text:
23.03—28.03.2020
 4882 allkirja
 92p menetlemiseks
 KEELDUME OSALEMAST 5G TEHNOLOOGIA INIMKATSETES, NÕUAME INIMESTELE JA KOGU ÜLEJÄÄNUD ELUSLOODUSELE NING KESKKONNALE AJAKOHASTE OHUTUTE KIIRGUSNORMIDE KEHTESTAMIST NING SÕLTUMATUTE TEADLASTE PIKAAJALISI OHUTUSUURINGUID ENNE UUE TEHNOLOOGIA KASUTUSELEVÕTTU.
 Teadlased, arstid, keskkonnaorganisatsioonid, paljude riikide kodanikud üle maailma ja ka eestlased nõuavad tungivalt 5G juhtmevaba telekommunikatsioonivõrgu, sealhulgas 5G kosmosesatelliitide kasutuselevõtu peatamist reaalse ohu tõttu meie tervisele ja meie planeedi keskkonnale.
 Mõistame, et tehnoloogia võimsuse arenguga kaasneks ka hulganisti hüvesid nt militaar- ja luureagentuuridele, kuid kõik kaalukausid ja riskid on vaja enne otsuse tegemist läbi kaaluda ning me ei saa nõustuda inimeste ja teiste elusorganismide tervise ja elude ohvrikstoomisega.
 Üha võimsamad võrguühendused ei vii meid eesmärkideni, kui oleme nende tõttu nõrgestatud ja laastatud ning need ei hüvita meie elukeskkonnale, meile ja meie lastele põhjustatud kahjusid. Seoses praeguse koroonakriisiga näeme, kuivõrd on tervis oluline ning me ei soovi tervise- ja keskkonnariske suurendada olukorras, kus peaks tegutsema vastupidiselt ja tasakaalu taastavalt. Tehnoloogia ei tohi kahjustada mitte kedagi, ei täiskasvanuid, lapsi, loomi, linde, putukaid, taimi ega muud elusloodust.
 5G ohtlikkuse teaduspõhisus
 * Sajad teadlased ja arstid kümnetest riikidest hoiatasid Euroopa Liitu 5G võimalike tõsiste tervisemõjude eest juba aastaid tagasi, kuna 5G suurendab olulisel määral kokkupuudet raadiosageduslike elektromagnetväljadega, mille kahjulik mõju inimestele ja keskkonnale on tõestatud:
 http://www.kiirgusinfo.ee/rahvusvaheline-uleskutse-peatage-5g-maa-peal-ja-kosmoses
 https://www.kiirgusinfo.ee/teadlased-ja-arstid-hoiatavad-5g-voimalike-tosiste-tervisemojude-eest
 * 15. oktoobri 2019 seisuga 252 teadlast 43st riigist https://emfscientist.org väljendasid sügavat muret selle üle, kui suurt kahju andmesidevõrkude kiirgus meile põhjustab juba praegu, kui 5G pole isegi veel käivitatud.
 * Tuhandeid liikmeid esindavad rahvusvahelised organisatsioonid on 5G vastu:
 https://www.cellphonetaskforce.org/wp-content/uploads/2018/06/Brief-of-Amici-Curiae-as-filed.pdf.
 * Rohkem kui 10 000 eksperthinnanguga teaduslikku uuringut tõestavad elektromagnetkiirguse kahjulikku mõju nii inimese tervisele kui ka keskkonnale:
 http://www.cellphonetaskforce.org/wp-content/uploads/2018/06/Zory-Glasers-index.pdf
 * 319 teadlast (PhD, professorid) ja arsti (MD) (23. märtsi seisuga) on allkirjastanud pöördumise 5G tehnoloogia paigaldamise peatamiseks https://www.5gappeal.eu/about.
 * 70 Saksamaa arsti protesteerivad 5G mobiilside vastu https://www.stuttgarter-zeitung.de/inhalt.demo-am-staatsministerium-in-stuttgart-protest-gegen-5-g-in-weissen-arztkitteln.18d9e428-36dc-4cab-ac71-b5af2cce9140.html.
 * Üle 349 Belgia arsti, õe ja tervisetöötaja on allkirjastanud pöördumise “2019 Hippocrates Electrosmog Appeal“ https://www.hippocrates-electrosmog-appeal.be.
 * Küprose Arstide Liit koos Küprose riikliku keskkonna ja laste tervise komisjoniga on avaldanud seisukoha 5G vastu http://paidi.com.cy/common-positions-5g-2019.
 * ... ja neid on veel: https://ehtrust.org/small-cells-mini-cell-towers-health-letters-scientists-health-risk-5g.
 * Vastuseisu 5G-le on avaldanud üle maailma teadlased, arstid, poliitikud, erinevad organisatsioonid ning tavalised inimesed. Näiteks on 26. märtsi seisuga üle 208 000 inimese ja organisatsiooni 204 riigist andnud oma toetusallkirja üleskutsele 5G peatatamiseks Maal ja kosmosest: “Stop 5G on Earth and in Space“ https://www.5gspaceappeal.org/the-appeal.
 Isegi Microsoft Canada endine president Frank Clegg kinnitab oma videopöördumises, et 5G EI OLE OHUTU: https://vimeo.com/398334192.
 Claire Edwards UN-st on öelnud, et 5G on sõda inimkonnale: https://www.takebackyourpower.net/un-staff-member-5g-is-war-on-humanity.
 USA emeriitprofessor Martin Pall: "5G on suur risk Euroopa Liidu, USA ja kõigi rahvaste tervisele!" https://www.kiirgusinfo.ee/pall-5g
 Paljud riigid on nüüdseks 5G peatanud ja tunnistanud 5G-ga seotud ohte, näiteks Sloveenia, Uus-Guinea, Kreeka linn Kalamata, Iirimaa 6 maakonda, Belgias Brüsseli linn, Saksamaa linn Bad Wiessee, Itaalia 142* omavalitsust, Suurbritannia 10 linna, Šveitsi 5 kantonit, Austraalia 1 piirkond ning mitmed USA piirkonnad ja linnad: https://ehtrust.org/international-actions-to-halt-and-delay-5g.
 *27. märts 2020 seisuga on Itaalias 5G peatanud 181 omavalitsust, 57 linnapead, 2 maakonda:
 https://www.alleanzaitalianastop5g.it/443193497?fbclid=IwAR32f08ehMiP-VMw379PTOSVcluuKHWif0joS7zSsOLML4Y9fYQIsUw0U5o
 Eesti 5G teekaart https://www.mkm.ee/sites/default/files/eesti_5g_teekaart.pdf ja 5G raadiosageduslike elektromagnetväljade edasiarendus tuleb peatada, kuni sõltumatud teadlased saavad kinnitada pikaaegsete uuringute põhjal, et 5G ja raadiosageduslike elektromagnetväljade (5G koos 2G, 3G, 4G ja wifiga) tekitatava kiirguse kogutase ei ole inimestele, eriti imikutele, lastele, loodetele ja rasedatele, ega ka keskkonnale kahjulik, ning saavad tagada ohutuse meie eludele. Senini selliseid uuringuid ja tõestusi ei ole suudetud esitada. Seega saab 5G tehnoloogiat käsitleda ründena inimeste vaimse ja füüsilise tervise vastu.
 Nõuame kollektiivselt, et:
 1) kaitstaks keskkonda tehislike kiirgusallikate mõju eest, kõiki inimesi sh lapsi ja rasedaid;
 2) määrataks uued ja ohutud maksimaalse koguekspositsiooni standardid kogu juhtmevabale sidele Eestis ning et karmistataks piirnorme ja reguleerivaid standardeid. Eesti elektromagnetväljade piirnormid tuleb kaasajastada ja viia vastavusse ettevaatuspõhimõttega, sealhulgas Saksamaa Ehitusbioloogia Instituudi soovitustega
 http://www.baubiologie.de/downloads/english/richtwerte_2008_englisch.pdf, mis on Eestis praegu kehtivatest normidest sada miljonit korda madalamad;
 3) uued ohutusnormid põhineksid kumulatiivsel kokkupuutel ja mitte ainult võimsustasemel, vaid ka sagedusel, ribalaiusel, modulatsioonil, lainekujul, pulsatsiooni laiusel ja muudel bioloogiliselt olulistel omadustel;
 4) mobiilsideantennid piirduksid konkreetsete avalikustatud asukohtadega. Inimeste kaitsmiseks peavad antennid asuma inimeste elu- ja töökohtadest kaugel ning olema välistatud avalikes kohtades, kus inimesed liiguvad. Eluslooduse kaitsmiseks peavad nad jääma välja põlislooduse aladelt ning nende kogus looduslikes piirkondades peab olema rangelt minimaalne;
 5) võetaks vastu viivitamatud meetmed, et peatada 5G levik Eestis, kuni on teaduslikult tõestatud, et see on täielikult ohutu, et kaitsta meie inimesi, eriti veel sündimata lapsi, imikuid, väikelapsi, noorukeid ja rasedaid naisi, samuti looduslikku keskkonda. Kuni sellist tõestust leida ei ole võimalik, nagu väidab prof Hiie Hinrikus "Kinnitada, et 5G tehnoloogia on täiesti ohutu, ei ole võimalik ei nüüd ega ka peale tuhandet uut uuringut.", ei tohi sellist tehnoloogiat paigaldada;
 6) välditaks seda, et juhtmevaba tehnoloogia ja telekomitööstusel oleks oma lobistide abil võimalik veenda ametnikke tegema otsuseid edasise raadiosagedusliku kiirguse, sealhulgas 5G levitamise kohta Eestis;
 7) meedia avalikustaks ekspertide finantsilised suhted tööstusega, kui tsiteeritakse ekspertide arvamusi elektromagnetvälju tekitava tehnoloogia tervise- ja ohutuse aspektide osas.
 Praeguste asjakohaste teaduslike tõendite aksepteerimisest ja kohaldamisest keeldumine on vastuvõetamatu. Olemasolevad uuringuid näitavad, et 5G ja eriti kosmosepõhine 5G on vastuolus paljudes rahvusvahelistes kokkulepetes sätestatud põhimõtetega.
