turustamist ja kalastussaadustelt saadava kasumi suurendamist; kontrolli kalanduses; mittetööstusliku kalapüügi arendamist; kalastusühisusi; väljaõpet.Artikli 3 lõikega 1 ettenähtud meetmeteks igal aastal eraldatud 5525000 eurot jaguneb järgmiselt:1. teadus- ja tehnikaprogrammid kalavarude ja bioloogiliste ressursside paremaks tundmaõppimiseks Angola kalastusvööndis: 750000 eurot;2. kvaliteedikontrolliprogramm: 350000 eurot;3. turustamise ja kalastussaadustelt saadava kasumi suurendamise tugiprogramm: 250000 eurot;4. kalastusjärelevalve tugiprogramm: 775000 eurot;5. mittetööstusliku kalapüügi arendamise programm ja abi kalastusühisustele: 1150000 eurot;6. abi kalandus- ja keskkonnaministeeriumi institutsioonidele: 500000 eurot;7. programm kalanduskoolide rahastamiseks, õppestipendiumide andmiseks ja tööpraktika korraldamiseks kalandusega seotud teadus-, tehnika- ja majandusvaldkondades, ning rahvusvahelistes organisatsioonides, seminaridel, sümpoosionidel ja töörühmades osalemise rahastamiseks: 1500000 eurot;8. akvakultuuri edendamise programm: 250000 eurot.Kalandus- ja keskkonnaministeerium otsustab meetmete ja nendega seoses jagatud aastaste summade üle ning informeerib sellest Euroopa Ühenduste Komisjoni.Aastased summad tehakse asjaomastele asutustele kasutatavaks kandmise teel rahandusministeeriumi kalandus- ja keskkonnaministeeriumi kaudu määratud arveldusarvele esimesel aastal hiljemalt 30. novembriks ning seejärel protokolli allkirjastamise aastapäeval.Kalandus- ja keskkonnaministeerium edastab kolm kuud pärast protokolli allkirjastamise aastapäeva Euroopa Ühenduste Komisjonile kirjalikud andmed protokolli rakendamise ja saadud tulemuste kohta. Euroopa Ühendus võib vastavalt meetmete tegelikule rakendamisele ja pärast konsulteerimist Angola ametiasutustega asjaomased maksed üle vaadata.Artikkel 5Kalavarude kasutustingimuste olulise muutumise korral Angola majandusvööndis, mis välistab kalandustegevuse, võib Euroopa Ühendus mõlema lepinguosalise eelneval kokkuleppel rahalise toetuse maksmise katkestada.Artikkel 6Igal aastal korraldatakse ühine teaduskohtumine, et arutada kalavarude säästliku majandamise küsimusi.Artikkel 7Kokkuleppe rakendamise võib peatada, kui ühendus ei tasu ettenähtud tähtaja jooksul artiklitega 2, 3 ja 4 ettenähtud makseid.Artikkel 8Käesoleva protokolli ja selle lisade alusel kalastavate laevade kogu tegevust, esmajoones ümberlaadimist ja laevavarude kasutamist (toit ja kütus) reguleeritakse Angola Vabariigis kohaldatavate õigusaktide kohaselt.Kokkuleppe tingimuste kohaselt kalastavate ühenduse laevade püütud kalastussaadusi käsitatakse käesolevas protokollis ühendusest pärit saadustena.Artikkel 9Käesolev protokoll jõustub siis, kui mõlemad lepinguosalised on teatanud oma kinnitamisprotseduuride lõpetamisest.--------------------------------------------------A LISAÜHENDUSE LAEVADE KALANDUSTEGEVUST ANGOLA VETES REGULEERIVAD TINGIMUSED1. Litsentsitaotlused ja taotluste väljaandmisega seotud vorminõuded1.1. Euroopa Ühenduste Komisjon esitab oma delegatsiooni kaudu Angolas Angola kalandusasutustele ühe taotluse laeva kohta igalt reederilt, kes soovib kala püüda käesoleva kokkuleppega ettenähtud tingimustel. Taotlused esitatakse vähemalt 15 päeva enne taotletava kehtivusaja alguskuupäeva. Taotlused esitatakse Angola poolt selleks ettenähtud vormidel, mille näidised on esitatud 1. ja 2. liites. Esimese taotluse vormiga koos esitatakse asjaomase laeva mõõtekiri. Iga taotlusega koos esitatakse tõend, et litsentsi kehtivusaja eest on litsentsitasu tasutud.1.2. Kokkuleppe tingimuste kohaselt kalastavate ühenduse laevade püütud kalastussaadusi käsitatakse käesolevas protokollis ühendusest pärit saadustena.1.3. Iga litsents antakse reederile välja konkreetse laeva jaoks. Tõendatud vääramatu jõu korral asendatakse laevale antud litsents Euroopa Ühenduste Komisjoni taotlusel uue litsentsiga, mis on antud ühenduse sama tüüpi laevale.1.4. Angola ametiasutused annavad litsentsi välja laeva kiprile Luanda sadamas pärast seda, kui pädev asutus on laeva üle kontrollinud.1.5. Angola kalandusasutused teatavad väljastatud litsentsidest Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioonile Angolas.1.6. Litsents peab alati pardal olema. Tuunipüügilaevad ja triivõngejadaga kalapüügilaevad kantakse siiski püügiloaga kalalaevade loetelusse kohe, kui on saabunud teatis, et Euroopa Komisjon on teinud ettemakse Angola ametiasutustele ning loetelu edastatakse Angola kalastusjärelevalve eest vastutavatele asutustele. Kuni litsentsi originaali saamiseni peab laeval olema litsentsi koopia, mille võib saada faksi teel.1.7. Litsentside kehtivusaeg on üks aasta.1.8. Iga laeva esindab esindaja, kes on ametlikult Angola resident ning kelle kalandus- ja keskkonnaministeerium on heaks kiitnud.1.9. Angola ametiasutused teevad võimalikult kiiresti teatavaks arveldusarved ja vääringud, mida kasutatakse maksete tegemisel käesoleva kokkuleppe alusel.2. Tasud2.1. Krevetipüügilaevade ja põhjalähedaste kalade püügiks ettenähtud laevade suhtes kohaldatavad sättedLitsentsitasu on:- krevetipüügilaevadel 52 eurot kuus brt kohta,- põhjalähedaste kalade püügiks ettenähtud laevadel 220 eurot aastas brt kohta.2.2. Tasusid võib maksta kord kvartalis või poolaastas, sellisel juhul suurendatakse neid vastavalt 5 % ja 3 %.2.3. Tuunilaevade ja triivõngejadaga kalapüügilaevade suhtes kohaldatavad sättedLitsentsitasu on 25 eurot iga Angola kalastusvööndis püütud tonni kohta.Litsentsid antakse välja pärast seda, kui Angolale on tasutud kindlasummaline ettemakse 4500 eurot aastas iga tuunikülmutusseineri kohta, mis võrdub summaga, mis tasutakse aastas 180 tonni eest, ning 2500 eurot aastas iga triivõngejadaga kalapüügilaeva kohta, mis võrdub summaga, mis tasutakse aastas 100 tonni eest.Euroopa Ühenduste Komisjon koostab iga laeva kohta kalastusperioodi eest tasumisele kuuluvate maksude lõpliku arvestuse kalastusperioodile järgneva aasta esimese kvartali lõpus, võttes aluseks iga laeva esitatud püügiaruanded, mille on kinnitanud piirkonna erialane teadusasutus, eelkõige IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Institutio Español de Oceanografía) ja IPIMAR (Instituto Portugués de Investigação Marítima).Arvestus edastatakse üheaegselt Angola asutustele ja reederitele. Reederid teevad kõik täiendavad maksed, kui neid on, finantseerimisasutuses või mõnes muus Angola ametiasutuste määratud asutuses avatud arveldusarvele 30 päeva jooksul alates lõpliku arvestuse teatavakstegemisest.Kui lõpliku arvestuse summa on eespool nimetatud ettemaksest väiksem, siis summade vahet reederitele tagasi ei maksta.3. Püügikeeluaeg (bioloogiline puhkeaeg)Krevetipüügi suhtes võib igal aastal kehtestada püügikeeluaja parajasti olemasolevate teadusuuringute tulemuste põhjal. Need keeluajad tehakse komisjonile ja reederitele teatavaks vähemalt kolm kuud ette. Reederitelt ei nõuta litsentsitasu maksmist püügikeeluaja jooksul.4. Loomuse kaasosaKrevetipüügilaevade loomuse kaasosa jääb reederi omandisse. Krevetipüügilaevad võivad püüda krabi kuni 500 tonni aastas.5. LossimineÜhenduse triivõngejadaga kalapüügilaevad ja tuunipüügilaevad püüavad tarnida kala Angola kalakonservitehastesse vastavalt oma püügikoormusele kalastusvööndis ning hinnaga, mis on maailmaturul kujunenud hindade põhjal reederite ja Angola kalandusasutuste vahel ühiselt kokku lepitud. Maksed tehakse konverteeritavas valuutas.6. Kontroll ümberlaadimiste ja lahkuvate laevade üleÜmberlaadimistest teatatakse Angola kalandusasutustele kaheksa päeva ette ning need toimuvad Luanda või Lobito lahes Angola tolli juuresolekul.Ümberlaadimistoimingute suhtes kohaldatakse tempelmaksu ja teenustasusid, kusjuures kõik asjakohased maksed tehakse tollile kooskõlas kehtivate õigusaktidega.Eelmise kuu ümberlaadimisdokumentide koopia edastatakse 15 päeva enne iga kuu lõppu kalandus- ja keskkonnaministeeriumi järelevalveosakonnale.Iga ühenduse kalalaev, kes soovib loomus(t)ega väljuda Angola majandusvööndist, peab väljumisest kaheksa päeva ette teatama ja läbima tollikontrolli Luanda või Lobito lahes.7. Toiduvarud (laevavarud)7.1. Euroopa Ühenduse kalalaevad võtavad Angolas toiduvarud pardale kooskõlas kehtivate õigusaktidega ning kasutavad ainult nende laevavarustajate teenuseid, kes on kantud kaubandusministeeriumi registrisse ja kelle asukoht on Angolas.7.2. Kui toiduvaru osa või kogu toiduvaru tarnitakse väljastpoolt Angolat, tuleb iga laeva toodete loetelu saata tolliasutusse, kusjuures tuleb märkida pardaloleva laevapere liikmete arv, et oleks võimalik kindlaks määrata, kas asjaomased kogused vastavad pardal tarbimise nõuetele. Iga nõuetele vastavaks peetavat kogust ületava koguse eest tuleb tasuda eksporditollimaks ja muud maksud.7.3. Laevavaruga seotud töö suhtes kohaldatakse tempelmaksu ja teenustasusid.8. Kütusevarud (laevavarud)8.1. Kõigile Angola kalastusvööndis käesoleva kokkuleppe alusel kalastavatele laevadele, välja arvatud tuunipüügilaevad, antakse võimalus varuda kütus ja vesi Angolas.8.2. Angolas saab kütust tankida ainult Luandas või Lobitos.Kütuse ümberlaadimine tankerilt või kaubalaevalt Lobitos või Luandas peab toimuma tolli juuresolekul ning selle suhtes kohaldatakse tempelmaksu ja teenustasusid.8.3. Kui kalalaev tarnib kütust territoriaalvetest või 24 miili laiusest alast väljaspool, teatatakse sellest tollile, kusjuures esitatakse asjaomased kogused, laeva asukoht ja tarnija nimi.9. Loomustest teatamine9.1. Krevetipüügilaevad ja põhjalähedaste kalade püügiks ettenähtud laevad9.1.1. Krevetipüügilaevad ja põhjalähedaste kalade püügiks ettenähtud laevad edastavad iga püügiperioodi lõpus 3. ja 4. liites ettenähtud püügiaruanded Euroopa Ühenduste delegatsiooni vahendusel mereuurimisinstituudile (Instituto de Investigação Marinha).Peale selle esitab iga laev Euroopa Ühenduse delegatsiooni vahendusel kalandus- ja keskkonnaministeeriumi planeerimis-, uurimis- ja statistikaametile kuuaruande, milles on esitatud kuu loomused ning kuu viimasel päeval pardal olevad kogused. See aruanne esitatakse hiljemalt asjaomasele kuule järgneva kuu 45. päeval.Selle sätte täitmata jätmise korral on Angolal õigus kohaldada oma õigusaktidega ettenähtud karistusi.9.1.2. Krevetipüügilaevad ja põhjalähedaste kalade püügiks ettenähtud laevad peavad peale selle iga päev teatama oma geograafilise asukoha ja eelmise päeva loomused Luanda raadiojaamale. Laevaomanikule teatatakse raadiokutsung püügilitsentsi väljaandmisel. Juhul kui eespool nimetatud raadijaamaga sidet ei saa, peavad laevad kasutama muid sidevahendeid.