 Kutsume teid üles:
 1) survestama tootjaid arendama ohutumat tehnoloogiat;
 2) kutsuma kokku töörühm, kus puudub telekomitööstuse mõju ja mis koosneks sõltumatutest ja tõeliselt erapooletutest elektromagnetväljade ja terviseteadlastest, kellel ei ole huvide konflikte, taashindama terviseriske ja vältima sarnaseid vigu, kui Euroopa Komisjon (2008/721/EC) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2008:241:0021:0030:EN:PDF nimetas esilekerkivate ja hiljuti tuvastatud terviseriskide teaduslik komisjoni (SCENIHR) tööstust toetavad liikmed http://www.stralskyddsstiftelsen.se/wp-content/uploads/2015/09/Annex_1_SCENIHR_Experts_2015.pdf, kes esitasid ELile terviseriskide kohta eksitava raporti http://www.bioinitiative.org/report/wp-content/uploads/pdfs/BIWG-SCENIHRrebuttalToOpinion2015.pdf, andes sellega telekomifirmadele rohelise tule ELi kodanike kiiritamiseks http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_041.pdf
 Seda raportit tsiteeritavad täna ELi riikide, sh Eesti vastavad kiirguskaitseametid;
 3) teavitatama avalikkust võimalikest elektromagnetilise energiaga kaasnevatest terviseriskidest ja õpetama inimestele kahjustuste vähendamise strateegiaid;
 4) koolitatama meditsiinitöötajaid elektromagnetilise energia bioloogiliste mõjude osas ning andma neile väljaõpe elektromagnetilise tundlikkusega patsientide raviks;
 5) rahastama väljaõpet ja uuringuid elektromagnetväljade ja tervise osas, mis oleks sõltumatud tööstusest, ning korraldama tööstuse koostööd uurijatega;
 6) järgima ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mille kohaselt kohustuvad riigid tagama lapsele heaoluks vajaliku kaitse ja hoole, tagama lapse ellujäämise ja arengu ja võtma ette asjakohaseid meetmed haiguste vastu võitlemiseks, võttes arvesse keskkonna saastatuse ohte ja riske http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/CRC.aspx ning Euroopa Nõukogu resolutsiooni http://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=17994. Samuti soovitama ka kiirgusohutusametitel järgida Resolutsiooni nr 1815 ja teavitada oma kodanikke, sealhulgas õpetajaid ja arste, raadiosagedusliku kiirguse terviseriskidest (täiskasvanutele ja lastele) ning selgitama, miks nad peaksid juhtmevaba sidet ja tugijaamu vältima eriti päevakeskustes, koolides, haiglates, vanadekodudes, kodudes ja töökohtadel;
 7) keelama telekommunikatsioonitööstuse lobiorganisatsioonidel https://www.emfacts.com/2016/11/corporate-ties-that-bind-an-examination-of-corporate-manipulation-and-vested-interest-in-public-health veenda ametnikke https://www.degruyter.com/view/j/reveh.2016.31.issue-4/reveh-2016-0060/reveh-2016-0060.xml tegema otsuseid, mis võimaldavad raadiosagedusliku kiirguse edasist laiendamist, sealhulgas 5G-d;
 8) nimetama viivitamatult - ilma tööstusharu mõjuta - sõltumatute, tõeliselt erapooletute elektromagnetväljade ja tervishoiuteadlaste rühmi, kellel ei ole huvide konflikti, eesmärgiga kehtestada uued raadiosagedusliku kiirguse ohutuse standardid, mis ei põhine ainult kiirgusvõimsustel, vaid ka sagedusel, ribalaiusel, modulatsioonil, lainekujul, pulsatsiooni laiusel ja muudel bioloogiliselt olulistel omadustel; mis võtavad arvesse kumulatiivset kokkupuudet ja mis kaitsevad kõigi tervise- ja keskkonnamõjude eest, mitte ainult soojusliku mõju eest ja mitte ainult inimesi;
 9) nimetama viivitamatult - ilma tööstuse mõjuta - teadlaste rühmad, kellel on kogemused elektromagnetväljade, tervise, bioloogia ja atmosfäärifüüsika vallas, et töötada välja terviklik reguleeriv raamistik, mis tagab, et kosmosevälja kasutamine on inimestele ja keskkonnale ohutu, võttes arvesse raadiosageduslikku kiirgust, rakettide heitgaase, musta tahma ja kosmosejäätmeid ning nende mõju osoonile; globaalset soojenemist, atmosfääri ja elu säilitamist Maal;
 10) rajama Eestisse n-ö valged ehk kiirgusvabad piirkonnad.
 Põhjuseid, miks me ei saa nõustuda läbimõtlematu 5G juurutamisega, on mitmeid. Toetume alljärgnevatele reaalsetele ohusignaalidele ja teiste riikide praktikatele, rahvusvaheliste liidrite ja uurijate seisukohtadele ja mõtlemapanevatele argumentidele:
 https://www.kiirgusinfo.ee/teadlased-nouavad-kaitset-elektromagnetkiirguse-eest;
 https://www.emfscientist.org/Letter_to_UNEP_June_25_%202019.pdf ;
 https://www.jrseco.com/wp-content/uploads/2017-09-13-Scientist-Appeal-5G-Moratorium.pdf;
 https://ehtrust.org/small-cells-mini-cell-towers-health-letters-scientists-health-risk-5g;
 https://ehtrust.org/peer-reviewed-published-science-on-radiation-from-4g-5g-small-cell-wireless-antennas.
 2015. aastal saatsid 215 teadlast 41 riigist hoiatava märgukirja ÜRO-le ja Maailma Terviseorganisatsioonile https://emfscientist.org/index.php/emf-scientist-appeal. Nad andsid teada, et "Väga palju hiljutisi teadusartikleid on näidanud, et elektromagnetväljad mõjutavad elusorganisme kiirgustaseme juures, mis on rahvusvahelistest ja riiklikest piirnormidest oluliselt madalam.”
 • Muutused geeniekspressioonis
 • Muutused ainevahetuses
 • Muutused tüvirakkude areng us
 • Kognitiivsed häired
 • DNA kahjustused
 • Üldise heaolu halvenemine
 • Vabade radikaalide hulga suurenemine
 • Õppimisraskused ja mälu halvenemine
 • Sperma kvaliteedi halvenemine
 • Raseduse katkemine
 • Rasvumine ja diabeet
 • Oksüdatiivne stress
 Lastel on tuvastatud elektromagnetväljade mõjuna lisaks ka autism, tähelepanu puudulikkus ja hüperaktiivsus (ADHD) ning astma.
 Uute kõrgete 5G sageduste lisandumine võib tuua kaasa negatiivsed tagajärjed nii füüsilisele kui ka vaimsele tervisele: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0013935118300161
 Kahju ulatub inimrassist kaugemale, on palju tõendeid taimedele, metsloomadele ja laboriloomadele tekkinud kiirguskahjustuste kohta, sealhulgas sipelgad, linnud, metsad, puud, taimed, konnad, puuviljakärbsed, mesilased, putukad, imetajad, hiired, rotid
 https://www.kiirgusinfo.ee/moju-loodusele;
 https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/19264463;
 https://eluxemagazine.com/culture/articles/dangers-of-5g.
 Inimeste ja loomadega tehtud morfoloogilised, funktsionaalsed ja biokeemilised uuringud näitasid, et millimeeterlained põhjustasid naha ja siseorganite strukturaalseid muutusi, vere ja luuüdi koostise kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid muutusi ning muutusi tingitud reflekside aktiivsuses, kudede respiratsioonis ja rakutuuma ainevahetuses osalevate ensüümide aktiivsuses. Millimeeterlainete kahjulike mõjude ulatus sõltub kiirguse kestusest ja organismi individuaalsetest omadustest: https://ehtrust.org/wp-content/uploads/Zalyubovskaya-Declassif-by-CIA-1977-biol-eff-mm-waves-1.pdf.
 Samuti on registreeritud negatiivne mikrobioloogiline mõju: https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/28203122
 Hiljutised andmed ja viimased uuringud mobiiltelefonide kasutamise ja ajukasvaja riskide kohta tõestavad, et raadiosageduslik kiirgus on inimestele kantserogeenne ja see tuleks nüüd klassifitseerida 1. rühma kantserogeeniks koos tubakasuitsu ja asbestiga: https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5376454.
 Selle probleemi alahindamine võib põhjustada krooniliste haiguste jätkuvat sagenemist. Millimeeterlained tõstavad naha temperatuuri, muudavad geeniekspressiooni, suurendavad rakkude vohamist ning valkude sünteesi, mis on seotud oksüdatiivse stressiga, põletikuliste ja ainevahetuslike protsessidega, võivad põhjustad silmakahjustusi, mõjutada neuromuskulaarset dünaamikat. (Di Ciaula, "Towards 5G communication systems: Are there health implications?")
 Raadiosageduslikul kiirgusel on nii äge kui krooniline mõju; nii vahetu kui ka pikaajaline mõju. Vähktõbi ja südamehaigused on pikaajalise toime näited. Südamerütmi muutumine ja muutused ajufunktsioonis (EEG) on näited kohesest mõjust. Sündroom, mida nimetati endises Nõukogude Liidus radioloogiliseks haiguseks ja mida tänapäeva maailmas nimetatakse elektromagnetiliseks ülitundlikkuseks, võib olla kas äge või krooniline. Professor dr Karl Hecht on avaldanud nende sündroomide üksikasjaliku ajaloo http://kompetenzinitiative.net/KIT/wp-content/uploads/2016/07/KI_Brochure-6_K_Hecht_web.pdf, mis on koostatud enam kui 1500 Vene teadustöö ülevaatest ja enam kui 1000 tema enda patsiendi kliinilistest ajaloost Saksamaal.
 Objektiivsete leidude hulka kuuluvad unehäired, ebanormaalne vererõhk ja südame löögisagedus, seedehäired, juuste väljalangemine, tinnitus ja nahalööve.
 Subjektiivsed sümptomid on pearinglus, iiveldus, peavalu, mälu halvenemine, keskendumisraskused, väsimus, gripitaolised sümptomid ja valud südames.
 Professor Olle Johansson räägib juhtmevaba tehnoloogia ohust ajutervisele: https://www.ksa.ee/ksa-blogi/juhtmevaba-tehnoloogia-oht-aju-tervisele
 Ajalugu on meile korduvalt näidanud, et kui inimkonnale tutvustatakse midagi sellist nagu raadiolaine, mikrolaine või nüüd siis 5G, järgnevad sellele ka suured viirustepuhangulained. Paljud vanemad või haigemad inimesed ei ela seda üle, nooremad võib-olla lõpuks mingil määral kohanevad ja harjuvad, kuid võivad jääda kannatama erinevate krooniliste sümptomite all, millel justkui ei näi olevat põhjust. Siiski Dr Olle Johansson on öelnud, et 4-5 põlvkonna pärast inimesed enam ei kohane ja lõpuks tekib viljatus. Lisaks ei ole meil veel piisavalt uuringuandmeid, et teada, kas ja millisel määral erinevad linnu- ja loomaliigid sellise kiirgusega kohaneda suudavad. Praeguste uuringute põhjal on pigem leitud erinevaid aspekte 5G kahjulikkuse kui ohutuse kohta. Ülemaailmselt on tuvastatud 5G testimisaladel mesilaste ja lindude massilise suremuse hüppelist suurenemist, seega räägime ka nende eest, kes inimese keelt ei kõnele.
 Teadusuuringud näitavad, et 5G sagedustel neeldub putukates, sh mesilastes, mitmeid kordi rohkem kiirgust kui praeguste mobiilside sagedustega: https://www.nature.com/articles/s41598-019-56948-0 ja https://www.nature.com/articles/s41598-018-22271-3
 Albert Einstein on öelnud, et kui mesilased kaoksid Maa pealt, jääks inimkonnal elus püsimiseks veel vaid neli aastat!
 Kui telekommunikatsioonitööstuse plaanid 5G-ga täide lähevad, ei suuda ükski inimene, loom, lind, putukas või taim Maa peal vältida ööpäevaringset, 365 päeva aastas kestvat kokkupuudet raadiosageduslike kiirgustega tasemel, mis on kümneid või koguni sadu kordi tugevam kui praegu ja seda ilma mingi põgenemisvõimaluseta. Sellised 5G plaanid ähvardavad põhjustada tõsiseid ja pöördumatuid tagajärgi inimestele ja püsivat kahju kõigile Maa ökosüsteemidele. Inimkonna ja keskkonna kaitseks tuleb koheselt võtta tarvitusele meetmed vastavalt rahvusvahelistele kokkulepetele ja eetikanormidele.
 5G põhjustab vältimatu ja tahtmatu kokkupuute juhtmevaba kiirgusega. Raadiosagedusliku kiirguse kahjulik mõju on juba mitmekordselt tõestatud. Veel enne kui tehti ettepanek 5G kasutuselevõtmiseks, esitati rahvusvaheliste teadlaste poolt kümneid petitsioone ja pöördumisi http://www.cellphonetaskforce.org/governments-and-organizations-that-ban-or-warn-against-wireless-technology ja https://www.kiirgusinfo.ee/teadlased-ja-arstid-nouavad, kaasa arvatud üle 3000 arsti poolt allkirjastatud Freiburgi apellatsioon http://freiburger-appell-2012.info/en/home.php?lang=EN, et peatada juhtmevaba tehnoloogia laienemine ja kehtestada moratoorium uutele tugijaamadele.
 Mõistlik oleks kohe leida või luua ohutuid viise, kuidas arengut edendada saaks, mitte hakata pärast leiutama, kuidas seda parandada siis, kui esimesed kahjustused juba näha on
 Olukorra teeb eriti problemaatiliseks see, et praegused mitteioniseerivate elektromagnetväljade rahvusvahelised piirnormid on aegunud, need ei ole advekaatsed ega kaitse inimesi, eriti lapsi, kes on elektromagnetväljade mõjudele haavatavamad. Seni tehtud laboratoorsed uuringud 5G mõju kohta ei vasta reaalsetele tingimustele, nt ei kasutata pulseerimist, mis on ometi 5G tehnoloogia puhul väga oluline faktor; samuti ei arvestata teiste toksiliste tegurite koosmõjuga.
 Praegused ohutusjuhendid põhinevad vananenud hüpoteesil http://www.avaate.org/IMG/pdf/Wi-fi_Technology_-_An_Uncontrolled_Global_Experiment_on_the_Health_of_Mankind_-_Marko_Markov_Yuri_G._Grigoriev.pdf, et elektromagnetväljade ainus kahjulik mõju on kuumenemine.
 Nagu Markov ja Grigoriev on märkinud http://www.avaate.org/IMG/pdf/Wi-fi_Technology_-_An_Uncontrolled_Global_Experiment_on_the_Health_of_Mankind_-_Marko_Markov_Yuri_G._Grigoriev.pdf: „Tänapäeval ei võta standardid arvesse reaalset keskkonna saastumist mitteioniseeriva kiirgusega”. Sajad teadlased, sealhulgas paljud selle kaebuse allkirjastajad, on tõestanud, et palju ägedaid ja kroonilisi haigusi ning vigastusi tekib ilma kuumenemiseta („mittesoojuslik mõju”) kiirguse tasemel, mis on rahvusvahelistest nõuetest tunduvalt madalam. Mittesoojusliku mõju vastu kaitsmiseks tuleb arvestada kokkupuute kestusega. 5G tekitab igaühele palju rohkem edastusi samaaegselt ja pidevalt, katkemata nii päeval kui ka öösel.
 Seni tehtud laboratoorsed uuringud 5G mõju kohta ei vasta reaalsetele tingimustele, nt ei kasutata pulseerimist, mis on ometi 5G tehnoloogia puhul väga oluline faktor; samuti ei arvestata teiste toksiliste tegurite koosmõjuga: https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S037842742030028X
 5G tehnoloogia faasitud antennisüsteemide kiirgus ei neeldu ainult naha pinnal, nagu ekslikult väidetakse, vaid see tungib palju sügavamale inimkehasse. Kui tavaline elektromagnetväli siseneb kehasse, põhjustab see laengute liikumise ja elektrivoo, kuid kui eriti lühikesed elektromagnetilised pulsid sisenevad kehasse, juhtub midagi muud – liikuvad laengud muutuvad ise väikesteks antennideks, mis hakkavad seda elektromagnetvälja edasi kiirgama ning viivad selle sügavamale kehasse. Neid edasikiiratavaid laineid nimetatakse Brillouini prekursoriteks. Need hakkavad mängima olulist rolli, kui lainete võimsus või faas muutub piisavalt kiiresti. 5G vastab ilmselt mõlemale tingimusele. See tähendab, et väide, mida meile räägitakse – et millimeeterlained on liiga lühikesed, et sügavale inimese kehasse tungida – ei ole tõsi: http://www.cellphonetaskforce.org/5g-from-blankets-to-bullets.
 EUROPAEMi 2016. aasta elektromagnetväljade suunis sätestab https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/27454111, et elektroülitundlikkus (EHS) areneb välja siis, kui inimesed on igapäevaelus pidevalt kokku puutunud elektromagnetväljade suureneva tasemega, ning et nende patsientide tervise taastamiseks on kokkupuudet elektromagnetväljadega vähendada või neid vältida. Elektroülitundlikkust ei tohiks pidada enam haiguseks, vaid see on trauma, mille on tekitanud toksiline keskkond, mis mõjutab üha suuremat osa elanikkonnast, hinnanguliselt juba 100 miljonit inimest kogu maailmas.
 Euroopa Parlament (2008) ...märgib, et üldsusele kehtestatud elektromagnetväljadega kokkupuute piirangud on vananenud, ei võta ilmselgelt arvesse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arengut, Euroopa Keskkonnaagentuuri antud soovitusi ega Belgias, Itaalias ja Austrias vastu võetud rangemaid kiirgusemissioonide norme, samuti ei käsitleta haavatavate rühmade küsimust, nagu rasedad, vastsündinud ja lapsed:
 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P6-TA-2008-0410
 Reguleerivad asutused on teadlikult välja jätnud teaduslikud tõendusmaterjalid 5G tekitatava võimaliku kahju kohta. Siiani on 5G arendamise osapooled olnud tööstus ja valitsused, samas kui tunnustatud rahvusvahelised elektromagnetvälju uurivad teadlased, kes on dokumenteerinud bioloogilisi mõjusid inimestele, loomadele, putukatele ja taimedele ning murettekitavaid mõjusid tervisele ja keskkonnale tuhandetes eksperthinnangutega uuringutes, on sellest protsessist eemale jäetud. Dr. Sharon Goldberg tunnistab, et juhtmevaba kiirgus mõjutab kõiki eluvorme ja et enam pole ka kahtlust selles, et 5G tekitab inimestes vähki, DNA kahjustust ja palju muud:
 https://www.youtube.com/watch?v=CK0AliMe-KA&fbclid=IwAR2TGui9-FUJCUpwr7K7nELyK7aMFDha-LKlTvQ-9GQw6Pvtj6IGqMvPO-o
 https://citizensfor5gawareness.org/2019/10/11/dr-sharon-goldberg
 Kevin Mottus ajuvähi ühingust: "Juhtmevaba tööstus valetab 5G tehnoloogia ja selle poolt põhjustatud tervisekahjustuste kohta": https://www.youtube.com/watch?v=ljLynbr5iPc
 Praeguste ebapiisavate ohutusjuhiste põhjuseks on huvide konflikt, kuna norme kehtestavate asutuste „suhted telekommunikatsiooni- või elektrifirmadega kahjustavad erapooletust, mis peaks reguleerima mitteioniseeriva kiirguse avalik-õiguslike standardite reguleerimist”. Professor Emeritus Martin L. Pall kirjeldab oma kirjanduse ülevaates https://europaem.eu/attachments/article/130/2018-04_EU-EMF2018-5US.pdf ja https://www.kiirgusinfo.ee/pall-5g üksikasjalikult huvide konflikti ning oluliste uuringute nimekirja, mis on normide ülevaatamisel tähelepanuta jäetud.
 Rahvusvaheliselt tunnustatud arst-epidemioloog ja WHO endine konsultant, emeriitprofessor Dr Anthony B. Miller (MD) saatis 2019. a juunikuus paljudele Eesti poliitikutele järgneva kirja, mida on paraku täielikult eiratud: “Inimeste raadiosagedusliku kiirguse ekspositsiooni tõstmise osas tuleb olla erakordselt ettevaatlik. Telekommunikatsioonitööstus ignoreerib fakti, et Maailma Terviseorganisatsiooni Rahvusvaheline Vähiuuringute Agentuur kategoriseeris 2011. aastal kogu raadiosagedusliku kiirguse, sealhulgas mobiilidest, wifist, mobiilisaatjatest, ruuteritest tuleneva, võimalikuks kantserogeeniks (2B) - gruppi, kuhu kuuluvad ka plii ja DDT. Sellest ajast alates on tehtud uusi teaduslikke avastusi nii inimeste kui ka loomade puhul, mis kinnitavad, et raadiosageduslik kiirgus põhjustab vähki. Paljud teadlased, sh mina, usuvad nüüd, et raadiosageduslik kiirgus peaks olema kategoriseeritud kui kindel kantserogeen inimesele (klass 1), nagu seda on suitsetamine, asbest ja röntgen. Seega need, kes kasutavad mobiiltelefoni või puutuvad muul viisil kokku juhtmevaba kiirgusega, suurendavad oma kehas vähiriski, eriti pärast pikaajalist kokkupuudet või kui kokkupuude on saanud alguse juba lapsepõlves. See tähendab ka seda, et kui 5G rakendatakse, siis võime eeldada, et näeme kõigi nende tervisehädade sagenemist. 5G rakendamise peatamine on eluliselt tähtis.”
 https://www.kiirgusinfo.ee/milleri-poordumine-5g
 Sajad elektromagnetväljade tervisemõju uurivad teadlased nõuavad 5G tehnoloogia keelamist selle kahjulikkuse tõttu nii inimestele kui ka keskkonnale.
 Aegunud mitteioniseerivale kiirgusele Eestis kehtivad piirnormid ei kaitse tegelike tervisemõjude eest. Praegused “ohutusjuhendid” kaitsevad tööstust, mitte inimeste tervist.
 Teadlased on aastaid rõhutanud vajadust piirnorme karmistada. Just madala võimsusega välja mittesoojusliku mõju olulisust on selgitanud veenvalt väga paljud eksperdid üle maailma, nende seas ka Eestit külastanud onkoloogiaprofessor Hardell Rootsist ja emeriitprofessor Martin Pall USAst.
 Uues ELi raportis http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=IPOL_IDA%282019%29631060 tunnistatakse, et:
 1. Probleem on selles, et hetkel ei ole võimalik korrektselt simuleerida või mõõta 5G emissioone viisil, mis vastaks reaalsele maailmale.
 2. 5G raadiokiirgusväljad on üsna erinevad eelmiste generatsioonide omadest 5G keeruliste mõlemas suunas kiirtena toimuvate ülekannete poolest – saatjast seadmesse ja tagasi. Olgugi, et väljad on kiirtena tugevalt fokusseeritud, muutuvad need kiiresti ajas ja liikumisel ning seetõttu on ennustamatud, kuna signaalitasemed ja mustrid toimivad vastastikku suletud ringi süsteemina. Seda tuleb veel usaldusväärselt reaalsetes olukordades kaardistada, laborist väljaspool.
 3. Pikaajalised tehnoloogia-uuringud on väga hädavajalikud. Üks põhiprobleem on ebatavaline 5G levimise fenomen.
 4. Üks asi, mida praegu veel hästi ei mõisteta, on 5G ennustamatud levimise mustrid, mis võivad inimeste jaoks kaasa tuua kiirgusega kokkupuute vastuvõetamatud tasemed.
 5. Suur mure on kerkimas seoses võimalike mõjudega tervisele ja ohutusele, mida põhjustab 5G-ga kaasnev võimalik et palju suurem kokkupuude raadiosagedusliku elektromagnetkiirgusega.
 6. Suurenev kokkupuude ei pruugi tuleneda ainult palju kõrgemate sageduste kasutamisest 5G puhul, vaid samuti ka eri signaalide võimalikust kuhjumisest, nende dünaamilisest olemusest ja kompekssetest häiremõjudest, mis võivad ilmneda eriti tihedalt asustatud linnapiirkondades.
 Juhime tähelepanu ka sellele, mida millimeeterlainete mõju kohta on kirjutanud nii Hiie Hinrikus kui ka Tarmo Soomere, kes ei soovita millimeeterlaineid kasutusele võtta, „arvesse võttes millimeeterlainete tugevat neeldumist atmosfääris, mis paratamatult tingib soojenemise, ja nende tugevama bioloogilise mõju võrreldes madalamate sagedustega“.
 Millimeeterlainetel https://www.kiirgusinfo.ee/millimeeterlainete-omapara
 1) suureneb oluliselt kiirguse neeldumine (eriti linna saastunud) atmosfääris ja suurem osa võimsusest kuluks atmosfääri kütmisele;
 2) bioloogiline mõju on oluliselt suurem seoses resonantsnähtustega raku membraanil. See diapasoon on kindlasti suuremaks ohuks ka elusloodusele, kahjustades eelkõige lendavaid putukaid” https://rahvaalgatus.ee/initiatives/b0d7c521-8cd7-414f-9f52-c15a80838ce0/files/495.