Ükski kala- või kaubalaev ei tohi lahkuda Angola Vabariigi territoriaalvetest sellest eelnevalt teatamata kalandus- ja keskkonnaministeeriumi siseriiklikule järelevalveosakonnale (Direção Nacional de Fiscalização) ning ilma et loomused pardal oleksid kontrollitud.9.2. Tuunipüügilaevad ja triivõngejadaga kalapüügilaevadAngola kalastusvööndis kalastavad laevad teatavad Luanda raadiojaamale iga kolme päeva tagant oma asukoha ja loomused. Angola kalastusvööndisse sisenedes või sealt lahkudes teatavad laevad Luanda raadiojaamale oma asukoha ja pardal olevate loomuste koguse.Juhul kui eespool nimetatud raadiojaamaga sidet ei saa, peavad laevad kasutama muid sidevahendeid.Laevad peavad püügipäevikut 5. liites esitatud näidise kohaselt iga Angola kalastusvööndis viibitud püügiperioodi kohta. Püügipäevikud tuleb täita ka juhul, kui loomust ei saada.Angola vetest väljaspool viibitud perioodide kohta tuleb püügipäevikusse märkida "Väljaspool Angola majandusvööndit".Vorm peab olema täidetud loetavalt ja sellel peab olema laeva kipri allkiri ning see tuleb saata Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsiooni kaudu kalandus- ja keskkonnaministeeriumi siseriikliku kontrolli ja järelevalve osakonnale 45 päeva jooksul alates püügiperioodi lõpust Angola vetes; vorm tuleb võimalikult kiiresti saata ka lõike 2 punktis 2 nimetatud teadusasutustele töötlemiseks.Selle sätte täitmata jätmise korral on Angolal õigus peatada asjaomase laeva püügilitsents, kuni vajalikud formaalsused on täidetud, ning kohaldada Angola õigusaktidega ettenähtud karistusi. Sellistest juhtudest teavitatakse kohe Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsiooni Angolas.10. Kalastusvööndid10.1. Kalastusvööndid, millele krevetipüügilaevadel on juurdepääs, hõlmavad kõiki Angola Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvaid laiusest 12o 20′ põhja poole ja kaksteist esimest meremiili lähtejoontest väljapoole ulatuvaid vesi.10.2. Kalastusvööndid, millele põhjalähedaste kalade püügiks ettenähtud laevadel on juurdepääs, hõlmavad kõiki Angola Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvaid vesi:- traalerid: kaksteist esimest meremiili lähtejoontest väljapoole ulatuvaid vesi, mis piirnevad põhjas lõunalaiusega 13o 00′ ning lõunas piki põhja suunas kulgevat viie miili pikkust joont Angola ja Namiibia majandusvööndite vahel,- muid püügivahendeid kasutavad laevad: kaksteist esimest meremiili lähtejoontest väljapoole ulatuvaid vesi, mis piirnevad lõunas piki põhja suunas kulgevat viie miili pikkust joont Angola ja Namiibia majandusvööndite vahel.Kalastusvööndid, millele tuunipüügilaevadel ja triivõngejadaga kalapüügilaevadel on juurdepääs, hõlmavad kõiki Angola Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvaid ja kaksteist esimest meremiili lähtejoontest väljapoole ulatuvaid vesi.11. Laevapere liikmete töölevõtmine11.1. Kalalaevade omanikud, välja arvatud tuunikülmutusseinerite ja triivõngejadaga kalapüügilaevade omanikud, kellele on käesoleva kokkuleppe kohaselt püügilitsents antud, pakuvad praktilist kutseõpet iga laeva pardal vähemalt kuuele Angola meremehele, kes on kalandus- ja keskkonnaministeeriumi koostatud nimekirjast vabalt valitud.11.2. Kui vaatleja võetakse pardale Angola taotlusel, siis loetakse ta lõike 11 punktis 1 nimetatud kuue meremehe hulka.11.3. Ühenduse reederid püüavad suurendada meremeeste arvu ja täiustada nende tööoskusi.11.4. Laevadel töötavate meremeeste ja tehnikute töötasud maksab reeder lepinguosaliste vastastikku kokkulepitud tingimustel ning need kantakse kalandus- ja keskkonnaministeeriumi määratud finantseerimisasutuses avatud arveldusarvele. Kõnealune töötasu sisaldab kõiki riske hõlmavat elukindlustust.11.5. Peale selle valib kalandus- ja keskkonnaministeerium igal aastal kokku 20 praktikandist meremeest, kes jaotatakse eespool nimetatud laevade vahel tööks masinaruumis ja tekil. Praktikantide töötasud, mis on reederi kanda, võivad moodustada kuni kolmandiku hooajal töötavate meremeeste töötasust ning peavad sisaldama kõiki riske hõlmavat elukindlustust.11.6. Ametipraktika nõuetekohase lõpetamise järel allkirjastab kipper pärast püügireisi vastava tõendi, mis seejärel saadetakse laevaomaniku või laevaomaniku esindaja kaudu kalandus- ja keskkonnaministeeriumile.12. Teadusvaatlejad12.1. Igal laeval võib paluda pardale võtta kalandus- ja keskkonnaministeeriumi määratud ja tööle võetud teadusvaatleja.12.2. Vaatlejad ei viibi pardal harilikult kauem kui ühe püügireisi.12.3. Angola asutused määravad kindlaks vaatleja pardaloleku aja, mis üldreeglina ei ole pikem kui tema kohustuste täitmiseks vajalik aeg.12.4. Vaatlejaid koheldakse nagu laeva juhtkonda.Vaatlejad:- jälgivad laevade püügitegevust,- võtavad teadusprogrammide raames bioloogilisi proove,- märgivad üles kasutatavad püügivahendid,- kontrollivad Angola vööndis püügipäevikusse kantud püügiandmeid,- edastavad kord nädalas raadio teel kalapüüki käsitlevad andmed.12.5. Pardal olles peavad vaatlejad:- tegema kõik selleks, et nende pardalevõtmine või pardalolek ei segaks ega piiraks püügitegevust,- suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust,- koostama tegevusaruande ja edastama selle Angola pädevatele asutustele.Reeder või reederi esindaja ning Angola asutused lepivad kokku tingimustes, mille alusel vaatlejad pardale võetakse. Vaatleja palga ja sotsiaalkindlustusega seotud sissemaksed teeb kalandus- ja keskkonnaministeerium. Reederid maksavad oma esindajate kaudu mereuurimisinstituudile 15 eurot iga päeva eest, mil vaatleja viibib laeva pardal. Reederid, kes ei saa vaatlejaid pardale võtta ega võimaldada nende laevast lahkumist Angola asutustega kokku lepitud Angola sadamas, kannavad vaatlejate laevaletuleku ja laevalt lahkumise kulud.Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, siis vabaneb reeder automaatselt vaatleja pardale võtmise kohustusest.13. Kontroll ja seireKokkuleppe alusel kalastavate ühenduse laevade seire toimub satelliidi kaudu laevaseiresüsteemi (VMS) käsitleva protokolli kohaselt, ilma et see piiraks Angola õigusaktide kohaldamist.Kokkuleppe alusel kalastavad ühenduse kalalaevad annavad Angola asutuste taotluse korral pardaletuleku loa kõigile kalapüügi kontrollimise ja seire eest vastutavatele Angola ametiisikutele ning hõlbustavad nende ülesannete täitmist.Kõnesolevad ametiisikud ei jää pardale kauemaks kui nende kohustuste täitmiseks on vaja.14. Võrgusilma suurusVäikseim võrgusilma suurus on:- 50 mm krevetipüügil,- 110 mm põhjalähedaste kalade püügil.Uute võrgusilma suuruste kasutuselevõtmine on ühenduse laevade suhtes kohustuslik alates kuuendast kuust pärast selle teatavaks tegemist Euroopa Ühenduste Komisjonile.15. Laeva peatamine15.1. Euroopa Ühenduse delegatsiooni Luandas teavitatakse 48 tunni jooksul mis tahes kalalaeva peatamisest Angola kalastusvööndis, mis püüab kala ühenduse liikmesriigi lipu all ühenduse ja kolmanda riigi vahel sõlmitud käesoleva kokkuleppe alusel, ning samaaegselt edastatakse delegatsioonile kokkuvõttev aruanne laeva peatamisega seotud asjaolude ja peatamise põhjuste kohta.15.2. Laevade puhul, millel on kalapüügiluba Angola vetes, ei võeta laeva kapteni, meeskonna, laeva lasti ega varustuse suhtes meetmeid (välja arvatud võimalikku rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne nõupidamist, mis korraldatakse 48 tunni jooksul pärast eespool nimetatud info saabumist ja millest võtavad osa Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioon, kalandus- ja keskkonnaministeerium ja inspekteerimisasutused ning soovi korral ka asjaomase liikmesriigi esindaja.Koosolekul vahetavad pooled asjakohaseid dokumente ja infot, esmajoones automaatselt registreeritud andmeid laeva asukohtade kohta laeva püügireisi ajal kuni laeva peatamiseni, mis võivad aidata selgitada olukorra põhjustanud asjaolusid.Koosoleku tulemustest ja kõigist laeva peatamisega seotud meetmetest teatatakse reederile või tema esindajale.15.3. Enne kohtumenetluse alustamist üritatakse oletatav rikkumine lahendada kokkuleppemenetluse abil. Kõnealune menetlus lõpetatakse hiljemalt kolm tööpäeva pärast laeva peatamist.15.4. Kui küsimuses ei saavutata kokkulepet ning algatatakse kohtumenetlus, määrab asjakohane asutus 48 tunni jooksul pärast kokkuleppemenetluse lõppemist ja enne kohtuotsuse tegemist pangatagatise, mille tasub reeder. Tagatise summa ei tohi ületada maksimumtrahvi, mis siseriiklike õigusaktide alusel eeldatava rikkumise suhtes kohaldatakse. Asjaomane asutus tagastab pangatagatise reederile niipea, kui küsimusega seoses antud kohtulahendiga mõistetakse kõnesoleva laeva kapten süüst vabaks.15.5. Laev ja laeva meeskond vabastatakse:- pärast kooskõlastavat nõupidamist, kui tuvastatud asjaolud seda võimaldavad, või- niipea, kui kokkuleppest tulenevad kohustused on täidetud, või- kohe pärast seda, kui reeder on pangatagatise esitanud (kohtumenetlus).16. RikkumisedKõigist Angola õigusaktide või käesoleva protokolli sätete rikkumistest, mis ühenduse laevad on toime pannud, teatatakse Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioonile Luandas, ilma et see piiraks asjaomaste siseriiklike karistuste rakendamist.--------------------------------------------------B LISATINGIMUSED, MILLEGA REGULEERITAKSE PELAAGILISTE LIIKIDE PÜÜGIKS ETTENÄHTUD ÜHENDUSE LAEVADE KALANDUSTEGEVUST ANGOLA VETES1. Litsentsitaotlused ja taotluste väljaandmisega seotud vorminõuded1.1. Euroopa Ühenduste Komisjon esitab oma delegatsiooni kaudu Angolas Angola kalandusasutustele ühe taotluse laeva kohta igalt reederilt, kes soovib kala püüda käesoleva kokkuleppes ettenähtud tingimustel. Taotlused esitatakse vähemalt 15 päeva enne taotletava kehtivusaja alguskuupäeva. Taotlused esitatakse Angola poolt selleks ettenähtud vormidel, mille näidised on esitatud 1. liites. Esimese taotluse vormiga peab olema kaasas asjaomase laeva mõõtekiri. Litsentsitaotlusega koos esitatakse tõend, et litsentsi kehtivusaja eest on litsentsitasu tasutud.Litsentsi uuendamisel on tarvis esitada Angola asutustele ainult tõend litsentsitasu maksmise kohta kõnealuse ajavahemiku eest, muud eespool nimetatud dokumendid esitatakse ainult koos esimese taotlusega või juhul, kui kaeva tehnilised karakteristikud on muutunud.1.2. Litsentsid antakse esimese taotluse korral reederile välja konkreetse laeva jaoks. Tõendatud vääramatu jõu korral asendatakse laevale antud litsents Euroopa Ühenduste Komisjoni taotlusel uue litsentsiga, mis on antud ühenduse sama tüüpi laevale.1.3. Angola asutused annavad litsentsi välja laeva kiprile lähimas sadamas pärast seda, kui pädev asutus on laeva üle kontrollinud.1.4. Angola kalandusasutused teatavad litsentsidest Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioonile Angolas.1.5. Litsents peab alati pardal olema. Laev kantakse siiski püügiloaga kalalaevade loetelusse kohe, kui on saabunud teatis, et Euroopa Komisjon on teinud ettemakse Angola asutustele ning loetelu edastatakse Angola kalastusjärelevalve eest vastutavatele asutustele. Kuni litsentsi originaali saamiseni peab laeval olema litsentsi koopia, mille võib saada faksi teel.1.6. Litsentsid kehtivad vähemalt ühe kuu ja neid saab uuendada.1.7. Iga laeva esindab esindaja, kes on Angola ametlik resident ning kelle on kalandus- ja keskkonnaministeerium heaks kiitnud.1.8. Enne käesoleva protokolli jõustumist teevad Angola asutused teatavaks litsentsitasude maksmisel kasutatavad pangakontod ja vääringud.1.9. Litsentsid hõlmavad makrelli-, sardinelli- ja hariliku stauriidi püüki. Lubatud on kaaspüük kuni 10 %.2. TasuTasuks määratakse 3 eurot brt kohta kuus.Pärast katseperioodi lõppemist määratakse kõnealust kalapüüki reguleerivad tingimused (meremeeste pardale võtmise ja pardalt lahkumise kohustus) kindlaks reederite ja Angola asutuste ühisel kokkuleppel kõnealuse perioodi tulemuste alusel.3. ÜmberlaadimineKõigist ümberlaadimistest teatatakse Angola kalandusasutustele kaheksa päeva ette ning need toimuvad kas Luanda või Lobito lahes Angola tolli juuresolekul.