 Ühtki katset ei tohiks teha inimeste peal, kui on põhjust uskuda, et selle tulemuseks võib olla kahjustuste tekkimine. 5G puhul on tänaseks piisavalt põhjust seda uskuda. 5G tehnoloogia toob kaasa ka enneolematuid keskkonnamuutusi ülemaailmsel tasandil. Hoolimata laialt levinud eitamisele on kogunenud tohutult palju tõendeid selle kohta, et raadiosageduslik kiirgus on elule kahjulik. Kogunenud on kliinilised tõendid haigete ja viga saanud inimeste kohta, eksperimentaalsed tõendid DNA, rakkude ja elundisüsteemide kahjustamise kohta paljudes taimedes ja loomades ning epidemioloogilised tõendid selle kohta, et tänapäeva tsivilisatsiooni peamised haigused - vähk, südamehaigused ja diabeet - on suurel määral tingitud elektromagnetilisest reostusest. See on enam kui 10 000 uuringu tulemus.
 Kiirgussuuniseid välja töötav komisjon ICNIRP väidab tänaseni, et 1998. aasta juhised on täiesti asjakohased ning sellest ajast saati avaldatud teadustööd pole tõendanud mis tahes kahjulikke mõjusid kehtestatud piirnormidest madalamate kiirgustasemete juures – seda vaatamata üha suurenevale tõendusmaterjalide hulgale just vastupidise kohta.
 Seepärast leiavad teadlased, et ICNIRPi juhised ei ole piisavad inimeste tervise kaitsmisel, kuna need ei hõlma pikaajalist kokkupuudet ja madala intensiivsusega kiirguse mõjusid.
 Praegused ICNIRPi/WHO elektromagnetväljade juhised toetuvad iganenud hüpoteesidele, et raadiosageduslike elektromagnetväljade kriitiline mõju inimtervisele ja ohutusele seisneb kiirgusega kokkupuutes oleva koe kuumenemises. Teadlased on aga tõestanud, et paljud eri tüüpi haigused ja kahjustused tekivad ilma kuumenemiseta (“mittesoojuslik mõju“) kiirgustasemetel, mis jäävad suuresti alla ICNIRPi juhistes määratud tasemetest.
 Eksitavate juhendite põhjuseks on ICNIRPi liikmete huvide konflikt https://www.spandidos-publications.com/ijo/51/2/405 nende suhete tõttu telekomi- või elektrifirmadega, mis õõnestab erapoolikust, mis peaks valitsema mitteioniseeriva kiirguse avalikkuse ekspositsiooninormide regulatsiooni puhul. Vähiriskide hindamiseks on vajalik kaasata meditsiini- ja eriti onkoloogiaalase kompetentsiga teadlasi.
 ICNIRP tolleaegne esimees Paolo Vecchia on öelnud juba 2008. aastal, et ICNIRPi standardid ei ole ei kohustuslikud ettekirjutused ohutuse osas, ei viimane sõna sellel teemal ega nn kaitsemüür tööstuse või teiste isikute jaoks. Sellest seisukohast on aja jooksul eitused kadunud ning ICNIRPi standarditest on saanud justkui püha lehm, keda puutuda ei tohi, sest see on telekomitööstuse jaoks väga mugav ja kasumlik. ICNIRP normid ei ole ette nähtud inimese tervist kaitsma.
 ICNIRPi standardid põhinevad soojuslikul mõjul ehk kudede soojenemisel ühe kraadi võrra. Pole kahtlust, et sellel on inimese organismile negatiivsed tagajärjed. Ent sõltumatud teadlased on leidnud, et negatiivne tagajärg tervisele ilmneb ka mittesoojusliku mõju korral, mida ICNIRP ignoreerib: https://www.kiirgusinfo.ee/terviseprobleemid-tekivad-kehtestatud-normidest-madalamate-tasemete-juures.
 Kõike eeltoodut on korduvalt kinnitanud ka TTÜ raadiofüüsika emeriitprofessor Hiie Hinrikus, keda Teaduste Akadeemia president Tarmo Soomere nimetab kiirgusteemal Eestis teadaolevalt suurima kogemusega spetsialistiks https://www.kiirgusinfo.ee/wp-content/uploads/2019/11/Teaduste-Akadeemia-Arvamus_TA_5G-võrgud_10sept2019.pdf, nimelt et „ICNIRP on eraõiguslik isik, mis ise kutsub endale liikmeid. Liikmetest paljud on seotud telekommunikatsioonifirmadega. Ma ei ole kompetentne hindama huvide konflikti selles komisjonis. Küll tean, et mõne aasta eest astus tagasi WHO elektromagnetväljade projekti juht kahtlustatuna korruptsioonis.“ https://www.kiirgusinfo.ee/wp-content/uploads/2019/10/Ekspertarvamus-5G_Hiie-Hinrikus-1.pdf
 Ning samal teemal veel: „Elektromagnetkiirguse mittesoojusliku mõju olemasolu ei ole kahjuks siiani leidnud arvestamist ei ICNIRP suunistes, Euroopa Liidu direktiivides ega ka Maailma Terviseorganisatsiooni soovitustes. Sellepärast on rida riike omaalgatuslikult karmistanud elektromagnetvälja piirväärtuste nõudeid. Näiteks Belgias on hiljuti kehtestatud elektrivälja tugevuse piirang 3 V/m. Sõltumatute teadlaste ja ekspertide ühendus BioInitiative taotleb piirväärtuse kehtestamist 0,6 V/m. Kiirguse piirnormide karmistamine tähendaks tõsiseid probleeme kaasaegsete telekommunikatsioonivahendite, eelkõige mobiiltelefonide tootjatele. See on ilmselt ka põhjus, miks elektromagnetkiirguse mittesoojuslik mõju ei ole siiani tunnustamist leidnud (mobiilifirmade rahastatud) uuringute ega ka normatiive kehtestavate organisatsioonide poolt.“ (H. Hinrikuse artiklist „Elektromagnetkiirguse mõju tervisele“ ajakirjas „Eesti Töötervishoid“, märts 2009).
 Hinrikus näeb seega selget ohtu ka juba praegu kasutusel olevate sageduste puhul. Rääkides koherentsest (s.o tehislike seadmete tekitatavast) elektromagnetkiirgusest, rõhutab Hinrikus, et tegemist on kiirgusega:
 a) mille ohutut taset pole kindlaks tehtud ja mille ohutus tervisele pole tõestatud;
 b) mille mõju on kumulatiivne;
 c) mille puhul pikaajaline viibimine ka nõrgas koherentses elektromagnetkiirguses võib viia pöördumatute muutusteni ja võib ohustada tervist;
 d) ja mille puhul vaatamata aastakümnete jooksul tehtud tuhandetele uuringutele ei ole teadlased siiani suutnud kindlaks teha, milline kiirguse tase on ohutu.
 Elusloodus on koherentsete elektromagnetväljadega kokku puutunud umbes sajandi. Koherentse kiirgusega kohanemiseks võib kuluda palju rohkem aega. Seega mõju bioloogilistele protsessidele ja võimalik risk tervisele on vältimatud.
 "Kinnitada, et 5G tehnoloogia on täiesti ohutu, ei ole võimalik ei nüüd ega ka peale tuhandet uut uuringut."
 Hinrikus soovitab 5G asemel maksimaalselt panustada tervisele kahjutu optilise kaabelvõrgu, sh kohtvõrgu kasutusele ning 5G tehnoloogia kasutamisel kehtestada tervisekaitse aspektist piiranguid mitte ainult elektromagnetvälja summaarsele keskmisele võimsusele, vaid ka ülilühikeste pulsside võimsusele.
 Pikemalt sellest saab lugeda siin: https://www.kiirgusinfo.ee/hinrikus-5g-ekspertarvamus.
 Hinrikuse ekspertarvamus, mille ta koostas varem seoses 5G teema aruteluga riigikogus, keskendub 5G mõju hindamisel ainult 5G planeeritavatele sagedustele ning jätab kõrvale 5G tehnoloogia iseärasused, millele on tähelepanu juhitud muu hulgas ka Euroopa Parlamendi dokumendis: “5G raadiokiirgusväljad on üsna erinevad eelmiste generatsioonide omadest 5G keeruliste mõlemas suunas kiirtena toimuvate ülekannete poolest – saatjast seadmesse ja tagasi. Olgugi, et väljad on kiirtena tugevalt fokusseeritud, muutuvad need kiiresti ajas ja liikumisel ning seetõttu on ennustamatud, kuna signaalitasemed ja mustrid toimivad vastastikku suletud ringi süsteemina.”
 Kokkuvõte: https://www.kiirgusinfo.ee/el-itre
 Samuti ei leia Hinrikuse ekspertarvamuses mainimist asjade interneti näol lisanduvad miljonid (või isegi miljardid või triljonid) uued kiirgusallikad. Kuid siiski peab ta mõistlikuks 5G asemel maksimaalselt panustada tervisele kahjutu optilise kaabelvõrgu, sh kohtvõrgu kasutusele. Mikrolainekiirguse oluline ja sh ka negatiivne mõju bioloogilistele ja füsioloogilistele protsessidele on tema kinnitusel paljude laboratoorsete katsetega tõestatud ning seda ka juhul, kui kiirguse võimsus on kiirgusnormidest madalam ja soojenemist ei toimu.
 Viitame ka Tom Wheeleri korruptsioonijuhtumile, ehk et kuidas tehti mobiilitehnoloogia “turvaliseks”:
 Huvide konflkt: https://arstechnica.com/information-technology/2016/03/how-a-former-lobbyist-became-the-broadband-industrys-worst-nightmare
 Korruptsioon: https://ethics.harvard.edu/files/center-for-ethics/files/capturedagency_alster.pdf
 Huawei on 5G tehnoloogiasse väga suuri summasid investeerinud ja nüüd survestavad ja hirmutavad nad oma kampaaniatega riike "5G rongist mitte maha jääma". Seda teemat kajastab väga selgelt Euroopa Parlamendi ITRE komisjoni tellitud süvaanalüüs: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2019/631060/IPOL_IDA(2019)631060_EN.pdf. Huawei püüab veenda kõiki 5G majanduslikus kasumlikkuses, kuigi tegelikult pole siiani 5G vajadust mõistetud, et põhjendada selle kasutuselevõttu. Isegi praegu, kui kõik kodus istuvad ja rohkem internetti kasutavad, on väga suurele enamikule Eesti rahvast tänased mahud ja kiirused täiesti piisavad ning 5G-d ei soovita peamiselt sellepärast, et inimesed on teadlikud selle ohtlikkusest. Mõned aga arvavad, et 5G on lihtsalt paratamatu. Järjest rohkem väljendatakse oma vastumeelsust 5G-le ka Facebookis: https://www.facebook.com/tele2eesti/posts/3200549476624217.
 ENISA toob välja 5G-ga seotud turvaohud:
 https://www.enisa.europa.eu/news/enisa-news/enisa-draws-threat-landscape-of-5g-networks;
 https://www.enisa.europa.eu/publications/enisa-threat-landscape-for-5g-networks.
 USA on hoiatanud, et Huawei tehnoloogia abil võib Hiina infot varastada. Ka Mikk Maran Eesti Välisluureametist on selle kohta muret tundnud https://news.err.ee/1035336/huawei-rejects-estonian-intelligence-agency-5g-fears-mounts-pr-drive. Huawei on küll erafirma, kuid Hiinas 2017. aastal vastu võetud seadusega on Hiina valitsusel õigus oma riigi inimestelt ja organisatsioonidelt nõuda informatsiooni, mis toetaks Hiina riigi luuretööd. Seega Huaweil ei oleks valikut informatsiooni edastamisest keelduda, kui Hiina valitsus Pekingis seda küsima peaks
 https://www.aljazeera.com/indepth/opinion/huawei-allowed-build-uk-5g-networks-200227111017065.html.
 12. detsembril 2019. a keelustasid Austraalia, Uus-Meremaa, Jaapan, USA ja Taiwan Huawei tooted ning ei müü enam nende mobiilseid seadmeid.
 Isegi tootjad ja paigaldajad ei tea, kuidas 5G signaalid reaalajas levima ja käituma hakkavad ning milline saab olema inimeste kiirgusekspositsioon ja selle tervisemõju: https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=IPOL_IDA(2019)631060.
 See viitab selgelt asjaolule, et 5G paigaldamine elukeskkonda on reaalajas toimuv inimkatse, mis aga on vastavalt Nürnbergi koodeksile keelatud https://history.nih.gov/research/downloads/nuremberg.pdf , eriti veel kui puudub inimeste ehk katsealuste teadlik nõusolek, ning see määratletakse rahvusvahelise õiguse kohaselt kuriteoks.
 UNESCO ettevaatuspõhimõte sätestab: ”Juhul, kui inimtegevused võivad kaasa tuua moraalselt vastuvõetamatut kahju, mis on teaduslikult võimalik, kuid pole kindel, tuleb astuda samme selle kahju vältimiseks või vähendamiseks”.
 Tuletame teile meelde teie enda sõnu ja põhiseaduslikku kohustust:
 „Sotsiaalkomisjoni liikmed peavad tehnoloogia arendamist oluliseks, kuid seda ei tohiks teha inimese ja keskkonna tervise arvelt.” https://www.kiirgusinfo.ee/wp-content/uploads/2019/12/SOTK_ettepanek_MKM-1.pdf
 „Teaduslikult tuvastatavad uued riskid elusloodusele võivad tekkida millimeeterlainete sagedusdiapasoonis (sagedustel 30 GHz ja enam)” https://www.kiirgusinfo.ee/wp-content/uploads/2019/12/KEKK_arvamus_18092019.pdf
 Rahvatervise seadusega https://www.riigiteataja.ee/akt/115032011017?leiaKehtiv on pandud riigi, omavalitsuse, avalik- ja eraõigusliku juriidilise isiku ning füüsilise isiku kohustuseks inimese tervise kaitsmine, haiguste ennetamine ja tervise edendamine (§ 1 lg 1). Riigi tervisekaitse ja tervise edendamise poliitika üldine juhtimine on pandud vabariigi valitsuse ülesandeks (§ 7 lg 1), tervisekaitse, haiguste ennetamise ja tervise edendamise kavandamine ja kavandatu elluviimine on pandud sotsiaalministeeriumi ülesandeks (§ 8 lg 1). Tervisekaitse, haiguste ennetamise ja tervise edendamise põhiülesanded on mh üksikisiku, perekonna ja rahva tervise väärtustamine (§ 3 lg 1). Samuti on sätestatud, et inimene ei tohi ohustada teise inimese tervist oma otsese tegevusega või elukeskkonna halvendamise kaudu (§ 4 lg 1); õppe- ja töötingimused ning õppe- ja töövahendid peavad olema tervisele kahjutud (§ 4 lg 8), eluaseme- ja puhketingimused peavad soodustama tervise säilimist (§ 4 lg 9); teenuste osutamine majutus-, spordi-, puhke-, laste-, õppe-, tervishoiu-, isikuteenindus- ja hoolekandeasutustes ei tohi kahjustada tervist (§ 4 lg 10); raadiosagedusega kiirguse, madalsagedusliku kiirguse, staatilise elektri- ja magnetvälja (mitteioniseeriva kiirguse) kasutamine peab olema inimese tervisele ohutu ning vastama kehtestatud piirväärtustele (§ 4 lg 12).
 Nagu tänaseks teame, ei ole kehtivad piirväärtused enam adekvaatsed ning seetõttu on rahva tervis kaitseta ja inimeste kiirgusohutus tagamata.
 Eestis Vabariigi põhiseaduses sätestatud inimeste põhiõigused, sh õigus elule ja tervise kaitsele, õigus isikupuutumatusele ja kodu puutumatusele, õigus vabalt liikuda ja elukohta valida ning keeld kedagi tema vaba tahte vastaselt allutada meditsiini- ega teaduskatsetele:
 https://www.kiirgusinfo.ee/wp-content/uploads/2019/09/5G-deklaratsioon2.pdf.
 Nendele õigustele lisaks on igaüks kohustatud säästma elu- ja looduskeskkonda (PS § 53).
 Vastavalt PS paragrahvidele 33 ja 34 on meil õigus kiirgusvabale kodule ja liikumisvabadusele, mida ei tohi piirata tehislike teguritega, mis võivad olla kahjulikud.
 Tuletame teile meelde kui valitud rahvaesindajate vastutust, mis kaasneb inimeste vaba tahte vastase otsuse tegemisega.
 Keskkonnapoliitika üldpõhimõtted ja alusraamistik
 ELi keskkonnapoliitika rajaneb ettevaatus- ja ennetusprintsiibil, mida saab kohaldada teadusliku kahtluse korral, et teatud tegevus või poliitika võib olla ohtlik inimeste tervisele või keskkonnale. Kui peaks tekkima kahtlusi, et tootel võib olla kahjulik mõju, võidakse anda korraldus peatada toote levitamine või see turult kõrvaldada. Sellised meetmed peavad olema mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed ning kui saadakse rohkem teaduslikku teavet, tuleb need uuesti üle vaadata.
 See tähendab seda, et kuni ei ole tõendatud, et 5G on inimestele, rasedatele, loodetele, lastele ja keskkonnale OHUTU, ja kuni on olemas põhjendatud kahtlused või vastandlikud uuringute tulemused, ei või riskida kahju tekitamisega inimestele ja keskkonna tervisele ega jätkata 5G teekaardi ja 5G raadiosaduslike elektromagnetväljade edasiarendusega.
 Hooligem meie Eesti elukeskkonnast ja hoidkem meie Eesti rahva tervist!
 LISAPÕHJUSED:
 https://www.kiirgusinfo.ee/ttja-millimeeterlained
 http://www.kiirgusinfo.ee/naidake-mulle-uuringuid
 https://ehtrust.org/scientific-research-on-5g-and-health
 https://www.electricsense.com/5g-radiation-dangers
 https://mdsafetech.org/5g-telecommunications-science
 https://www.5gappeal.eu/category/news-articles
 https://www.5gexposed.com/2018/07/30/dr-martin-pall-phd-his-letter-to-governor-jerry-brown
 https://mdsafetech.org/2019/07/20/the-first-report-of-5g-injury-from-switzerland
 https://www.jrseco.com/eu-reflex-study-shows-dna-damage-caused-by-radiation-from-wireless-devices-and-mobile-phones
 https://www.nytimes.com/1989/07/11/science/scientists-debate-health-hazards-of-electromagnetic-fields.html?ref=oembed
 https://www.facebook.com/5GMustBeStopped/videos/2539276259438779
 Algatuse jälgijaid on 197 ja kõiki algatusi korraga jälgib 95.
 Kollektiivse pöördumise menetlemine Riigikogus - Kollektiivne pöördumine Seisame Elu eest: nõuame 5G ohutute piirnormide kehtestamist ja pikaajalisi uuringuid tehnoloogiaärist sõltumatutelt teadlastelt
 MTÜ Kogukonna Hüvanguks - Liis Ellert
 Kollektiivse pöördumise menetlemine RiigikogusPDF, 72.45KiB. Riigikogu dokumendiregistris.
 Kollektiivse pöördumise menetlemine Riigikogus asiceDigidoc, 73.44KiB. Riigikogu dokumendiregistris.
 Kollektiivse pöördumise menetlusse võtminePDF, 118.99KiB. Riigikogu dokumendiregistris.
 Kollektiivse pöördumise menetlusse võtmineDigidoc, 119.17KiB. Riigikogu dokumendiregistris.
 5G ja coronaviirus
 Jelena Lasson, 25.03.2020 15:10
 https://youtu.be/wbMu3FeBnFs
 Jelena Lasson, 1.05.2020 23:21
 http://stateofthenation.co/?p=12500&fbclid=IwAR2ecr5FY9oeiIYu0X0gFPnpuAuiu5uxwrIBwG5miqHk0bvlXf_9HHb9uuo
 Kulno Kesküla, 2.05.2020 18:00
 Jätame ülemaailmsed vandenõuteooriad siiski kõrvale. Kui need olemas on, siis neid me Eestis nagunii mõjutada ei saa. Küll aga on meil võimalus oma maalapikesel (vähemalt Vene ja Läti piiridest eemal) hoida elamisväärset keskkonda. Selleks ongi vaja EMV kiirguse piirmäärasid alandada Euroopa Nõukogu poolt soovitatud tasemetele ja siis need ka rakendada (kontrollida ja jõustada).
 Ei saa aru kus on nupp ALLKIRJASTADA?
 Maksim Galanin, 27.03.2020 22:10
 Ilmselt platvorm peaks inimestele selgemaks olema. Algatus on aga nuppu ALLKIRJASTADA ei ole.
 Andri Möll, 28.03.2020 00:20
 Algatus tundub olevat arutelu faasis. Kui arutelu tähtaeg täna õhtul läbi saab ja algataja ta pärast allkirjastamisele määrab, saab juba allkirjastada.
 Helen Star Cave, 28.03.2020 01:14
 Allkirjastamine on nüüd avatud. Aitäh! Ja palun aita jagada nagu tuld kõrbes :)
 Helen Star Cave, 28.03.2020 01:15
 Nüüd peaks saama! Aitäh hääle eest! :)
 Tuld kõrbes :)
 Erki Ennok, 28.03.2020 05:55
 Tuld kõrbes :) kõrbes ju liiv ;) tuult? Aga algatus on õige, las huvilised tegelevad 5G-ga kodus teisi häirimata, ei tunne isiklikult mingit vajadust selle järgi
 Helen Star Cave, 29.03.2020 17:56
 Pidasin silmas nt Arisoonase kõrbet kus on kuivad puhmad ja põõsad ning temperatuur 46C :)
 Ako Tulu, 4.04.2020 14:27
 Eile vaatasin ja oli 4580 allkirja, täna 4337. Andurit on mitmeid kordi vähendatud, mis käib sama lihtsalt kui meie ID kaardiga hääletamisel antud hääled üksikkanditaatidele kuna serverid, kuhu paigutatud IT lahendus on ligipääsetav kolmandatele osapooltele lihtsa nupu vajutusega. Jutt siis Windowsist ja Linuxi versioonidest, mis kusagilt kellegi poolt kokku kompileeritud. Lisaks kasutatakse riistvara, mis ei ole selleks mõeldud ja on igasugu muid kiipe lisaks ning olemasolevates kiipides rutiine, mis seal olema ei peaks.
 Andri Möll, 4.04.2020 17:10
 Kas on meeles ehk täpne kellaaeg, kus kuvatud number võis olla suurem kui hiljem? Pilt oleks ka abiks. Nii tagavarakoopiatest kui ka logidest vaadates ei paista, et ükski allkiri oleks päeva jooksul kuskile kadunud, ega ka et allkirjade arv oleks eile olnud suurem kui täna. Üksikutel juhtudel on inimesed pärast allkirjastamist oma allkirja ise kustutanud, kuid see on haruldane. Õnneks on Rahvaalgatuse lähtekood avalik https://github.com/rahvaalgatus/rahvaalgatus lehel. Kui soov auditeerida, kuidas allkirju käsitletakse, saab seda seal teha. Koodibaasi tehniliste küsimuste puhul võib otse minu poole pöörduda. Kui on soov lisaks automaatselt ja eemalt jälgida, et allkirjade arv ei kõiguks ega väheneks, on Rahvaalgatusel ka avalik API: https://rahvaalgatus.ee/api. Näiteks https://app.swaggerhub.com/apis-docs/rahvaalgatus/rahvaalgatus/1#/Initiatives/get_initiatives__initiativeUuid_ päringuga saab allkirjade arvu, mida võib päeva jooksul nt iga 5 minuti tagant pärida ja pärast analüüsida.
 hääletamise peatamine?