Ümberlaadimiste suhtes kohaldatakse tempelmaksu ja teenustasusid, kusjuures kõik asjakohased maksed tehakse tollile kooskõlas kehtivate õigusaktidega.Eelmise kuu ümberlaadimisdokumentide koopiad edastatakse 15 päeva enne iga kuu lõppu kalandus- ja keskkonnaministeeriumi järelevalveosakonnale.Iga ühenduse kalalaev, kes soovib loomus(t)ega väljuda Angola majandusvööndist, peab väljumisest kaheksa päeva ette teatama ja läbima tollikontrolli Luanda või Lobito lahes.4. Toiduvarud (laevavarud)4.1. Euroopa Ühenduse kalalaevad võtavad Angolas toiduvarud pardale kooskõlas kehtivate õigusaktidega ning kasutavad ainult nende laevavarustajate teenuseid, kes on kantud kaubandusministeeriumi registrisse ja kelle asukoht on Angolas.4.2. Kui toiduvaru osa või kogu toiduvaru tarnitakse väljastpoolt Angolat, tuleb saata eraldi iga laeva kohta toodete loetelu tolliasutusse, kusjuures tuleb märkida pardaloleva laevapere liikmete arv, et oleks võimalik kindlaks määrata, kas asjaomased kogused on pardal tarbimise nõuetele vastavad. Iga nõuetele vastavaks peetavat kogust ületava koguse eest tuleb tasuda eksporditollimaks ja muud maksud.4.3. Laevavaruga seotud töö suhtes kohaldatakse tempelmaksu ja teenustasusid.5. Kütusevarud (laevavarud)5.1. Kõigile Angola kalastusvööndis käesoleva kokkuleppe alusel kalastavatele laevadele, välja arvatud tuunipüügilaevad, antakse võimalus varuda kütus ja vesi Angolas.5.2. Kogu Angolas tangitav kütus tuleb võtta Luandas või Lobitos.Kütuse ümberlaadimine tankerilt või kaubalaevalt Lobitos või Luandas peab toimuma tolli juuresolekul ning selle suhtes kohaldatakse tempelmaksu ja teenustasusid.5.3. Kui kalalaev tarnib kütust territoriaalvetest või 24 miili laiusest alast väljaspool, teatatakse sellest tollile, kusjuures esitatakse asjaomased kogused, laeva asukoht ja tarnija nimi.6. Loomustest teatamine6.1. Pelaagiliste liikide püügiks ettenähtud laevad esitavad pärast iga kalastusreisi Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsiooni kaudu kalanduse uurimise instituudile Luandas iga päeva kohta püügiaruande 6. liites esitatud näidise kohaselt.Peale selle esitab iga laev kalandus- ja keskkonnaministeeriumi planeerimis-, uurimis- ja statistikaametile kuuaruande, milles on esitatud kuu loomused ning kuu viimasel päeval pardal olevad kogused. See aruanne esitatakse hiljemalt asjaomasele kuule järgneva kuu viimasel päeval.6.2. Kalalaev tohib lahkuda Angola kalastusvööndist ainult kalandus- ja keskkonnaministeeriumi kalastusjärelevalveosakonna eelneva loaga pärast pardal olevate loomuste kontrollimist.Selle sätte täitmata jätmise korral on Angolal õigus kohaldada oma õigusaktidega ettenähtud karistusi.7. KalastusvööndidKalastusvööndid, millele pelaagiliste liikide püügiks ettenähtud laevadel on juurdepääs, hõlmavad kõiki Angola Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvaid ja kaksteist esimest meremiili lähtejoontest väljapoole ulatuvaid vesi.8. Laevapere liikmete töölevõtminePelaagiliste liikide püügiks ettenähtud laevade suhtes ei kohaldata katseperioodil Angola meremeeste palkamise nõuet.9. Teadusvaatlejad9.1. Laevadele võib esitada taotluse pardale võtta kalandus- ja keskkonnaministeeriumi määratud ja tööle võetud teadusvaatleja.Vaatlejad ei viibi pardal harilikult kauem kui ühe püügireisi.9.2. Angola asutused määravad kindlaks vaatleja pardaloleku aja, mis üldreeglina ei ole pikem kui tema kohustuste täitmiseks vajalik aeg.9.3. Vaatlejaid koheldakse nagu laeva juhtkonda.Vaatlejad:- jälgivad laevade püügitegevust,- võtavad teadusprogrammide raames bioloogilisi proove,- märgivad üles kasutatavad püügivahendid,- kontrollivad Angola vööndis püügipäevikusse kantud püügiandmeid,- edastavad vähemalt kord nädalas raadio teel kalapüüki käsitlevad andmed.Pardal olles peavad vaatlejad:- tegema kõik selleks, et nende pardalevõtmine või pardalolek ei segaks ega piiraks püügitegevust,- suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust,- koostama tegevusaruande edastamiseks Angola pädevatele asutustele.Vaatlejate pardalevõtmise tingimused määratakse kindlaks reederi või reederi esindaja ning Angola asutuste vahelise kokkuleppe alusel. Nende töötasud ja sotsiaalkindlustusmaksed tuleb tasuda kalandus- ja keskkonnaministeeriumil. Reederid maksavad oma esindajate kaudu mereuurimisinstituudile 30 eurot iga päeva eest, mil vaatleja viibib laeva pardal. Reederid, kes ei saa vaatlejaid pardale võtta ega võimaldada nende laevast lahkumist Angola asutustega kokku lepitud Angola sadamas, kannavad vaatlejate laevaletuleku ja laevalt lahkumise kulud.Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, siis vabanevad reederid automaatselt vaatleja pardale võtmise kohustusest.10. Kontroll ja järelevalveKokkuleppe alusel kalastavate ühenduse laevade seire toimub satelliidi kaudu laevaseiresüsteemi (VMS) käsitleva protokolli kohaselt, ilma et see piiraks Angola kehtivate õigusaktide kohaldamist.Kokkuleppe alusel kalastavad ühenduse kalalaevad annavad Angola asutuste taotluse korral pardaletuleku loa kõigile kalapüügi kontrollimise ja seire eest vastutavatele Angola ametiisikutele ning hõlbustavad nende ülesannete täitmist.Kõnesolevad ametiisikud ei jää pardale kauemaks kui nende kohustuste täitmiseks on vaja.11. Võrgusilma suurusVäikseim kasutatav võrgusilma suurus on 60 mm.12. Laeva peatamine12.1. Euroopa Ühenduse delegatsiooni Luandas teavitatakse 48 tunni jooksul mis tahes kalalaeva peatamisest Angola kalastusvööndis, mis püüab kala ühenduse liikmesriigi lipu all Angola kalastusvööndis käesoleva kokkuleppe alusel, ning edastatakse samaaegselt delegatsioonile kokkuvõttev aruanne laeva peatamisega seotud asjaolude ja peatamise põhjuste kohta.12.2. Laevade puhul, millel on kalapüügiluba Angola vetes, ei võeta laeva kapteni, meeskonna, laeva lasti ega varustuse suhtes meetmeid (välja arvatud võimalikku rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne nõupidamist, mis korraldatakse 48 tunni jooksul pärast eespool nimetatud info saabumist ja millest võtavad osa Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioon, kalandus- ja keskkonnaministeerium ja inspekteerimisasutused ning soovi korral ka asjaomase liikmesriigi esindaja.Koosolekul vahetavad pooled asjakohaseid dokumente ja infot, esmajoones automaatselt registreeritud andmeid laeva asukohtade kohta püügireisi ajal kuni laeva peatamiseni, mis võivad aidata selgitada olukorra põhjustanud asjaolusid.Koosoleku tulemustest ja kõigist laeva peatamisega seotud meetmetest teatatakse reederile või tema esindajale.12.3. Enne kohtumenetluse alustamist üritatakse eeldatav rikkumine lahendada kokkuleppemenetluse abil. Kõnealune menetlus lõpetatakse hiljemalt kolm tööpäeva pärast laeva peatamist.12.4. Kui küsimust ei saa lahendada kokkuleppe teel ning algatatakse kohtumenetlus pädevas kohtus, määrab asjakohane asutus 48 tunni jooksul pärast kokkuleppemenetluse lõppemist ja enne kohtuotsuse tegemist pangatagatise, mille tasub reeder. Tagatise summa ei tohi ületada maksimumtrahvi, mis siseriiklike õigusaktide alusel eeldatava rikkumise suhtes kohaldatakse. Asjaomane asutus tagastab pangatagatise reederile niipea, kui küsimusega seoses antud kohtulahendiga mõistetakse kõnesoleva laeva kapten süüst vabaks.12.5. Laev ja laeva meeskond vabastatakse:- pärast kooskõlastavat nõupidamist, kui tuvastatud asjaolud seda võimaldavad, või- niipea, kui kokkuleppest tulenevad kohustused on täidetud, või- kohe pärast seda, kui reeder on pangatagatise esitanud (kohtumenetlus).--------------------------------------------------


text:
 3.9.2009
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 232/25
 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS
 nr 69/2009,
 29. mai 2009,
 millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport)
 EMP ÜHISKOMITEE,
 võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 24. aprilli 2009. aasta otsusega nr 50/2009 (1).
 (2)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrus (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002, (2) tuleb inkorporeerida lepingusse.
 (3)
 Islandi geograafilise asukoha ja madala asustustiheduse, samuti Islandi siseliine teenindava õhusõidukipargi koosseisu tõttu ei kohaldada määrust (EÜ) nr 300/2008 Islandi territooriumi siselennuteenustele. Islandi siselennuteenustele kohaldatavad riigisisesed julgestusmeetmed pakuvad piisavat kaitset.
 (4)
 Pidades silmas Liechtensteini eriolukorda, mis tuleneb selliste asjaolude ühisest mõjust nagu väga väike territoorium, eriline geograafiline struktuur, samuti Liechtensteini lennuliikluse väga piiratud kogumaht, Liechtensteini suunduvate või sealt väljuvate rahvusvaheliste regulaarlendude puudumine, tsiviillennunduse infrastruktuuri koosnemine vaid ühest kopteriväljakust, ei tule käesolevat määrust Liechtensteini territooriumil asuvale olemasolevale tsiviillennunduse infrastruktuurile kohaldada.
 (5)
 Määrusega (EÜ) nr 300/2008 tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2320/2002, (3) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta,
 ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Artikkel 1
 Lepingu XIII lisa muudetakse järgmiselt:
 1)
 punkti 66h (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2320/2002) tekst asendatakse järgmise tekstiga:
 „32008 R 0300: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 300/2008, 11. märts 2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (ELT L 97, 9.4.2008, lk 72).
 Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
 a)
 artiklit 7 ei kohaldata EFTA riikide suhtes;
 b)
 alati kui ühendus peab artikli 20 alusel kolmanda riigiga läbirääkimisi, et sõlmida kokkulepe „ühekordse julgestusega” (one-stop security) seotud eesmärgi edendamiseks, püüab ta EFTA riikidele saada pakkumise samalaadse lepingu sõlmimiseks asjaomase kolmanda riigiga. EFTA riigid omakorda püüavad sõlmida kolmandate riikidega ühenduse lepingutele vastavaid lepinguid;
 c)
 käesolevas määruses sätestatud meetmeid ei kohaldata Islandi territooriumil asuvatele siselennuteenustele;
 d)
 käesolevas määruses sätestatud meetmeid ei kohaldata Liechtensteini territooriumi olemasolevale tsiviillennunduse infrastruktuurile.”;
 2)
 8. liite tekst tunnistatakse kehtetuks.
 Artikkel 2
 Määruse (EÜ) nr 300/2008 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub 30. mail 2009, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (4).
 Artikkel 4
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.
 Brüssel, 29. mai 2009
 EMP Ühiskomitee nimel
 eesistuja
 Alan SEATTER
 (1) ELT L 162, 25.6.2009, lk 31.
 (2) ELT L 97, 9.4.2008, lk 72.
 (3) EÜT L 355, 30.12.2002, lk 1.
 (4) Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.


type: other

text:
Kummissjoni Ewropea - Network gudizzjarju ewropew - Risponsabilità tal-ġenituri - Rumanija
 Risponsabilità tal-ġenituri - RumanijaDin il-paġna issa skadiet. L-aġġornament qed jitħejja bħalissa u jkun disponibbli fil-Portal Ewropew tal-Ġustizzja elettronika.
 Xi tfisser il-frażi fil-liġi "responsabbiltà tal-ġenituri" fil-prattika? Liema huma d-drittijiet u d-dmirijiet ta’ detentur tar-responsabbiltà tal-ġenituri? 2.
 Bħala regola ġenerali, min għandu r-responsabbiltà tal-ġenituri fuq l-ulied? 3.
 Jekk il-ġenituri ma jkunux kapaċi jew ma jridux jeżerċitaw ir-responsabbiltà tal-ġenituri fuq uliedhom, tista’ tinħatar persuna oħra minflokhom? 4.
 Jekk il-ġenituri jiddivorzjaw jew jinfirdu, ir-responsabbiltà tal-ġenituri kif tkun iddeterminata għall-ġejjieni? 5.
 Jekk il-ġenituri jilħqu ftehim dwar il-kwistjoni tar-responsabbiltà tal-ġenituri, liema formalitajiet għandhom ikunu rrispettati biex il-ftehim jorbot legalment? 6.
 Jekk il-ġenituri ma jkunux jistgħu jilħqu ftehim dwar il-kwistjoni tar-responsabbiltà tal-ġenituri, liema huma l-mezzi alternattivi biex jiġi solvut il-kunflitt mingħajr intervent tal-qorti? 7.
 Jekk il-ġenituri jmorru l-qorti, liema kwistjonijiet jistgħu jiġu deċiżi mill-imħallef fir-rigward tat-tfal? 8.
 Jekk il-qorti tiddeċiedi li ġenitur wieħed biss għandu jkollu l-kustodja tal-ulied, dan ikun ifisser li huwa jew hija jistgħu jiddeċiedu dwar l-affarijiet kollha li jirrigwardjaw it-tfal mingħajr ma qabel jikkonsultaw lill-ġenitur l-ieħor? 9.
 Jekk il-qorti tiddeċiedi li l-ġenituri għandu jkollhom il-kustodja konġunta ta’ uliedhom, dan xi jfisser fil-prattika? 10.
 Għand liema qorti jew awtorità għandi nirrikorri jekk inkun irrid nippreżenta rikors dwar ir-responsabbiltà tal-ġenituri? Liema formalitajiet għandhom ikunu rispettati u liema dokumenti għandi nehmeż mar-rikors tiegħi? 11.
 Liema proċedura tapplika f’dawn il-każijiet? Jista’ wieħed jagħmel użu minn proċedura ta’ emerġenza? 12.
 Ikun possibbli li jsir appell kontra deċiżjoni dwar ir-responsabbiltà tal-ġenituri? 14.
 F’ċerti każijiet, jista’ jkun meħtieġ li wieħed japplika lill-qorti jew lil awtorità oħra għall-eżekuzzjoni ta’ deċiżjoni dwar ir-responsabbiltà tal-ġenituri. Liema proċedura tapplika f’każ bħal dan? 15.
 X’għandi nagħmel biex deċiżjoni dwar ir-responsabbiltà tal-ġenituri maħruġa minn qorti ta’ Stat Membru ieħor tiġi rikonoxxuta u eżegwita fir-Rumanija? Liema proċedura tapplika f’dawn il-każijiet? 16.
 Quddiem liema qorti fir-Rumanija għandi nirrikorri biex nopponi r-rikonoxximent ta’ deċiżjoni dwar ir-responsabbiltà tal-ġenituri maħruġa minn qorti fi Stat Membru ieħor? Liema proċedura tapplika f’każijiet bħal dawn? 17.
 Liema liġi tapplika fi proċediment dwar ir-responsabbiltà tal-ġenituri meta t-tfal jew il-partijiet ma jkunux jgħixu fir-Rumanija jew ikunu ta’ nazzjonalità differenti? 1. Xi tfisser il-frażi fil-liġi "responsabbiltà tal-ġenituri" fil-prattika? Liema huma d-drittijiet u d-dmirijiet ta’ detentur tar-responsabbiltà tal-ġenituri?
 "Ir-responsabbiltà tal-ġenituri" tfisser id-drittijiet u dmirijiet tal-ġenituri lejn uliedhom li jkunu għadhom minorenni. Skont l-Artikolu 97 tal-Kodiċi tal-Familja, iż-żewġ ġenituri għandhom l-istess drittijiet u responsabbiltajiet lejn uliedhom li jkunu minorenni, mingħajr ma ssir ebda distinzjoni dwar jekk l-ulied ikunux twieldu fiż-żwieġ jew barra ż-żwieġ jew jekk kinux adottati, u huma jeżerċitaw id-drittijiet tagħhom ta' ġenituri biss fl-interess ta' uliedhom.Il-protezzjoni tal-ġenituri tippresupponi l-eżistenza ta' persuna li tkun taħt it-18-il sena u li ma jkollhiex kompetenza legali sħiħa.Minħabba li l-protezzjoni tal-ġenituri teżisti għall-interessi tal-minorenni, din hija fuq kollox kwistjoni ta' dmirijiet tal-ġenituri aktar milli ta' drittijiet tal-ġenituri. Dawn jinkludu dan li ġej:id-dritt u d-dmir tal-ġenituri li jrabbu lill-uliedhom (Artikolu 101(1) u (2) tal-Kodiċi tal-Familja): id-dmir li jħarsu s-saħħa fiżika ta' uliedhom, id-dmir li jedukaw lil uliedhom, id-dmir li jieħdu ħsieb it-tagħlim u t-taħriġ okkupazzjonali ta' uliedhom;id-dritt li jeżiġu li uliedhom jintraddu lura minn min ikun qed iżommhom kontra l-liġi (Artikolu 103(1) tal-Kodiċi tal-Familja), li jista' jkun xi ħadd barrani jew missierhom jew ommhom li ma jkollux jew ma jkollhiex il-kustodja tagħhom f'każ ta' divorzju jew annullament taż-żwieġ jew fil-każ ta' ulied li jitwieldu barra miż-żwieġ; id-dritt tal-missier jew tal-omm li jeżiġu li uliedhom jintraddulhom lura huwa dritt inaljenabbli;id-dritt li jingħata l-kunsens għall-adozzjoni tal-ulied jew it-talba għall-annullament tal-adozzjoni (ara l-Liġi Nru 273/2004 dwar l-arranġamenti legali għall-adozzjoni);id-dritt li jinżammu rabtiet personali mal-ulied: din hija problema prattika f'każijiet fejn il-minorenni ma jkunux joqogħdu ma' missierhom jew ma' ommhom. "Rabtiet personali" mal-ulied jistgħu jieħdu l-forom li ġejjin: żjarat lit-tfal fi djarhom, żjarat lit-tfal fl-iskola jew li t-tfal iqattgħu vaganza maż-żewġ ġenituri;id-dritt li jieħdu ħsieb it-trobbija, l-edukazzjoni, it-tagħlim u t-taħriġ vokazzjonali tal-ulied;id-dritt li jistabbilixxu fejn l-ulied għandhom jgħixu. F'sitwazzjonijiet fejn il-ġenituri ma jgħixux flimkien, huma jiddeċiedu bi qbil komuni ma' min minnhom it-tfal għandhom jgħixu; jekk il-ġenituri ma jkunux jistgħu jaqblu dwar dan, tiddeċiedi l-qorti, wara li l-ewwel tkun semgħat lill-awtorità tal-kurazija u lill-ulied infushom jekk ikunu laħqu l-età ta' 10 snin, waqt li tqis l-interessi tat-tfal;id-dritt u d-dmir li jieħdu ħsieb il-proprjetà tat-tfal (atti amministrattivi attwali, atti konservatorji, atti ta' disponiment);id-dritt u d-dmir li jirrapreżentaw lill-minorenni f'dokumenti ċivili jew li japprovaw dokumenti bħal dawk għall-minorenni. Sal-età ta' 14-il sena, l-ulied ikunu rappreżentati mill-ġenituri tagħhom fir-rigward ta' dokumenti ċivili minħabba li ma jkollhomx kompetenza legali sħiħa; bejn l-età ta' 14 u 18-il sena, it-tfal, li jkollhom kapaċità legali limitata, jeżerċitaw id-drittijiet tagħhom u jwettqu l-obbligi tagħhom waħidhom, iżda bl-approvazzjoni minn qabel tal-ġenituri tagħhom.
 2. Bħala regola ġenerali, min għandu r-responsabbiltà tal-ġenituri fuq l-ulied?
 (Bħala regola ġenerali, din tkun eżerċitata miż-żewġ ġenituri flimkien sakemm ikunu jgħixu flimkien, iżda tista' tingħata lill-omm jekk il-ġenituri ma jkunux miżżewġin).
 Iż-żewġ ġenituri għandhom ir-responsabbiltà tal-ġenituri, irrispettivament minn jekk il-minorenni jkunux twieldu fiż-żwieġ jew barra miż-żwieġ jew jekk kinux adottati (Artikolu 97 tal-Kodiċi tal-Familja). Skont l-Artikolu 42(1) tal-Kodiċi tal-Familja, malli tippronunzja divorzju, il-qorti tiddeċiedi min mill-ġenituri għandu jingħata l-kustodja tat-tfal li jkunu minorenni. Missier iddivorzjat jew omm iddivorzjata li jingħataw il-kustodja ta' uliedhom jeżerċitaw drittijiet tal-ġenituri fir-rigward ta' dawk it-tfal. Missier jew omm iddivorzjati li ma jingħatawx il-kustodja ta' uliedhom iżommu d-dritt li jkollhom rabtiet personali u li jissorveljaw it-trobbija, l-edukazzjoni, it-tagħlim u t-taħriġ okkupazzjonali ta' uliedhom.Fil-każ ta' ulied imweldin barra miż-żwieġ li l-filjazzjoni tagħhom tkun ġiet stabbilita fir-rigward taż-żewġ ġenituri, il-kustodja tkun deċiża mill-qorti permezz ta' deċiżjoni ġudizzjarja (Artikolu 65 tal-Kodiċi tal-Familja).
 3. Jekk il-ġenituri ma jkunux kapaċi jew ma jridux jeżerċitaw ir-responsabbiltà tal-ġenituri fuq uliedhom, tista’ tinħatar persuna oħra minflokhom?
 (Jew jista' jinħatar kuratur jekk il-ġenituri jkunu mejtin jew ma jkunux kapaċi jieħdu ħsieb uliedhom?).Skont l-Artikolu 113 tal-Kodiċi tal-Familja, f'każijiet fejn iż-żewġ ġenituri jkunu mejtin, mhux magħrufin, ikunu tneħħewlhom id-drittijiet ta' ġenituri, ikunu ġew imposti restrizzjonijiet fuq id-drittijiet tagħhom bħala ġenituri, ikunu għebu jew ġew iddikjarati mejtin, it-tfal jinħatrilhom kuratur.
 4. Jekk il-ġenituri jiddivorzjaw jew jinfirdu, ir-responsabbiltà tal-ġenituri kif tkun iddeterminata għall-ġejjieni?
 (Bi qbil komuni jew permezz tal-qorti).
 Fil-każ ta' divorzju, il-qorti tagħti deċiżjoni ġudizzjarja li tikkonferma l-ftehim bejn il-partijiet jew, fin-nuqqas ta' ftehim komuni bejn il-partijiet, il-qorti tasal għal verdett indipendenti.Matul iż-żwieġ, meta jkun hemm nuqqas ta' qbil bejn il-ġenituri dwar l-eżerċizzju tad-drittijiet tal-ġenituri, l-awtorità tal-kurazija tieħu d-deċiżjoni, wara li tisma' lill-ġenituri u wara li tqis l-interessi tal-minorenni (Artikolu 99 tal-Kodiċi tal-Familja).
 5. Jekk il-ġenituri jilħqu ftehim dwar il-kwistjoni tar-responsabbiltà tal-ġenituri, liema formalitajiet għandhom ikunu rrispettati biex il-ftehim jorbot legalment?
 (Pereżempju, approvazzjoni minn awtorità jew minn qorti).Meta l-ftehim ikun dwar ulied imwieldin fiż-żwieġ, ma jkunux meħtieġa formalitajiet fir-rigward ta' ftehim bejn il-ġenituri minħabba li l-Kodiċi tal-Familja stess tistipula fl-Artikolu 98(1) li miżuri marbutin mal-persuna u l-proprjetà tal-ulied għandhom jittieħdu mill-ġenituri bi qbil komuni.F'każijiet fejn żwieġ jintemm b'divorzju jew f'każijiet li fihom ikollhom x'jaqsmu ulied imweldin barra miż-żwieġ li l-filjazzjoni tagħhom tkun stabbilita fir-rigward taż-żewġ ġenituri, il-qorti tiddeċiedi dwar il-ftehim milħuq bejn il-ġenituri.
 6. Jekk il-ġenituri ma jkunux jistgħu jilħqu ftehim dwar il-kwistjoni tar-responsabbiltà tal-ġenituri, liema huma l-mezzi alternattivi biex jiġi solvut il-kunflitt mingħajr intervent tal-qorti?
 (Pereżempju, il-medjazzjoni).Talba għal deċiżjoni mill-awtorità tal-kurazija (matul iż-żwieġ).
 Il-medjazzjoni - il-Liġi Nru 192/2006 dwar il-medjazzjoni u l-organizzazzjoni tal-professjoni ta' medjatur.
 7. Jekk il-ġenituri jmorru l-qorti, liema kwistjonijiet jistgħu jiġu deċiżi mill-imħallef fir-rigward tat-tfal?
 (Pereżempju, fejn għandhom jgħixu l-ulied, jekk il-ġenituri għandux ikollhom kustodja konġunta jew jekk il-missier jew l-omm għandux ikollhom il-kustodja weħidhom, drittijiet ta' żjara/aċċess, l-obbligu tal-ħlas għall-manteniment tal-ulied, l-għażla tal-iskola għall-ulied, l-ismijiet tal-ulied, eċċ.).L-imħallef jista' jiddeċiedi fuq dan li ġej:il-kustodja tal-minorenni (fil-każ ta' divorzju jew ulied imweldin barra miż-żwieġ);il-kontribuzzjoni tal-missier u tal-omm għall-ispejjeż ta' trobbija, edukazzjoni, tagħlim u l-għoti ta' taħriġ okkupazzjonali għall-minorenni;l-għoti tad-drittijiet ta' żjarat lill-missier jew lill-omm li ma jkunux ingħataw il-kustodja tal-minorenni;nuqqas ta' qbil dwar kemm għandu jkun l-obbligu ta' manteniment għall-minorenni, dwar il-mezzi biex jitħares dan l-obbligu jew dwar il-kontribuzzjoni tal-missier jew tal-omm għall-manteniment tal-ulied f'każijiet fejn il-ġenituri ma jkunux iddivorzjati (Artikolu 107(3) tal-Kodiċi tal-Familja).