 Erkko Roosimäe, 7.04.2020 18:29
 Mis põhjusel häälte lisamine peatatakse, kui see asi on arutlemisele saadetud? Hääli võiks lasta edasi jagada, mitte neid lukku panna. Annaks veidi selgema pildi palju inimesi sellise algatusega nõus on. Praegu sõltub see peamiselt sellest kui edukalt seda hääletusperioodil reklaamida/levitada suudeti. Mina näiteks avastasin selle praegu...


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 26.5.2016
 COM(2016) 299 final
 2016/0153(NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON ASETUS
 tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EU) N:o 1388/2013 muuttamisesta
 PERUSTELUT
 1.
 EHDOTUKSEN TAUSTA
 •
 Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet
 Autonomisia tariffikiintiöitä tarvitaan tietyille tuotteille, joiden tuotanto on unionissa riittämätöntä niitä käyttävien unionin tuotannonalojen tarpeiden tyydyttämiseksi. Olisi avattava määrältään asianmukaisia unionin tariffikiintiöitä, joissa ei kanneta tulleja tai joissa kannetaan alennettuja tulleja, häiritsemättä kuitenkaan näiden tuotteiden markkinoita.
 Neuvosto antoi 17. joulukuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1388/2013 tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista, jotta kyseisten tuotteiden kysyntä unionissa voitaisiin tyydyttää mahdollisimman suotuisin ehdoin.
 Asetus saatetaan ajan tasalle puolen vuoden välein, minkä tarkoituksena on tyydyttää EU:n tuotannonalojen tarpeet. Komissio on tullitaloustyöryhmän avustamana tarkastellut uudelleen kaikkia jäsenvaltioiden esittämiä pyyntöjä, jotka koskevat autonomisissa kiintiöissä kannettavia tulleja.
 Kyseisen uudelleentarkastelun perusteella komissio katsoo, että on perusteltua avata autonomisia tariffikiintiöitä joillekin sellaisille uusille tuotteille, joita ei tällä hetkellä luetella neuvoston asetuksen (EU) N:o 1388/2013 liitteessä. Eräiden muiden tuotteiden tavaran kuvausta on muutettava, eräitä Taric-koodeja olisi vaihdettava, yksi uusi päättymispäivä on lisättävä ja yhtä alkuperäistä kiintiömäärää on korotettava. Lisäksi ehdotetaan, että liitteestä poistettaisiin tuotteet, joiden tariffikiintiön jatkaminen ei ole enää unionin taloudellisten etujen mukaista.
 •
 Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa
 Tämä ehdotus ei vaikuta kielteisesti maihin, jotka ovat tehneet etuuskohtelukauppaa koskevan sopimuksen EU:n kanssa (esim. GSP- ja AKT-maat, vapaakauppasopimuksen tehneet maat sekä ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat).
 •
 Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa
 Ehdotus on johdonmukainen maatalous-, kauppa-, yritys-, kehitysyhteistyö- ja ulkosuhdepolitiikan kanssa.
 2.
 OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE
 •
 Oikeusperusta
 Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 31 artikla.
 •
 Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)
 Ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.
 •
 Suhteellisuusperiaate
 Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, sillä kyseisissä toimenpiteissä noudatetaan periaatteita, joilla pyritään yksinkertaistamaan ulkomaankaupan toimijoiden menettelyjä yksipuolisista tullisuspensioista ja autonomisista tariffikiintiöistä annetun komission tiedonannon (EUVL C 363, 13.12.2011, s. 6) mukaisesti. Tässä asetuksessa ei Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti ylitetä sitä, mikä on tarpeen aiottujen tavoitteiden saavuttamiseksi.
 •
 Toimintatavan valinta
 SEUT-sopimuksen 31 artiklan nojalla neuvosto vahvistaa yksipuoliset tullisuspensiot ja autonomiset tariffikiintiöt määräenemmistöllä komission ehdotuksesta; sen vuoksi asetus on tässä tapauksessa asianmukainen toimintatapa.
 3.
 JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
 •
 Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset
 Autonomiset tariffikiintiöt ovat samanlaisia toimenpiteitä kuin yksipuoliset tullisuspensiot sillä erotuksella, että kiintiöissä on tuontimäärää rajoitettu. Tämän vuoksi autonomisten tariffikiintiöiden järjestelmää arvioitiin vuonna 2013 tehdyn yksipuolisten tullisuspensioiden arvioinnin yhteydessä. Arvioinnissa pääteltiin, että järjestelmän keskeiset perusteet ovat edelleen voimassa. EU:n yritykset, jotka tuovat tavaroita järjestelmän puitteissa, voivat saada merkittäviä kustannussäästöjä. Näillä säästöillä voi puolestaan olla laajempia myönteisiä vaikutuksia. Niiden avulla voidaan esimerkiksi parantaa kilpailukykyä, tehostaa tuotantomenetelmiä sekä luoda uusia tai turvata olemassa olevia työpaikkoja EU:ssa. Vaikutukset riippuvat kulloinkin kyseessä olevasta tuotteesta, yrityksestä ja toimialasta.
 •
 Sidosryhmien kuuleminen
 Ehdotuksen arviointiin on osallistunut tullitaloustyöryhmä, jossa on edustajia jokaisesta jäsenvaltiosta sekä Turkista. Se kokoontui kolme kertaa ennen kuin tässä ehdotuksessa esitetyistä muutoksista päästiin yhteisymmärrykseen.
 Ryhmä arvioi huolellisesti jokaisen hakemuksen (uudet hakemukset ja muutoshakemukset). Kussakin tapauksessa arvioitiin etenkin, aiheutettaisiinko EU:n tuottajille haittaa sekä parannettaisiinko ja lujitettaisiinko EU:n tuotannon kilpailukykyä. Arviointi toteutettiin siten, että siitä keskusteltiin tullitaloustyöryhmässä, sekä siten, että jäsenvaltiot kuulivat asianomaisia tuotannonaloja, edunvalvontajärjestöjä, kauppakamareja ja muita sidosryhmiä.
 Kaikki luetellut kiintiöt vastaavat tullitaloustyöryhmän keskusteluissa saavutettua yksimielisyyttä tai kompromissia. Esiin ei ole tuotu sellaisia mahdollisesti vakavia riskejä, joilla olisi peruuttamattomia seurauksia.
 •
 Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö
 Ei sovelleta
 •
 Vaikutustenarviointi
 Ehdotettu muutos on luonteeltaan tekninen ja koskee pelkästään liitteessä lueteltujen kiintiöiden soveltamisalaa. Muilta osin asetus pysyy samansisältöisenä kuin voimassa oleva neuvoston asetus. Tästä ehdotuksesta ei näin ollen tehty vaikutustenarviointia.
 •
 Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen
 Ei sovelleta
 •
 Perusoikeudet
 Ehdotuksella ei ole vaikutuksia perusoikeuksiin.
 4.
 TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
 Ehdotuksella ei ole rahoitusvaikutusta menoihin, mutta sillä on rahoitusvaikutus tuloihin, minkä vuoksi tulleja jää kantamatta yhteensä noin 2,8 miljoonaa euroa vuodessa. Vaikutus perinteisiin omiin varoihin on 2 773 841 euroa vuodessa (75 % × 3 698 455 euroa/vuosi).
 Perinteisiin omiin varoihin kohdistuva tulojen menetys on katettava bruttokansantuloon (BKTL) perustuvilla jäsenvaltioiden maksuosuuksilla.
 5.
 LISÄTIEDOT
 •
 Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt
 Ehdotetut toimenpiteet toteutetaan Euroopan unionin yhtenäistariffiin (Taric) puitteissa. Jäsenvaltioiden tullihallinnot panevat toimenpiteet täytäntöön.
 Joidenkin tässä neuvoston asetuksessa tarkoitettujen tuotteiden tiettyä käyttötarkoitusta valvotaan unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 254 artiklan mukaisesti.
 •
 Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)
 Ei sovelleta
 •
 Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset
 Ei sovelleta
 2016/0153 (NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON ASETUS
 tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EU) N:o 1388/2013 muuttamisesta
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan,
 ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)Neuvoston asetuksella (EU) N:o 1388/2013
 1
 on avattu autonomisia tariffikiintiöitä, jotta voidaan varmistaa tiettyjen sellaisten tavaroiden riittävä ja jatkuva saatavuus, joita ei tuoteta riittävästi unionissa, ja jotta voidaan välttää tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevat markkinahäiriöt. Näissä tariffikiintiöissä tuotteita voidaan tuoda unioniin alennetuin tullein tai tullitta. Esitetyistä syistä on tarpeen avata määrältään asianmukaiset tullittomat tariffikiintiöt yhdeksälle uudelle tuotteelle 1 päivästä heinäkuuta 2016.
 (2)Nykyisiä unionin autonomisia tariffikiintiöitä olisi tietyissä tapauksissa mukautettava. Yhden tuotteen tavaran kuvausta on selkeyden vuoksi tarpeen muuttaa. Kolmen muun tuotteen kiintiömääriä on tarpeen korottaa, koska tällainen korotus on talouden toimijoiden ja unionin etujen mukaista.
 (3)Lisäksi yhden tuotteen unionin autonomiset tariffikiintiöt olisi lakkautettava 1 päivänä heinäkuuta 2016, koska sen jatkaminen kyseisen päivän jälkeen ei ole unionin edun mukaista.
 (4)Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 1388/2013 olisi muutettava.
 (5)Koska tällä asetuksella säädettäviä muutoksia, jotka koskevat asianomaisten tuotteiden suspensioita, on sovellettava 1 päivästä heinäkuuta 2016, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
 1 artikla
 Muutetaan asetuksen (EU) N:o 1388/2013 liite seuraavasti:
 a)lisätään tämän asetuksen liitteessä I olevia tariffikiintiöitä, joiden järjestysnumerot ovat 09.2691, 09.2692, 09.2693, 09.2696, 09.2697, 09.2698, 09.2699, 09.2694 ja 09.2695, koskevat rivit asetuksen (EU) N:o 1388/2013 liitteessä olevan taulukon toisessa sarakkeessa olevien CN-koodien järjestystä noudattaen;
 b)
 korvataan rivit, jotka koskevat tariffikiintiöitä, joiden järjestysnumerot ovat 09.2637, 09.2703, 09.2683 ja 09.2659, tämän asetuksen liitteessä II olevilla riveillä;
 c)
 poistetaan tariffikiintiötä, jonka järjestysnumero on 09.2689, koskeva rivi.
 2 artikla
 Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
 Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2016.
 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
 Tehty Brysselissä
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
 1.
 EHDOTUKSEN NIMI:
 Neuvoston asetus tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EU) N:o 1388/2013 muuttamisesta
 2.
 BUDJETTIKOHDAT
 Luku ja momentti: 12 luvun 120 momentti
 Vuodeksi 2016 budjetoitu määrä: € 18 465 300 000 € (B 2016)
 3.
 RAHOITUSVAIKUTUKSET
 ◻◻Ehdotuksella ei ole rahoitusvaikutuksia
 X
 Ehdotuksella ei ole rahoitusvaikutuksia menoihin, mutta sillä on rahoitusvaikutus tuloihin. Vaikutus on seuraava:
 (milj. euroa yhden desimaalin tarkkuudella)
 Budjettikohta
 Tulot
 2
 6 kk:n jakso, joka alkaa pp.kk.vvvv
 [Vuosi: 2/2016]
 120 momentti
 Vaikutukset omiin varoihin
 1.7.2016
 - 1,4
 (milj. euroa yhden desimaalin tarkkuudella)
 Toteutuksen jälkeen
 [2017 ja seuraavat vuodet]
 120 momentti
 - 2,8/vuosi
 Edellä esitetyn perusteella tästä asetuksesta aiheutuvan tulonmenetyksen voidaan arvioida olevan 2,8 miljoona euroa vuodessa 1.1.2017 alkaen (bruttomäärä 3,7 miljoonaa euroa × 0,75) ja 1,4 miljoonaa euroa ajanjaksolla 1.7.2016–31.12.2016.