 8. Jekk il-qorti tiddeċiedi li ġenitur wieħed biss għandu jkollu l-kustodja tal-ulied, dan ikun ifisser li huwa jew hija jistgħu jiddeċiedu dwar l-affarijiet kollha li jirrigwardjaw it-tfal mingħajr ma qabel jikkonsultaw lill-ġenitur l-ieħor?
 (Pereżempju, biex il-ġenitur li jkollu l-kustodja jmur jgħix mal-ulied f'indirizz differenti fl-istess pajjiż, imur mal-ulied f'pajjiż differenti, jiddeċiedi liema skola t-tfal għandhom jattendu, eċċ.).
 Il-kustodja lill-ġenitur wieħed tingħata mill-qorti flimkien mad-deċiżjoni ta' divorzju (għal ulied imweldin fiż-żwieġ) jew wara li jintlaħaq ftehim dwar applikazzjoni relatata mal-kustodja tal-minorenni (għal ulied imweldin barra miż-żwieġ fejn il-filjazzjoni tkun stabbilita fir-rigward taż-żewġ ġenituri).Il-ġenitur li jingħata l-kustodja tal-ulied jeżerċita jew teżerċita d-drittijiet tal-ġenituri fir-rigward tal-ulied u tal-proprjetà tagħhom u jaqdi jew taqdi d-dmirijiet tal-ġenituri.Il-ġenitur li ma jingħatax il-kustodja ma jkunx responsabbli għall-ħarsien u s-superviżjoni tal-ulied, iżda minflok jingħata biss id-dritt li jissorvelja t-trobbija, l-edukazzjoni, it-tagħlim u t-taħriġ okkupazzjonali tal-ulied. Dak il-ġenitur ikollu d-dritt għal rabtiet personali mal-ulied iżda ma jkollux id-dritt li jiddeċiedi fejn l-ulied għandhom jgħixu jew li jeżiġi li l-ulied jintraddu lura lilu, skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 103 tal-Kodiċi tal-Familja, minn min ikun qed iżomm lill-ulied kontra l-liġi.
 9. Jekk il-qorti tiddeċiedi li l-ġenituri għandu jkollhom il-kustodja konġunta ta’ uliedhom, dan xi jfisser fil-prattika?
 Matul iż-żwieġ, il-ġenituri jeżerċitaw
 id-drittijiet u d-dmirijiet tal-ġenituri b’mod ugwali skont il-liġi.
 Il-qorti tintervjeni biss biex
 tagħti l-kustodja lill-wieħed mill-ġenituri biss waqt deċiżjoni ta’ divorzju
 (għal minorenni mweldin fiż-żwieġ) jew meta jintlaħaq ftehim dwar
 applikazzjoni relatata mal-kustodja tal-minorenni (għal ulied imweldin barra
 miż-żwieġ).
 10. Għand liema qorti jew awtorità għandi nirrikorri jekk inkun irrid nippreżenta rikors dwar ir-responsabbiltà tal-ġenituri? Liema formalitajiet għandhom ikunu rispettati u liema dokumenti għandi nehmeż mar-rikors tiegħi?
 Matul iż-żwieġ, nuqqas ta’ qbil
 bejn il-ġenituri dwar l-eżerċizzju tad-drittijiet tagħhom ta’ ġenituri jiġi
 solvut mill-awtorità tal-kurazija, il-korpi eżekuttivi u ta’ implimentazzjoni
 tar-raħal, belt jew awtoritajiet muniċipali jew tal-awtoritajiet distrettwali
 fil-każ tal-muniċipalità ta’ Bukarest. F’ċerti sitwazzjonijiet stabbiliti
 mil-liġi, kull nuqqas ta’ qbil bejn il-ġenituri fir-rigward miżuri li
 jkollhom jittieħdu fir-rigward tat-tfal jiġi solvut mill-qorti skont il-liġi
 ordinarja. Dawn is-sitwazzjonijiet jinkludu nuqqas ta’ qbil dwar kemm għandu
 jkun l-obbligu tal-manteniment, l-ammont ta’ ħlasijiet ta’ manteniment, il-kustodja,
 drittijiet ta’ żjara u fejn għandhom jgħixu l-ulied.
 11. Liema proċedura tapplika f’dawn il-każijiet? Jista’ wieħed jagħmel użu minn proċedura ta’ emerġenza?
 F'każijiet bħal dawn tapplika l-liġi ordinarja (bħala regola).Eċċezzjoni: F'kull waqt matul il-proċedura ta' divorzju, il-qorti tista', permezz ta' ordni tal-qorti, tieħu miżuri temporanji dwar il-kustodja tal-minorenni, l-obbligi ta' manteniment, �allowance' ta' għajnuna għat-tfal u l-użu ta' residenza (Artikolu 613 tal-Kodiċi ta' Proċedura Ċivili).
 Tista’ tinkiseb għajnuna legali
 skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 74-81 tal-Kodiċi ta’
 Proċedura Ċivili. Din tista’ tingħata f’kull waqt matul il-proċedimenti, jew
 għal kollox jew inkella parzjalment.
 13. Ikun possibbli li jsir appell kontra deċiżjoni dwar ir-responsabbiltà tal-ġenituri?
 Jista’ jsir appell kontra
 d-deċiżjonijiet tal-awtorità tal-kurazija quddiem l-awtorità li ġerarkikament
 tkun superjuri għaliha. Deċiżjoni ta’ qorti tkun suġġetta għall-proċessi ta’
 appell stabbiliti fil-Kodiċi ta’ Proċedura Ċivili (appell fi prim’istanza,
 appell lill-qorti superjuri). Jekk id-deċiżjoni dwar ir-responsabbiltà
 tal-ġenituri kienet is-suġġett ewlieni tal-kawża, it-terminu ta’ skadenza
 għall-preżentata ta’ appelli fi prim’istanza/appelli lill-qorti superjuri
 huwa ta’ 15-il jum min-notifika tad-deċiżjoni; jekk id-deċiżjoni kienet dwar
 aspett anċillari ta’ kawża, bħal fil-kuntest ta’ divorzju, it-terminu ta’
 skadenza għall-preżentata ta’ appelli huwa ta’ 30 jum min-notifika
 tad-deċiżjoni.
 14. F’ċerti każijiet, jista’ jkun meħtieġ li wieħed japplika lill-qorti jew lil awtorità oħra għall-eżekuzzjoni ta’ deċiżjoni dwar ir-responsabbiltà tal-ġenituri. Liema proċedura tapplika f’każ bħal dan?
 Jekk id-deċiżjoni tal-qorti ma' tkunx infurzata in bona fede, ikun possibbli li jintalab l-intervent tal-uffiċjal tal-infurzar skont il-proċedura stabbilita fil-Kodiċi ta' Proċedura Ċivili, Taqsima V (Artikolu 371 et seq).
 15. X’għandi nagħmel biex deċiżjoni dwar ir-responsabbiltà tal-ġenituri maħruġa minn qorti ta’ Stat Membru ieħor tiġi rikonoxxuta u eżegwita fir-Rumanija? Liema proċedura tapplika f’dawn il-każijiet?
 Għar-rikonoxximent u l-eżekuzzjoni ta’ deċiżjoni
 dwar ir-responsabbiltà tal-ġenituri, jistgħu jkunu applikati d-dispożizzjonijiet
 tar-Regolament (KE) Nru 2201/2003 (Regolament II ta’ Brussell).
 L-applikazzjoni għandha
 tintbagħat lill-qorti tad-domiċilju tal-konvenut jew tar-residenza tiegħu
 fir-Rumanija. Jekk il-konvenut la jkollu domiċilju magħruf u lanqas post ta’
 residenza magħruf, din għandha tintbagħat lill-qorti tad-domiċilu/post ta’
 residenza tal-attur.
 16. Quddiem liema qorti fir-Rumanija għandi nirrikorri biex nopponi r-rikonoxximent ta’ deċiżjoni dwar ir-responsabbiltà tal-ġenituri maħruġa minn qorti fi Stat Membru ieħor? Liema proċedura tapplika f’każijiet bħal dawn?
 Biex topponi r-rikonoxximent
 ta’ deċiżjoni, il-parti kkonċernata għandha tapplika lill-qorti fejn
 l-applikazzjoni għal rikonoxximent tkun għadha ma nqatgħatx. Għandhom
 japplikaw id-dispożizzjonijiet tal-liġi ordinarja tal-Kodiċi ta’ Proċedura
 17. Liema liġi tapplika fi proċediment dwar ir-responsabbiltà tal-ġenituri meta t-tfal jew il-partijiet ma jkunux jgħixu fir-Rumanija jew ikunu ta’ nazzjonalità differenti?
 (Fisser ir-regoli dwar l-għażla tal-liġi applikabbli għal kull Stat Membru).Biex tiġi stabbilita l-liġi applikabbli għar-relazzjonijiet tad-dritt internazzjonali privat, wieħed għandu jirrikorri għad-dispożizzjonijiet tal-Liġi Nru 105/1992 dwar ir-regolamentazzjoni tar-relazzjonijiet tad-dritt internazzjonali privat. Ir-relazzjonijiet bejn il-ġenituri u t-tfal, inklużi l-obbligi tal-ġenituri li jmantnu u jedukaw lil uliedhom u li jieħdu ħsieb il-proprjetà tagħhom huma suġġetti għal-liġi nazzjonali ordinarja, iżda f'każijiet fejn ikunu involuti ċittadini ta' pajjiż ieħor, huma jkunu suġġetti għal-liġi tad-domiċilju komuni tagħhom.Il-liġi nazzjonali ordinarja jew il-liġi tad-domiċilju komuni tagħhom ikomplu jirregolaw ir-relazzjonijiet bejn il-ġenituri u t-tfal f'każ li wieħed minnhom jibdel iċ-ċittadinanza jew id-domiċilju tiegħu.Fin-nuqqas ta' ċittadinanza komuni jew domiċilju komuni, ir-relazzjonijiet bejn il-ġenituri u t-tfal ikunu suġġetti għal-liġi tat-territorju li fih ikollhom jew kellhom post komuni ta' residenza jew li miegħu jżommu rabtiet mill-eqreb.
 Aktar informazzjoni (links għal siti tal-internet).www.just.ro Kooperazzjoni ġudizzjarja internazzjonali.
 « Risponsabilità tal-ġenituri - Informazzjoni Ġenerali | Rumanija - Informazzjoni Ġenerali »


type: caselaw

text:
 14.9.2015
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 302/70
 Προσφυγή της 9ης Ιουλίου 2015 — ΖΖ κατά ΕΥΕΔ
 (Υπόθεση F-101/15)
 (2015/C 302/86)
 Γλώσσα διαδικασίας: η γαλλική
 Διάδικοι
 Προσφεύγων): ΖΖ (εκπρόσωποι: J.-N. Louis και N. de Montigny, δικηγόροι)
 Καθής: Ευρωπαϊκή Υπηρεσία Εξωτερικής Δράσης (ΕΥΕΔ)
 Αντικείμενο και περιγραφή της διαφοράς
 Ακύρωση της αποφάσεως της ΕΥΕΔ περί μη προαγωγής του προσφεύγοντος στον βαθμό AD13 κατά την περίοδο προαγωγών 2014.
 Αιτήματα
 Ο προσφεύγων ζητεί από το Δικαστήριο Δημόσιας Διοίκησης:
 —
 να ακυρώσει την απόφαση της 29ης Οκτωβρίου 2014 περί καταρτίσεως του καταλόγου των υπαλλήλων που προάγονται κατά την περίοδο προαγωγών 2014 στο μέτρο που δεν περιλαμβάνει το όνομά του·
 —
 να καταδικάσει την ΕΥΕΔ στα δικαστικά έξοδα.


text:
Obchodní podmínky - AVE365.cz
 se sídlem Chudenická 1059/30, 102 00 Praha
 identifikační číslo: 026 40 350
 zapsané v obchodním rejstříku vedeném Městským soudem v Praze oddíl B, vložka 19619
 pro prodej zboží prostřednictvím on-line obchodu umístěného na internetové adrese www.ave365.cz
 1.1. Tyto obchodní podmínky (dále jen „obchodní podmínky“) obchodní společnosti AVE DAY a.s. se sídlem Chudenická 1059/30, 102 00 Praha, identifikační číslo: 026 40 350, zapsané v obchodním rejstříku vedeném Městským soudem v Praze oddíl B, vložka 19619 (dále jen „prodávající“) upravují v souladu s ustanovením § 1751 odst. 1 zákona č. 89/2012 Sb., občanský zákoník (dále jen „občanský zákoník“) vzájemná práva a povinnosti smluvních stran vzniklé v souvislosti nebo na základě kupní smlouvy (dále jen „kupní smlouva“) uzavírané mezi prodávajícím a jinou fyzickou osobou (dále jen „kupující“) prostřednictvím internetového obchodu prodávajícího. Internetový obchod je prodávajícím provozován na webové stránce umístěné na internetové adrese www.ave365.cz (dále jen „webová stránka“), a to prostřednictvím rozhraní webové stránky (dále jen „webové rozhraní obchodu“).