 Perinteisiin omiin varoihin kohdistuva tulojen menetys on katettava bruttokansantuloon (BKTL) perustuvilla jäsenvaltioiden maksuosuuksilla.
 4.
 Petostentorjunta
 Joidenkin tässä neuvoston asetuksessa tarkoitettujen tuotteiden tiettyä käyttötarkoitusta valvotaan unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 254 artiklan mukaisesti.
 (1)
 Neuvoston asetus (EU) N:o 1388/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista sekä asetuksen (EU) N:o 7/2010 kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 319).
 (2)
 Perinteisistä omista varoista (maatalousmaksut, sokerimaksut, tullit) ilmoitetaan nettomäärät, jotka saadaan vähentämällä bruttomääristä 25 prosenttia jäsenvaltioiden kantokuluja.
 ---documentbreak---
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 26.5.2016
 COM(2016) 299 final
 LIITTEET
 asiakirjaan
 Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS
 tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EU) N:o 1388/2013 muuttamisesta
 LIITE I
 "Järjestys-
 CN-koodi
 Taric
 Tavaran kuvaus
 Kiintiökausi
 Kiintiön määrä
 Kiintiötulli (%)
 09.2691
 ex 2914 70 00
 45
 1-(1-Kloorisyklopropyyli)etanoni (CAS RN 63141-09-3)
 01.07-31.12
 400 tonnia
 0 %
 09.2692
 ex 2914 70 00
 55
 2-Kloori-1-(1-kloorisyklopropyyli)etanoni (CAS RN 120983-72-4)
 01.07-31.12
 1 200 tonnia
 0 %
 09.2693
 ex 2930 90 99
 28
 Flubendiamidi (ISO) (CAS RN 272451-65-7)
 01.07-31.12
 100 tonnia
 0 %
 09.2696
 ex 2932 20 90
 25
 Dekan-5-olidi (CAS RN 705-86-2)
 01.07-31.12
 2 430 kg
 0 %
 09.2697
 ex 2932 20 90
 30
 Dodekan-5-olidi (CAS RN 713-95-1)
 01.07-31.12
 2 080 kg
 0 %
 09.2698
 ex 3204 17 00
 30
 Väri C.I. Pigment Red 4 (CAS RN 2814-77-9) ja siihen perustuvat valmisteet, jotka sisältävät väriä Colourant C.I. Pigment Red 4 vähintään 60 painoprosenttia
 01.07-31.12
 75 tonnia
 0 %
 09.2699
 ex 8526 91 20
 ex 8527 29 00
 80
 10
 Integroitu äänimoduuli (IAM), jossa on digitaalisen videosignaalin ulostulo moduulin liittämiseksi LCD-kosketusnäyttömonitoriin ja joka on liitetty MOST-verkkoon (Media Oriented Systems Transport) ja jonka tiedonsiirto tapahtuu MOST High -protokollaa käyttäen, myös jos siinä on
 ja
 joka on tarkoitettu 87 ryhmän ajoneuvojen valmistukseen
 (1)
 01.07-31.12.2016
 500 000 kpl
 0 %
 09.2694
 ex 8714 10 90
 30
 Alumiiniseoksesta valmistetut akselin kiinnitysholkit, akselipesät, etuhaarukan kolmiopalat ja kiinnitysosat, jollaisia käytetään moottoripyörissä
 01.07-31.12
 500 000 kpl
 0 %
 09.2695
 ex 8714 10 90
 40
 Standardin ISO P2054 mukaisesta sintratusta teräksestä valmistetut ohjausvaimentimen männät, jollaisia käytetään moottoripyörissä
 01.07-31.12
 1 000 000 kpl
 0 %
 LIITE II
 "Järjestys-
 CN-koodi
 Taric
 Tavaran kuvaus
 Kiintiökausi
 Kiintiön määrä
 Kiintiötulli (%)
 09.2637
 ex 0710 40 00
 ex 2005 80 00
 20
 30
 Maissi (Zea Mays Saccharata), joka on saatu maissintähkistä, myös leikatuista, joiden läpimitta on vähintään 10 mutta enintään 20 mm, elintarviketeollisuuden tuotteiden valmistuksessa muuta kuin pelkkää pakkaamista varten käytettäväksi tarkoitettu
 (1)(2)(3)
 01.01-31.12
 550 tonnia
 0 %
 09.2703
 ex 2825 30 00
 10
 Vanadiinioksidit ja -hydroksidit, pelkästään seosten valmistukseen tarkoitetut
 (1)
 01.01-31.12
 20 000 tonnia
 0 %
 09.2683
 ex 2914 19 90
 50
 Tabletteina oleva kalsiumasetyyliasetonaatti (CAS RN 19372-44-2), stabilointimenetelmien valmistukseen tarkoitettu
 (1)
 01.01-31.12
 150 tonnia
 0 %
 09.2659
 ex 3802 90 00
 19
 Soodaliuottimella kalsinoitu piimaa
 01.01-31.12
 35 000 tonnia
 0 %
 (1)
 Tullisuspensio edellyttää, että tavarat ovat tietyn käyttötarkoituksen perusteella tullivalvonnassa unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1) 254 artiklan mukaisesti.
 (2)
 Tullisuspensiota ei kuitenkaan sovelleta, jos käsittelyn tekee vähittäismyynti- tai ravintolayritys.
 (3)
 Vain arvotulli suspendoidaan. Paljostullia kannetaan edelleen.


type: wikipedia

text:
 Събития
 22 август Първа Женевска конвенция. Официално учредяване на Червения кръст.
 Джеймс Кларк Максуел обединява уравненията на електромагнетизма.
 Д-р Лонг започва издаването на илюстрованото месечно списание „Зорница“.
 Създава се първият Интернационал.
 Родени
 Никодим Тивериополски, български духовник
 Саид Найдени, албански възрожденец
 Уилям Милър, британски историк
 Цено Марков, сърбомански войвода
 7 февруари – Киро Узунов, български революционер
 23 февруари – Кръстю Златарев, български военен деец
 16 март – Михаил Такев, български политик
 9 април – Арчибалд Нокс, британски дизайнер
 10 април – Ойген д'Албер, немски композитор и пианист
 15 април – Георги Райков, български учител и революционер
 21 април – Макс Вебер, немски политикономист и социолог
 11 май – Етел Лилиан Войнич, британска писателка
 15 май – Захария Шумлянска, българска просветна деятелка
 27 май – Анте Трумбич, хърватски политик
 12 юни – Стоян Загорски, български военен деец
 10 юли – Асен Пападопов, български военен деец
 11 юли – Петър Дънов, български духовен учител
 18 юли – Рикарда Хух, немска поетеса и романистка
 20 юли – Ерик Аксел Карлфелт, шведски поет
 23 юли – Аполинарио Мабини, филипински идеолог
 24 юли – Франк Ведекинд, немски писател († 1918 г.)
 16 август – Фердинанд Шилър, британски философ
 23 август – Елевтериос Венизелос, гръцки политик
 1 септември – Александър Танев, български военен деец
 14 септември – Робърт Сесил, английски политик
 29 септември – Мигел де Унамуно, испански философ
 2 октомври – Петко Момчилов, български архитект
 8 октомври – Бранислав Нушич, сръбски писател и драматург
 25 октомври – Евтим Дабев, български политик
 1 ноември – Елизавета Фьодоровна, велика руска княгиня
 4 ноември – Георги Колушки, български химик
 11 ноември – Алфред Херман Фрид, австрийски журналист
 11 ноември – Морис Льоблан, френски писател
 21 ноември – Петър Лолов, български военен деец
 24 ноември – Анри дьо Тулуз-Лотрек, френски художник
 6 декември – Пенчо Райков, български химик
 8 декември – Камий Клодел, френска скулпторка
 18 декември – Сава Савов, български офицер
 Починали
 Уилям Мартин, британски зоолог
 13 януари – Стивън Фостър, американски композитор
 28 януари – Беноа Пол Емил Клапейрон, френски физик
 7 февруари – Вук Караджич, реформатор на сръбския език
 16 май – Натаниел Хоторн, американски писател
 8 декември – Джордж Бул, математик и философ
 Вижте също:
 календара за тази година


type: caselaw

text:
 25.8.2007
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 199/3
 A Bíróság (nagytanács) 2007. június 26-i ítélete (a Landesgericht für Zivilrechtssachen Wien [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – T-Mobile Austria GmbH, 3G Mobile Telecommunications GmbH, mobilkom austria AG, korábban mobilkom austria AG & Co. KG, master-talk Austria Telekom Service GmbH & Co. KG, ONE GmbH, Hutchison 3G Austria GmbH, tele.ring Telekom Service GmbH, tele.ring Telekom Service GmbH, a TRA 3G Mobilfunk GmbH jogutódjaként kontra Osztrák Köztársaság
 (C-284/04. sz. ügy) (1)
 (Hatodik HÉA-irányelv - Adóköteles tevékenységek - A gazdasági tevékenység fogalma - A 4. cikk (2) bekezdése - A távközlési szolgáltatások részére fenntartott rádiófrekvencia-spektrum meghatározott részének használatát engedélyező jogosultságok kiadása)
 (2007/C 199/04)
 Az eljárás nyelve: német
 A kérdést előterjesztő bíróság
 Landesgericht für Zivilrechtssachen Wien
 Az alapeljárás felei
 Felperesek: T-Mobile Austria GmbH, 3G Mobile Telecommunications GmbH, mobilkom austria AG, korábban mobilkom austria AG & Co. KG, master-talk Austria Telekom Service GmbH & Co. KG, ONE GmbH, Hutchison 3G Austria GmbH, tele.ring Telekom Service GmbH, tele.ring Telekom Service GmbH, a TRA 3G Mobilfunk GmbH jogutódjaként
 Alperes: Osztrák Köztársaság
 Tárgy
 Előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Landesgericht für Zivilrechtssachen Wien – A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás – szóló 1977. május 17-i 77/338/EK hatodik tanácsi irányelv (HL L 145., 1. o.) 4. cikke (5) bekezdésének és D melléklete 1. pontjának értelmezése – Közjogi jogi személy által végzett ill. nyújtott, közhatalom gyakorlása körébe tartozó tevékenységek vagy ügyletek – Frekvencia mobiltelefon-szolgáltatók részére történő elosztása árverés útján
 Rendelkező rész
 A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításáról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 4. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az alapeljárásban érintetthez hasonló, az elektromágneses spektrum frekvenciáinak a nyilvános mobiltávközlési szolgáltatások nyújtása érdekében történő használatára vonatkozó jogoknak a frekvenciakijelölésért felelős nemzeti szabályozó hatóság általi, árverés útján történő kiadása e rendelkezés szerint nem minősül gazdasági tevékenységnek, és ennek következtében nem tartozik ezen irányelv hatálya alá.
 (1) HL C 262., 2004.10.23.


text:
1. marec je 60. dan leta (61. v prestopnih letih) v gregorijanskem koledarju. Ostaja še 305 dni.