 1.2. Obchodní podmínky se nevztahují na případy, kdy osoba, která má v úmyslu nakoupit zboží od prodávajícího, je právnickou osobou či osobou, jež jedná při objednávání zboží v rámci své podnikatelské činnosti nebo v rámci svého samostatného výkonu povolání. V takovém případě se obchodní podmínky řídí všeobecnými obchodními podmínkami, uloženými na této adrese: http://www.aveday.cz/obchodni-podminky.
 2.1. Na základě registrace kupujícího provedené na webové stránce: https://www.ave365.cz/klient/ může kupující přistupovat do svého uživatelského rozhraní. Ze svého uživatelského rozhraní může kupující provádět objednávání zboží (dále jen „uživatelský účet“). Kupující může provádět objednávání zboží též bez registrace přímo z webového rozhraní obchodu.
 - bezhotovostně předem online platební kartou systémem GOPAY a s tím spojenými možnostmi, jako např. SMS platbou, online platebními tlačíky banky
 4.3. 4.3. Kupní cenu je podle formy úhrady možné dle volby Kupujícího uhradit předem, Prodávající však nepožaduje od kupujícího zálohu či jinou obdobnou platbu. Tímto není dotčeno ustanovení čl. 4.6 obchodních podmínek ohledně povinnosti uhradit kupní cenu zboží předem.
 4.4. V případě platby v hotovosti či v případě platby na dobírku je kupní cena splatná při převzetí zboží. V případě bezhotovostní platby, je-li umožněna, je kupní cena splatná do 8 dnů od uzavření kupní smlouvy.
 5.2. Nejedná-li se o případ uvedený v čl. 5.1 obchodních podmínek či o jiný případ, kdy nelze od kupní smlouvy odstoupit, má kupující v souladu s ustanovením § 1829 odst. 1 občanského zákoníku právo od kupní smlouvy odstoupit, a to do čtrnácti (14) dnů od převzetí zboží, přičemž v případě, že předmětem kupní smlouvy je několik druhů zboží nebo dodání několika částí, běží tato lhůta ode dne převzetí poslední dodávky zboží. Odstoupení od kupní smlouvy musí být prodávajícímu odesláno ve lhůtě uvedené v předchozí větě. Pro odstoupení od kupní smlouvy může kupující využit vzorový formulář poskytovaný prodávajícím, jenž tvoří přílohu obchodních podmínek. Odstoupení od kupní smlouvy může kupující zasílat mimo jiné na adresu provozovny prodávajícího či na adresu elektronické pošty prodávajícího info@ave365.cz.
 7.5. Práva z vadného plnění uplatňuje kupující u prodávajícího na adrese jeho provozovny, případně i v sídle nebo místě podnikání, či zasláním popisu a fotografie na e-mail: info@ave365.cz
 8.3. Vyřizování stížností spotřebitelů zajišťuje prodávající prostřednictvím elektronické adresy info@ave365.cz. Informaci o vyřízení stížnosti kupujícího zašle prodávající na elektronickou adresu kupujícího.
 9.3. Kupující souhlasí se zpracováním osobních údajů prodávajícím, a to pro účely realizace práv a povinností z kupní smlouvy a pro účely vedení uživatelského účtu. Při nákupu zboží souhlasí se zpracováním osobních údajů prodávajícím také pro účely zasílání informací a obchodních sdělení kupujícímu. Součástí zasílaných informací a obchodních sdělení je též zasílání „newsletteru“. Odběr newsletteru může Kupující kdykoli odhlásit. Souhlas se zpracováním osobních údajů v celém rozsahu dle tohoto článku není podmínkou, která by sama o sobě znemožňovala uzavření kupní smlouvy.
 Aktualizace ze dne 31. 10. 2017: 9. 10. Účastník zo Slovenskej republiky dáva v zmysle zákona č. 122/2013 Z.z o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon ochrane osobných údajov“) – prodávajícímu dobrovoľne súhlas so spracúvaním svojich osobných údajov v rozsahu: meno, priezvisko, e-mail, korešpondenčná adresa. Súhlas je možné kedykoľvek odvolať, odvolanie súhlasu je účinné okamihom doručenia odvolania súhlasu prodávajícímu. Osobné údaje budú na základe osobitných predpisov poskytnuté tretím stranám, ako je napr. Slovenská obchodná inšpekcia, daňový úrad a podobne. Účastník súťaže ako dotknutá osoba má právo na opravu nesprávnych, neúplných alebo neaktuálnych osobných údajov, likvidáciu alebo blokovanie osobných údajov a ďalšie uvedené v §28 ods.1 zákona o ochrane osobných údajov. Účastník súťaže ako dotknutá osoba vyhlasuje, že mu boli poskytnuté všetky informácie podľa §15 zákona o ochrane osobných údajov a že poskytnuté osobné údaje sú pravdivé a boli poskytnuté slobodne.
 12.5. Kontaktní údaje prodávajícího: adresa pro doručování Chudenická 1059/30, 102 00 Praha, adresa elektronické pošty info@ave365.cz , telefon 734 315 971.
 V Praze dne 5. 11. 2016
 Dodatek ze dne 15. 2. 2017:
 Aktualizace ze dne 17. 1. 2018
 - v bodě 12. 5. bylo upraveno telefonní číslo


type: legislation

text:
 7.3.2015
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 64/33
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/379
 af 6. marts 2015
 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (fusionsmarkedsordningen) (1),
 under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.
 (2)
 Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 6. marts 2015.
 På Kommissionens vegne
 For formanden
 Jerzy PLEWA
 Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
 (1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.
 (2) EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.
 BILAG
 Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 (EUR/100 kg)
 KN-kode
 Tredjelandskode (1)
 Fast importværdi
 0702 00 00
 EG
 180,5
 MA
 81,3
 TR
 97,7
 ZZ
 119,8
 0707 00 05
 JO
 253,9
 TR
 189,0
 ZZ
 221,5
 0709 93 10
 MA
 105,2
 TR
 186,6
 ZZ
 145,9
 0805 10 20
 EG
 47,9
 IL
 70,6
 MA
 63,2
 TN
 60,7
 TR
 71,2
 ZZ
 62,7
 0805 50 10
 TR
 61,7
 ZZ
 61,7
 0808 10 80
 BR
 68,7
 CA
 85,3
 CL
 94,7
 MK
 24,7
 US
 215,6
 ZZ
 97,8
 0808 30 90
 AR
 119,3
 CL
 106,5
 CN
 90,8
 ZA
 109,5
 ZZ
 106,5
 (1) Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


text:
 15.1.2014
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 10/7
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 30/2014 VAN DE COMMISSIE
 van 13 januari 2014
 tot goedkeuring van een niet-minimale wijziging van het productdossier van een benaming die is opgenomen in het register van beschermde oorsprongsbenamingen en beschermde geografische aanduidingen [Κονσερβολιά Ροβιών (Konservolia Rovion) (BOB)]
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EU) nr. 1151/2012 van het Europees Parlement en de Raad van 21 november 2012 inzake kwaliteitsregelingen voor landbouwproducten en levensmiddelen (1), en met name artikel 52, lid 2,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Overeenkomstig artikel 53, lid 1, eerste alinea, van Verordening (EU) nr. 1151/2012 heeft de Commissie een door Griekenland ingediend verzoek beoordeeld om goedkeuring van een wijziging van het productdossier van de beschermde oorsprongsbenaming "Κονσερβολιά Ροβιών" (Konservolia Rovion), die bij Verordening (EG) nr. 1263/96 van de Commissie (2) is geregistreerd.
 (2)
 Aangezien de betrokken wijziging niet minimaal is in de zin van artikel 53, lid 2, van Verordening (EU) nr. 1151/2012, heeft de Commissie de wijzigingsaanvraag overeenkomstig artikel 50, lid 2, onder a), van die verordening bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Unie
 (3).
 (3)
 Aangezien de Commissie geen enkel bezwaar overeenkomstig artikel 51 van Verordening (EU) nr. 1151/2012 heeft ontvangen, moet de wijziging van het productdossier worden goedgekeurd,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 De in het Publicatieblad van de Europese Unie bekendgemaakte wijziging van het productdossier met betrekking tot de in de bijlage bij deze verordening vermelde benaming wordt goedgekeurd.
 Artikel 2
 Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 13 januari 2014.
 Voor de Commissie, namens de voorzitter,
 Dacian CIOLOȘ
 Lid van de Commissie
 (1) PB L 343 van 14.12.2012, blz. 1.
 (2) PB L 163 van 2.7.1996, blz. 19.
 (3) PB C 228 van 7.8.2013, blz. 30.
 BIJLAGE
 In bijlage I bij het Verdrag genoemde landbouwproducten voor menselijke consumptie:
 Categorie 1.6. Groenten, fruit en granen, in ongewijzigde staat of verwerkt
 GRIEKENLAND
 Κονσερβολιά Ροβιών (Konservolia Rovion) (BOB)


text:
Spółdzielnie mieszkaniowe. Komentarz - Ewa Bończak-Kucharczyk - ebook - epub - Virtualo
 Budownictwo i nieruchomości Fragment:
 Spółdzielnie mieszkaniowe. Komentarz - ebook
 978-83-264-5538-4
 Publikacja stanowi trzecie już wydanie obszernego komentarza do ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych. Zawiera ona również omówienie przepisów innych ustaw mających związek z funkcjonowaniem tych spółdzielni. Czytelnik będzie mógł zapoznać się z wiodącym aktualnym orzecznictwem (a także konsekwencjami orzeczeń Trybunału Konstytucyjnego) oraz z wadami obowiązujących przepisów i problemami, jakie mogą w praktyce wystąpić podczas ich stosowania. .. Książka zawiera sugestie dotyczące postępowania spółdzielni podczas zawierania umów o budowę lokali i wskazówki dotyczące zawartości takich umów. Przedstawione rozwiązania mogą być szczególnie przydatne w procesie ustalania przedmiotu odrębnej własności lokali w spółdzielni mieszkaniowej i ich sprzedaży, a także dla późniejszego zarządzania nieruchomościami, w których skład wchodzą lokale zbyte przez spółdzielnię innym osobom. Przybliżono również problematykę własności lokali w spółdzielniach mieszkaniowych, aktywizacji wspólnoty mieszkaniowej w spółdzielni oraz relacji między spółdzielnią a jej członkami i niebędącymi członkami osobami, którym przysługują prawa do lokali. Warto także zwrócić uwagę na analizę wątków dotyczących szczególnych regulacji w zakresie nabywania przez spółdzielnie mieszkaniowe praw do gruntów, na których wzniesione zostały przez nie budynki lub urządzenia. .. Komentarz jest przeznaczony przede wszystkim dla prawników, ale też dla członków organów i zwykłych członków spółdzielni mieszkaniowych. Będzie użyteczny również dla innych osób zainteresowanych ich działalnością, np. właścicieli lokali nabytych od spółdzielni oraz osób mających roszczenia o nabycie lokali od spółdzielni.
 Wykaz skrótów 13Wprowadzenie 19Ustawa z dnia 15 grudnia 2000 r. o spółdzielniach mieszkaniowych 21Rozdział 1. Cele i zadania prac legislacyjnych w latach 2000-2009 231.1. Wcześniejsze regulacje prawne dotyczące spółdzielni mieszkaniowych 231.2. Cele i założenia ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych oraz niektórych innych prac nad ustawodawstwem spółdzielczym prowadzonych w latach 1998-2001 281.3. Cele nowelizacji ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych dokonanej w 2002 r. 371.4. Cele nowelizacji ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych dokonanej w 2005 r. 401.5. Cele nowelizacji ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych dokonanej w 2007 r. 411.6. Nowelizacje ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych dokonane we wrześniu i w grudniu 2009 r. 431.7. Zmiany dokonane ustawą z dnia 19 sierpnia 2011 r. o zmianie ustawy o niektórych formach popierania budownictwa mieszkaniowego oraz ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych 431.8. Zmiany dokonane nowelizacją z dnia 27 lipca 2012 r. 45Rozdział 2. Znaczenie i stosowanie ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych 462.1. Cele i zadania spółdzielni mieszkaniowej 462.2. Lokal i dom w rozumieniu ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych 572.2.1. Definicja lokalu w ustawie o spółdzielniach mieszkaniowych 572.2.2. Definicja i podstawowe cechy lokalu w świetle ustawy o własności lokali i ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych 612.2.3. Ustanawianie odrębnej własności lokali 752.2.4. Konsekwencje ustanowienia odrębnej własności lokali - nieruchomość wspólna 802.2.5. Stosowanie w spółdzielniach mieszkaniowych definicji lokalu zawartej w ustawie o ochronie praw lokatorów 1032.2.6. Określenie pojęcia osoby bliskiej dla potrzeb spółdzielni mieszkaniowych 1062.3. Członkowie spółdzielni mieszkaniowej 1092.3.1. Członkostwo i rodzaje członków spółdzielni mieszkaniowej 1092.3.2. Wpisowe, udział i wkłady 1192.4. Specyficzne relacje między członkiem a spółdzielnią w spółdzielniach mieszkaniowych 1242.4.1. Opłaty 1242.4.2. Obowiązki majątkowe członków dysponujących spółdzielczym prawem do lokalu 1252.4.3. Obowiązki majątkowe właścicieli lokali 1342.4.4. Obowiązki członków oczekujących na ustanowienie przez spółdzielnię praw do lokali 1462.4.5. Ewidencje związane z opłatami wnoszonymi na rzecz spółdzielni mieszkaniowej 1482.4.6. Solidarna odpowiedzialność innych osób za wnoszenie opłat 1522.4.7. Terminy wnoszenia opłat i zmiana ich wysokości 1552.4.8. Podwyższanie opłat przez spółdzielnie mieszkaniowe w świetle ustawy o ochronie praw lokatorów 1682.5. Specyficzne zasady gospodarki spółdzielni mieszkaniowych 1812.5.1. Przeznaczenie pożytków i przychodów 1812.5.2. Niektóre zasady gospodarki spółdzielni mieszkaniowej 1892.5.3. Fundusz remontowy spółdzielni mieszkaniowej oraz fundusz remontowy wspólnoty mieszkaniowej w spółdzielni mieszkaniowej 2032.6. Inne obowiązki osób używających lokali objętych działaniem ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych 2092.7. Konsekwencje wygaśnięcia tytułu prawnego do lokalu 2252.7.1. Obowiązek opróżnienia lokalu po wygaśnięciu tytułu prawnego 2252.7.2. Eksmisja byłych lokatorów 2312.7.3. Używanie lokalu przez byłych lokatorów bez tytułu prawnego 2382.7.4. Wykonywanie wyroków eksmisyjnych 2422.8. Znaczenie statutów spółdzielni mieszkaniowych 2502.8.1. Obowiązkowa zawartość statutów spółdzielni mieszkaniowych w świetle ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych 2502.8.2. Zawartość statutów i uprawnienia członków spółdzielni mieszkaniowych w świetle rozdziału 11 ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych 2562.8.3. Zawartość statutów spółdzielni mieszkaniowych w świetle prawa spółdzielczego 2702.9. Spółdzielcze lokatorskie prawo do lokalu mieszkalnego 2722.9.1. Treść spółdzielczego lokatorskiego prawa do lokalu mieszkalnego 2722.9.2. Ustanowienie lokatorskiego prawa do lokalu - umowa o budowę lokalu i wkład mieszkaniowy 2812.10. Wygaśnięcie spółdzielczego lokatorskiego prawa do lokalu i zwrot wkładu mieszkaniowego 2912.11. Zamiana lokatorskiego prawa do lokalu na własnościowe prawo do lokalu 3042.11.1. Warunki przekształcenia prawa lokatorskiego we własnościowe i koszty przekształcenia 3042.11.2. Wcześniej obowiązujące ograniczenia możliwości przekształcenia praw lokatorskich we własnościowe 3192.12. Zamiana lokatorskiego prawa do lokalu na własność 3212.12.1. Warunki nabycia własności mieszkania lokatorskiego 3212.12.2. Koszty przeniesienia własności lokalu na członka przez spółdzielnię 3402.12.3. Ograniczenia możliwości przekształcenia praw lokatorskich we własność 3442.13. Wyjątkowe warunki przekształcenia praw lokatorskich we własnościowe lub we własność na podstawie ustawy o pomocy państwa 3492.14. Konsekwencje ustania małżeństwa lub śmierci małżonka dla lokatorskiego prawa do lokalu 3532.14.1. Wspólność małżeńska lokatorskiego prawa do lokalu i jej ustanie 3532.14.2. Skutki rozwodu 3552.14.3. Skutki śmierci małżonka 3602.14.4. Sytuacja domowników 3622.15. Konsekwencje likwidacji lub upadłości spółdzielni mieszkaniowej dla lokatorskiego prawa do lokalu 3682.16. Inne regulacje prawne dotyczące lokatorskiego prawa do lokalu 3722.17. Spółdzielcze własnościowe prawa do lokali po wejściu w życie ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych 3732.17.1. Wygaszanie własnościowych praw do lokali 3732.17.2. Ograniczone prawa rzeczowe do lokali spółdzielczych 3842.17.2.1. Treść spółdzielczego własnościowego prawa do lokalu mieszkalnego 3842.17.2.2. Umowa o budowę lokalu w celu ustanowienia spółdzielczego własnościowego prawa do lokalu 4202.17.2.3. Ekspektatywa spółdzielczego własnościowego prawa do lokalu 4302.17.2.4. Własnościowe prawo do lokalu w przypadku likwidacji spółdzielni 4332.17.2.5. Prawo do miejsc postojowych w garażach wielostanowiskowych i do garaży wolno stojących 4382.17.2.6. Prawo do domów jednorodzinnych i lokali mieszkalnych budowanych w celu przeniesienia ich własności na rzecz członków 4422.17.3. Zamiana własnościowych praw do lokali na własność 4512.18. Niektóre skutki przepisów o ochronie praw lokatorów dla spółdzielczych praw do lokali i spółdzielni mieszkaniowych 4642.19. Ustanawianie odrębnej własności lokalu w spółdzielniach mieszkaniowych 4702.19.1. Ustanawianie odrębnej własności lokali w drodze umowy w świetle ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych 4702.19.2. Rozwiązanie umowy o budowę lokalu 4822.19.3. Ustanawianie własności lokalu w wyniku umowy o budowę lokalu i w innych przypadkach 4842.19.4. Członkostwo właścicieli lokali w spółdzielni mieszkaniowej 4992.20. Ekspektatywa odrębnej własności lokalu w spółdzielniach mieszkaniowych 5002.21. Szczególne uprawnienia właścicieli lokali w spółdzielniach mieszkaniowych 5052.21.1. Prawo do zaskarżania uchwał walnego zgromadzenia 5052.21.2. Likwidacja i przywrócenie możliwości podejmowania decyzji w ważnych sprawach dotyczących własnej nieruchomości 5072.22. Kres działania ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych 5142.23. Szczególne uprawnienia niektórych najemców do nabycia własności lokali w spółdzielni mieszkaniowej 5192.24. Szczególne uprawnienia osób pozbawionych własności przez ustawę o spółdzielniach i ich związkach 5402.25. Odrębna własność lokali w spółdzielniach mieszkaniowych 5462.25.1. Stosowanie przepisów ustawy o własności lokali w spółdzielniach mieszkaniowych 5462.25.2. Sprawowanie przez spółdzielnię mieszkaniową zarządu nieruchomością wspólną na podstawie art. 27 ust. 2 u.s.m. 5552.25.3. Aktywizacja wspólnoty mieszkaniowej w spółdzielni mieszkaniowej na podstawie art. 241 u.s.m. 568Rozdział 3. Dostosowanie innych ustaw do zmian wprowadzonych ustawą o spółdzielniach mieszkaniowych 5783.1. Zmiany prawa spółdzielczego 5783.1.1. Zmiany w zakresie podziału spółdzielni 5783.1.2. Inne zmiany prawa spółdzielczego 5933.2. Zmiany innych ustaw 625Rozdział 4. Wdrażanie ustawy i przechodzenie do nowego stanu prawnego w świetle przepisów przejściowych ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych 6334.1. Regulacja stanów prawnych gruntów 6334.2. Spółdzielnia mieszkaniowa jako właściciel nieruchomości 6544.3. Obowiązki organów spółdzielni związane z wejściem w życie ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych 6594.3.1. Podziały i scalenie nieruchomości 6594.3.2. Oznaczanie poszczególnych lokali 6724.3.3. Procedury podejmowania uchwały określającej przedmiot odrębnej własności lokali 7004.4. Zmiany hipoteki na nieruchomościach spółdzielni mieszkaniowych w związku z ustanowieniem odrębnej własności lokali 7124.5. Wyjątkowe zasady i przypadki przenoszenia własności lokali przez spółdzielnię mieszkaniową na osoby fizyczne 7304.6. Konsekwencje niewykonania przez spółdzielnię mieszkaniową obowiązków związanych z wejściem w życie ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych 7344.7. Zmiany praw członków do mieszkań rotacyjnych 7444.8. Przepisy karne 7464.9. Inne zmiany 7514.9.1. Zmiany statutów spółdzielni mieszkaniowych 7514.9.2. Wejście w życie przepisów ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych 755Rozdział 5. Problemy prawne i praktyczne, jakie mogą wystąpić w związku z realizacją ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych po nowelizacjach tej ustawy dokonanych w czerwcu 2007 r. i w roku 2009 757Załącznik. Akty prawne i orzeczenia 763Ustawa z dnia 15 grudnia 2000 r. o spółdzielniach mieszkaniowych 765Fragmenty ustaw zmieniających ustawę o spółdzielniach mieszkaniowych 807Ustawa z dnia 19 grudnia 2002 r. o zmianie ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych oraz niektórych innych ustaw 807Ustawa z dnia 3 czerwca 2005 r. o zmianie ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych oraz niektórych innych ustaw 809Ustawa z dnia 14 czerwca 2007 r. o zmianie ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych oraz o zmianie niektórych innych ustaw 811Ustawa z dnia 18 grudnia 2009 r. o zmianie ustawy o spółdzielniach mieszkaniowych oraz o zmianie niektórych innych ustaw 817Ustawa z dnia 16 września 1982 r. - Prawo spółdzielcze 823Orzeczenia Trybunału Konstytucyjnego 868Wyrok Trybunału Konstytucyjnego z dnia 25 lutego 1999 r., K 23/98 868Wyrok Trybunału Konstytucyjnego z dnia 21 maja 2001 r., SK 15/00 881Wyrok Trybunału Konstytucyjnego z dnia 29 maja 2001 r., K 5/01 890Wyrok Trybunału Konstytucyjnego z dnia 29 czerwca 2001 r., K 23/00 909Wyrok Trybunału Konstytucyjnego z dnia 30 marca 2004 r., K 32/03 931Wyrok Trybunału Konstytucyjnego z dnia 20 kwietnia 2005 r., K 42/02 951Wyrok Trybunału Konstytucyjnego z dnia 9 listopada 2005 r., P 11/05 970Wyrok Trybunału Konstytucyjnego z dnia 21 grudnia 2005 r., SK 10/05 984Wyrok Trybunału Konstytucyjnego z dnia 5 września 2006 r., K 51/05 999Wyrok Trybunału Konstytucyjnego z dnia 17 grudnia 2008 r., P 16/08 1015Wyrok Trybunału Konstytucyjnego z dnia 15 lipca 2009 r., K 64/07 1057Wyrok Trybunału Konstytucyjnego z dnia 10 października 2010 r., P 34/08 1088Wyrok Trybunału Konstytucyjnego z dnia 14 lutego 2012 r., P 17/10 1098Postanowienie Trybunału Konstytucyjnego z dnia 14 lutego 2012 r., S 1/12 1109Literatura 1115Skorowidz rzeczowy 1117


text:
ATENTIE JUDECATORI: INCHISOARE PENTRU SENTINTA DATA – Dumitrita Piciarca si Liliana Badescu de la CAB au fost condamnate de ICCJ pentru hotararea prin care au anulat pedeapsa lui Dinel Staicu - Stiri interesante, stiri bizare, stiri ciudate, stiri amuzante, stiri socante
 ATENTIE JUDECATORI: INCHISOARE PENTRU SENTINTA DATA – Dumitrita Piciarca si Liliana Badescu de la CAB au fost condamnate de ICCJ pentru hotararea prin care au anulat pedeapsa lui Dinel Staicu
 By Gabriela Vaduvescu On Jun 15, 2017 116
 Piciarca si Badescu au primit cate 4 ani si 4 luni inchisoare cu executare pentru abuz in serviciu si favorizarea faptuitorului. Solutia pentru linistea DNA a fost dispusa de fostul consilier al Laurei Kovesi, Horia Valentin Selaru, Iulian Dragomir si Francisca Vasile. La fond, se daduse achitare.
 Verdict la Inalta Curte de Casatie si Justitie care ar trebui sa ii ingrijoreze pe judecatorii din intreaga tara. Este un precedent extrem de periculos, comis la cea mai importanta instanta, care deschide Cutia Pandorei astfel incat judecatorii sa poata fi condamnati pentru abuz in serviciu, in legatura cu sentintele pe care le dau in instanta. Judecatoarele Dumitrita Piciarca si Liliana Badescu de la Curtea de Apel Bucuresti au fost condamnate, miercuri 14 iunie 2017, pe motiv ca au dispus anularea condamnarii afaceristului Dinel Staicu. Practic, este o condamnare pentru solutia data in instanta, caci in niciun moment DNA nu le-a acuzat pe judecatoare ca au luat bani pentru a dispune respectiva hotarare.
 Piciarca si Badescu au fost condamnate la cate 4 ani si 4 luni inchisoare cu executare pentru abuz in serviciu si favorizarea faptuitorului. Mai exact, cele doua judecatoare au primit 4 ani inchisoare cu executare pentru abuz in serviciu si 1 an inchisoare cu executare pentru favorizarea. Cele doua vor executa pedeapsa cea mai grea de 4 ani inchisoare, la care s-a adaugat sporul de o treime din pedeapsa de 1 an inchisoare, rezultand in final o pedeapsa de 4 ani si 4 luni inchisoare cu executare.
 Decizia de condamnare a fost dispusa de un complet format din fostul consilier al Laurei Kovesi, Horia Valentin Selaru (foto dreapta), vicepresedintele ICCJ Iulian Dragomir si Francisca Vasile. Foarte important este ca decizia de condamnare vine dupa ce la fond, judecatoarea Luminita Cristiu Ninu de la Curtea de Apel Bucuresti hotarase achitarea Dumitritei Piciarca si a Lilianei Badescu.
 In ceea ce o priveste pe cea de-a treia judecatoare trimisa in judecata, Veronica Carstoiu, ICCJ a mentinut sentinta CAB, prin care s-a hotarat disjungerea cauzei, atat pe latura penala, cat si pe latura civila.
 „I. Admite apelul formulat de Ministerul Public – Parchetul de pe langa Inalta Curte de Casatie si Justitie – Directia Nationala Anticoruptie impotriva sentintei penale nr.97/F din 19 mai 2016 pronuntata de Curtea de Apel Bucuresti – Sectia a II-a Penala. Desfiinteaza, in parte, sentinta penala mentionata si, rejudecand:
 1. In temeiul art. 297 alin. 1 cu aplicarea art. 309 Cod penal si art. 132 din Legea nr. 78/2000, condamna pe inculpata PICIARCA DUMITRITA la pedeapsa de 4 ani inchisoare pentru savarsirea infractiunii de abuz in serviciu. In temeiul art. 67 Cod penal, aplica pedeapsa complementara a interzicerii drepturilor prevazute de art. 66 lit. a, lit. b si lit. g Cod penal, pe o durata de 2 ani, pedeapsa ce se va executa in conditiile prevazute de art. 68 alin. 1 lit. c Cod penal. In temeiul art. 65 Cod penal, interzice inculpatei exercitiul drepturilor prevazute de art. 66 lit. a, lit. b si lit. g Cod penal, ca pedeapsa accesorie. In temeiul art. 269 alin. 1 Cod penal, condamna pe inculpata PICIARCA DUMITRITA la pedeapsa de 1 an inchisoare pentru savarsirea infractiunii de favorizarea faptuitorului. In temeiul art. 38 alin. 2 raportat la art. 39 alin. 1 lit. b Cod penal, contopeste pedepsele aplicate inculpatei PICIARCA DUMITRITA, urmand ca aceasta sa execute pedeapsa cea mai grea, aceea de 4 ani inchisoare, la care se adauga sporul de o treime din pedeapsa de 1 an inchisoare, in final, 4 ani si 4 luni inchisoare, cu executare in regim privativ de libertate. In baza art. 45 alin. 1 Cod penal, aplica pe langa pedeapsa principala, pedeapsa complementara constand in interzicerea drepturilor prevazute de art. 66 lit. a, lit. b si lit. g Cod penal, pe o perioada de 2 ani si pedeapsa accesorie constand in interzicerea acelorasi drepturi.
 2. In temeiul art. 297 alin. 1 cu aplicarea art. 309 Cod penal si art. 132 din Legea nr. 78/2000, condamna pe inculpata BADESCU LILIANA, la pedeapsa de 4 ani inchisoare pentru savarsirea infractiunii de abuz in serviciu. In temeiul art. 67 Cod penal, aplica pedeapsa complementara a interzicerii drepturilor prevazute de art. 66 lit. a, lit. b si lit. g Cod penal, pe o durata de 2 ani, pedeapsa ce se va executa in conditiile prevazute de art. 68 alin. 1 lit. c Cod penal. In temeiul art. 65 Cod penal, interzice inculpatei exercitiul drepturilor prevazute de art. 66 lit. a, lit. b si lit. g Cod penal ca pedeapsa accesorie. In temeiul art. 269 alin. 1 Cod penal, condamna pe inculpata BADESCU LILIANA la pedeapsa de 1 an inchisoare pentru savarsirea infractiunii de favorizarea faptuitorului. In baza art. 38 alin. 2 raportat la art. 39 alin. 1 lit. b Cod penal, contopeste pedepsele aplicate inculpatei BADESCU LILIANA, urmand ca aceasta sa execute pedeapsa cea mai grea, aceea de 4 ani inchisoare, la care se adauga sporul de o treime din pedeapsa de 1 an inchisoare, in final, 4 ani si 4 luni inchisoare, cu executare in regim privativ de libertate. In baza art. 45 alin. 1 Cod penal, aplica pe langa pedeapsa principala, pedeapsa complementara constand in interzicerea drepturilor prevazute de art. 66 lit. a, lit. b si lit. g Cod penal, pe o perioada de 2 ani si pedeapsa accesorie constand in interzicerea acelorasi drepturi. Mentine masurile asiguratorii instituite fata de inculpatele Piciarca Dumitrita si Badescu Liliana. Obliga in solidar inculpatele Piciarca Dumitrita si Badescu Liliana la plata dobanzilor legale aferente sumei de 18.838.804,50 lei calculate de la data de 22 februarie 2012 (data pronuntarii deciziei nr. 381/2012) pana la data de 25 octombrie 2016 (data anularii deciziei nr. 381/2012) catre partea civila S.C. Banca Internationala a Religiilor S.A. prin lichidator judiciar SCP Tanasa si Asociatii SPRL. Mentine celelalte dispozitii ale sentintei penale apelate ce nu contravin prezentei.
 II. Respinge, ca nefondate, apelurile declarate de inculpatele Cirstoiu Veronica si Piciarca Dumitrita.
 Obliga inculpatele Piciarca Dumitrita si Badescu Liliana la plata catre stat a sumei de cate 4500 lei reprezentand cheltuieli judiciare, din care 1500 lei ocazionate de faza de urmarire penala si 3000 lei ocazionate de faza de judecata. Obliga inculpata Cirstoiu Veronica la plata sumei de 1000 de cheltuieli de judecata ocazionate de prezentul dosar in faza de apel. Cheltuielile judiciare ocazionate de solutionarea apelului formulat de Ministerul Public – Parchetul de pe langa inalta Curte de Casatie si Justitie – Directia Nationala Anticoruptie raman in sarcina statului. Onorariile aparatorilor desemnati din oficiu pentru inculpatele Piciarca Dumitrita, Badescu Liliana si Cirstoiu Veronica in suma de cate 360 de lei, raman in sarcina statului. Definitiva”.
 Dosarul a fost deschis la cererea lui Morar, inchis de Mirica, redeschis sub Kovesu
 Dosarul priveste modul prin care cele trei judecatoare, Dumitrita Piciarca, Liliana Badescu si Veronica Carstoiu, au anulat condamnarea la 7 ani de inchisoare primita de afaceristul Dinel Staicu. Cauza a inceput la cererea fostului sef al DNA Daniel Morar, care a s-a declarat public nemultumit de hotararea judecatoarelor:
 “Pe noi, pe procurori, acea solutie ne-a socat, pentru ca din toate analizele noastre nu exista un caz care sa justifice o asemenea solutie, adica anularea unei condamnari definitive. Nu exista un caz practic, vorbesc. Din punct de vedere al cailor de atac, nu este nimic de facut. Este o solutie data definitiv. Noi trebuie sa vedem acum, CSM, daca acolo este o abatere disciplinara si noi procurorii daca e vorba de o fapta penala. (...)
 S-a deschis o ancheta disciplinara la CSM, si o ancheta penala la DNA. CSM verifica daca in cazul de fata cineva a incalcat legea si respectiv capitolul care arata ce abateri disciplinare pot comite magistratii, iar noi, procurorii nostri vor verifica daca s-au comis anumite infractiuni legate de aceste solutii. (...)
 Acele considerente pe baza carora instanta a dispus anularea condamnarii au fost avute-n vedere si de instanta de apel si de recurs, care l-au condamnat pe el si pe alti trei coinculpati. E ciudat ca doua instante au spus ca nu suntem in situatia aceea si nu se impune incetarea procesului penal, iar a treia a spus altceva. Mi-am manifestat indoiala pentru ca procurorii nostri de sedinta au argumentat de ce nu suntem intr-o asemnea situatie. Dar instanta de la Curtea de Apel Bucuresti care a anulat hotararea a spus: ba suntem. Si atunci suntem in situatia in care trei instante, doua intr-o parte si una in alta, spun lucruri diferite. Procurorul sef al DNA poate sa ceara deschiderea unei anchete, ceea ce am si facut, de aici incolo dosarul apartine unui procuror de caz care va examina acele solutii. Bun, acuma faptul ca sunt doua solutii diferite, nu insemna neaparat ca s-a comis o infractiune. Daca e o neglijenta sau altceva, o sa aflam la finalul anchetei disciplinare sau la finalul anchetei penale”.
 Cu toate acestea, cauza a fost inchisa initial de procuroarea Florentina Mirica, dar redeschisa in mandatul lui Kovesi, judecatoarele fiind trimise in judecata printr-un rechizitoriu semnat de adjunctul Sectiei I DNA Danut Volintiru si confirmat seful Sectiei I DNA Gheorghe Popovici.
 Interesant este insa ca, asa cum Lumeajustitiei.ro a dezvaluit inca de la redeschiderea cazului, procurorii, si iata acum si judecatorii ICCJ, au ignorat o Recomandare a Comitetului ministrilor din anul 2010. Este vorba despre recomandarea nr. 12 din 17 noiembrie 2010 a Comitetului ministrilor catre statele membre cu privire la judecatori: independenta, eficienta si responsabilitatile.
 Articolul 16 din respectiva recomandare prevede cat se poate de clar ca “Deciziile judecatorilor nu pot face obiectul vreunei reanalizari, in afara procedurilor de atac sau de redeschidere a cauzei, asa cum sunt ele prevazute de lege”.
 De asemenea, chiar si adjunctul Laurei Codruta Kovesi, Marius Iacob, explica la un moment dat ca magistratii nu pot fi anchetati pentru solutiile date. Acesta explica in aprilie 2011, pe vremea cand era seful Sectiei de urmarire penala si criminalistica din PICCJ, ca: „Pentru a se verifica daca intr-o cauza s-a savarsit sau nu vreo fapta penala, trebuie avuta in vedere imprejurarea ca magistratii nu pot avea calitatea de subiecti activi ai unei infractiuni exclusiv pe considerentul ca au adoptat o solutie sau alta”. Desigur atunci, era vorba despre un procuror DNA, mai exact despre Gheorghe Bocsan impotriva caruia fusese formulata o plangere penala.
 anulatAtenţieBadescucarecondamnatedatăDinelDumitriţa
 Un minor s-a izbit de un autoturism, în timp ce se afla pe bicicletă, după care șoferul a fugit
 Accident pe podul de la Năvodari


text:
 Avis juridique important
 |
 11972B/PRO/27
 Πράξεις περί προσχωρήσεως του Βασιλείου της Δανίας, της Ιρλανδίας, του Βασιλείου της Νορβηγίας και του Ηνωμένου Βασιλείου της Μεγάλης Βρετανίας και Βορείου Ιρλανδίας στις Ευρωπαϊκές Κοινότητες, Πρωτόκολλο αριθ. 27 περί των ανταλλαγών γνώσεων με τη Νορβηγία στον τομέα της πυρηνικής ενεργείας
 Επίσημη Εφημερίδα αριθ. L 073 της 27/03/1972 σ. 0180
 Πρωτόκολλο αριθ. 27 - περί των ανταλλαγών γνώσεων με τη Νορβηγία στον τομέα της πυρηνικής ενεργείας (1) - (1) Διατάξεις που τέθηκαν εκτός ισχύος δυνάμει του άρθρου 46 της αποφάσεως προσαρμογής.(1) Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων αριθ. L 73 της 27ης Μαρτίου 1972.(2) Το Βασίλειο της Νορβηγίας δεν κατέθεσε τα έγγραφα προσχωρήσεως και κυρώσεως των πράξεων αυτών - Βλέπε απόφαση προσαρμογής (Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων αριθ. L 2 της 1ης Ιανουαρίου 1973).


text:
1.6.2006
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 L 147/39
 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS
 Nr. 25/2006
 2006 m. kovo 10 d.
 iš dalies keičiantis EEE susitarimo II priedą (Techniniai reglamentai, standartai, tyrimai ir sertifikavimas)
 EEE JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Protokolu, patikslinančiu Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – Susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,
 kadangi:
 (1)
 Susitarimo II priedas buvo iš dalies pakeistas 2006 m. sausio 27 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 4/2006 (1).
 (2)
 Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2005 m. rugsėjo 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1518/2005, iš dalies keičiantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2377/90, nustatančio veterinarinių vaistų likučių gyvūninės kilmės maisto produktuose didžiausių kiekių nustatymo tvarką Bendrijoje, I ir III priedų nuostatas dėl acetilizovaleriltilozino ir fluazurono (2),
 NUSPRENDĖ:
 1 straipsnis
 Susitarimo II priedo XIII skyriaus 14 punktas (Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2377/90) papildomas šia įtrauka:
 „—
 32005 R 1518: 2005 m. rugsėjo 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1518/2005 (OL L 244, 2005 9 20, p. 11).“
 2 straipsnis
 Reglamento (EB) Nr. 1518/2005 tekstai islandų ir norvegų kalbomis, kurie turi būti paskelbti Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiški.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja 2006 m. kovo 11 d., jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (3).
 4 straipsnis
 Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede.
 Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 10 d.
 EEE jungtinio komiteto vardu
 Pirmininkas
 R. WRIGHT
 (1) OL L 92, 2006 3 30, p. 23.
 (2) OL L 244, 2005 9 20, p. 11.
 (3) Konstituciniai reikalavimai nenurodyti.