 Dogodki
 86 pr. n. št. - Sula zasede Atene
 1441 - vojska Celjskih grofov premaga ogrske sile pri Samoborju pod Gorjanci
 1562 - poboj 60 hugenotov - krvava kopel v Vassyju
 1565 - ustanovljen Rio de Janeiro
 1872 - ustanovljen Narodni park Yellowstone
 1896 - Etiopija v bitki pri Adowi premaga Italijo
 1919 - začetek korejske vstaje proti japonski nadvladi
 1921 - Jaroslav Hašek predstavi svoje zgodbe o dobrem vojaku Švejku
 1941:
 Francoske svobodne sile zasedejo Kufro
 Bolgarija podpiše trojni pakt
 1942 - japonska vojska začne z zasedbo Jave
 1943:
 začetek avstralsko-ameriškega letalskega napada na japonski ladijski konvoj v Bismarckovem morju
 v Moskvi je ustanovljena Zveza poljskih patriotov
 1945:
 po ukazu Vrhovnega štaba Jugoslovanske armade so se Narodnoosvobodilna vojska in partizanski odredi Jugoslavije (NOV in POJ) preimenovali v Jugoslovansko armado. Vanjo pa so bile z ukazom vključene vse partizanske enote, tudi slovenske. S tem je bila formalno odpravljena samostojnost slovenske partizanske vojske.
 s padcem trdnjave Corregidor so osvobojeni celotni Filipini
 zavezniška letala popoldan bombardirajo Jesenice; bilo je 107 mrtvih
 1954 - Američani na atolu Bikini preizkusijo vodikovo bombo Castle Bravo
 1959 - Makarios III. se vrne na Ciper
 1970 - Rodezija (današnji Zimbabve) prekine vse formalne zveze z Združenim kraljestvom in se razglasi za republiko
 1992 - v Bosni in Hercegovini poteka referendum o neodvisnosti
 1998 - Titanik (film, 1997) kot prvi film preseže 1 milijardo dolarjev dohodka.
 2006 - v Sloveniji se prične dvojno označevanje cen v tolarjih in evrih
 Rojstva
 1105 - Alfonz VII., kastiljski kralj († 1157)
 1261 - Hugh Despenser starejši, angleški kraljevi komornik, 1. grof Winchester († 1326)
 1445 - Alessandro Filipepi - Sandro Botticelli, italijanski slikar († 1510)
 1456 - Vladislav II. Ogrski, češki, ogrski in hrvaški kralj († 1516)
 1547 - Rudolph Goclenius, nemški filozof († 1628)
 1611 - John Pell, angleški matematik († 1685)
 1644 - Simon Foucher, francoski filozof († 1696)
 1657 - Samuel Werenfels, švicarski teolog († 1740)
 1760 - François Buzot, francoski politik in odvetnik († 1794)
 1796 - Gregor Rihar, slovenski skladatelj, organist († 1863)
 1810 - Fryderyk Franciszek Chopin - Frédéric Chopin, poljski skladatelj, pianist (možen datum rojstva je tudi 22. februar) († 1849)
 1858 - Georg Simmel, nemški filozof, sociolog († 1918)
 1879 - Robert Daniel Carmichael, ameriški matematik († 1967)
 1886 - Oskar Kokoschka, avstrijski slikar, grafik, pesnik († 1980)
 1889 - Tecuro Vacuji - [Tetsuro Watsuji], japonski filozof in zen budist († 1960)
 1901 - Albin Žabkar, slovenski matematik († 1962)
 1904 - Alton Glenn Miller, ameriški glasbenik († 1944)
 1909 - James David Graham Niven, angleški gledališki in filmski igralec († 1983)
 1912 - Gerald Emmett Carter, kanadski kardinal († 2003)
 1921 - Terence James Cooke, ameriški kardinal († 1983)
 1922 - Jicak Rabin, izraelski general, predsednik vlade, nobelovec 1994 († 1995)
 1925 - Alexandre do Nascimento, angolski kardinal
 1927:
 Harold George »Harry« Belafonte, jamajško-ameriški pevec, filmski igralec
 George Ogden Abell, ameriški astronom († 1983)
 1931 - Lamberto Dini, italijanski politik, ekonomist
 1939 - Cvetan Todorov, bolgarsko-francoski filozof in literarni teoretik
 1942:
 Michael Giles, angleški glasbenik (bobnar)
 Richard Bowman Myers, ameriški general
 1944 - Roger Daltrey, angleški rock pevec, igralec
 1946 - Jan Kodeš, češki tenisač
 1948 - Winston »Burning Spear« Rodney, jamajški pevec reggaeja, glasbenik
 1953 - Rolf Danneberg, nemški atlet
 1969 - Nataša Barbara Gračner, slovenska igralka in režiserka
 1978 - Jensen Ackles, ameriški filmski in televizijski igralec
 1987 - Kesha, ameriška pop pevka
 1989 - Carlos Vela, mehiški nogometaš
 1994 - Justin Bieber, kanadski pop pevec
 Smrti
 492 - Feliks III., papež (* 425)
 1131 - Štefan II., ogrski kralj (* 1101)
 1233 - Tomaž I., savojski grof (* 1178)
 1244 - Gruffyd ap Llywelyn, nezakonski sin valižanskega princa Llywelyna Velikega (* 1200)
 1305 - Blanka Francoska, avstrijska in štajerska vojvodinja (* 1278)
 1320 - Ajurbarvada, mongolski veliki kan, kitajski cesar (* 1285)
 1510 - Francisco de Almeida, portugalski raziskovalec (* 1450)
 1633 - George Herbert, valižanski pesnik (* 1593)
 1643 - Girolamo Frescobaldi, italijanski organist, skladatelj (* 1583)
 1740 - Franc Mihael Strauss, slovenski slikar (* 1674)
 1777 - Georg Christoph Wagenseil, avstrijski skladatelj (* 1715)
 1792 - Leopold II. Habsburško-Lotarinški, nemško-rimski cesar (* 1747)
 1841 - Claude-Victor Perrin, francoski maršal, politik (* 1764)
 1862 - Peter Barlow, angleški matematik in fizik (* 1776)
 1911 - Jacobus Henricus van 't Hoff, nizozemski kemik, nobelovec 1901 (* 1852)
 1912 - Peter Nikolajevič Lebedjev, ruski fizik (* 1866)
 1922 - Rafael Moreno Aranzadi, španski nogometaš (* 1892)
 1926 - Camilo Pessanha, portugalski pesnik (* 1867)
 1929 - Wilhelm von Bode, nemški umetnostni kritik, kustos (* 1845)
 1930 - Friedrich Karl »Fritz« Henkel, nemški kemik, industrialec (* 1848)
 1939 - Kido Okamoto, japonski dramatik (* 1872)
 1963 - Jorge Daponte, argentinski avtomobilistični dirkač (* 1923)
 1984 - Peter Walker, britanski avtomobilistični dirkač (* 1912)
 1998 - Jean Marie Julien Balland, francoski kardinal (* 1934)
 2021 - Zlatko Kranjčar, hrvaški nogometaš in nogometni trener (* 1956)
 Prazniki in obredi
 svetovni dan Civilne zaščite
 Bolgarija - Baba Marta
 301


type: other

text:
zmuszanie do nadgodzin - Czas pracy - Forum dla księgowych i kadrowych - księgowość i kadry - INFOR.pl
 Rozpoczęty przez Guest_gosia , mar 28 2008 15:20
 Napisano 28 marzec 2008 - 15:20
 pracownicy pracują na 1 zmianę od 7-15. od tygodnia zmuszają pracowników do pracy codzinnie po 12 godzin i oprócz tego do pracy w sobotę -takze 12 godzin.jeżeli pracownik nie zostanie na nadg
 Napisano 28 marzec 2008 - 15:24
 Tak ma takie prawo - art.100K.P.
 Napisano 28 marzec 2008 - 15:26
 Pracodawca ma prawo wydać polecenie słuzbowe pracownikowi, aby pracował w godzinach nadliczbowych. Godziny nadliczbowe wynikają z danej potrzeby pracodawcy i nie mogą być planowane. Oczywiście należy się zapłata z dodatkimi za godziny nadliczbowe lub odbiór w dniach wolnych. Czy pracodawca może zwolnić dyscyplinarnie w przypadku odmowy? Jeżeli zdarzy się to raz z przyczyn personalnych, to nie. Ewentualnie może być nałozona kara porządkowa. Jednakże notoryczne odmawianie pracy w godzinach nadliczbowych może skutkować rozwiazaniem umowy o pracę - dezorganizacja pracy u pracodawcy.
 #4 Guest_ddeess
 Guest_ddeess
 Napisano 28 marzec 2008 - 15:27
 pracodawca ma prawo do zlecania nadgodzin, a odmowa pracownika może wiązać się nawet ze zwolnieniem, jesli nie wykaże, iż z jakiegos ważnego powodu nie może zostać dłuzej; jednak jesli pracodawca łamie przepisy i nie udziela innego wolnego dnia za pracę w wolną sobotę, lub przekraczacie dopuszczalne normy dobowe (ma być min 11 godzin odpoczynku) lub tygodniowe w okresie rozliczeniowym można tę sprawę zgłosić do PIP;
 #5 Guest_Beata
 Napisano 28 marzec 2008 - 16:40
 Tak właśnie, pracownik musi przyjśc na nadgodziny. A dopiero później zgłosić do PIP o naruszeniu praw pracowniczych (przekroczone normy itd.) Nawet jeśli płaci za te nadgodziny to no i tak pracownik nie może tak pracowwac bez końca.
 Napisano 20 październik 2008 - 10:26
 Czyli pracodawca moze nas zmuszac a my nie mozemy odmowic -jak dlugo to bedzie jeszcze trwac.Obecnie pracuje w takim zakladzie gdzie pracujemy po 10-12 godzin dziennie.
 #7 Guest_dorka1
 Guest_dorka1
 Napisano 20 październik 2008 - 10:31
 Tylko w uzasadnionych przypadkach pracodawca ma prawo wezwać pracownika do pracy w godzinach nadliczbowych. Praca w godzinach nadliczbowych zgodnie z kodeksem pracy to: „praca wykonywana ponad obowiązujące pracownika normy czasu pracy, a także praca wykonywana ponad przedłużony dobowy wymiar czasu pracy, wynikający z obowiązującego pracownika systemu i rozkładu czasu pracy” (art. 151 K.P.).Do takich sytuacji, kiedy pracodawca może zlecić pracę w godzinach nadliczbowych, należą wymienione w art. 151 §1 Kodeksu pracy:1) konieczność prowadzenia akcji ratowniczej w celu ochrony życia lub zdrowia ludzkiego, ochrony mienia lub środowiska albo usunięcia awarii,2) szczególne potrzeby pracodawcy.Szczególne potrzeby pracodawcy należy rozumieć jako „sporadyczną potrzebę uzasadnioną sytuacją szczególną, niecodzienną, niezwykłą, nadzwyczajną, wyjątkową, nie zaś jako stałe wykonywanie pracy ponad obowiązujący pracownika czas pracy, wynikające z wadliwie określonego zakresu czynności (ustalenia zadań) lub nieprawidłowej organizacji pracy” (za: dr nauk prawnych Piotrem Wężem).Liczba godzin w przypadku „szczególnych potrzeb” jest ograniczona przepisami Kodeksu pracy i nie powinna przekroczyć dla poszczególnego pracownika 150 h / rok kalendarzowy. W uzasadnionej sytuacji ta liczba może być zmieniona w przepisach wewnętrznych pracodawcy (układy zbiorowe, regulamin pracy lub umowa o pracę).Jednocześnie pracodawca, który wzywa pracownika do pracy w godzinach nadliczbowych, jest zobowiązany przestrzegać przepisów związanych z czasem pracy oraz uwzględniać prawo pracownika do wykorzystania przewidzianego przepisami wymiaru dobowego i tygodniowego odpoczynku.Kodeks pracy ustala dobową i tygodniową normę czasu pracy. Normy te to:· 8 godzin na dobę i· przeciętnie 40 godzin na tydzień – w przeciętnie 5-dniowym tygodniu pracy, w przyjętym okresie rozliczeniowym.Okres rozliczeniowy jest to przedział czasu, w którym godziny i dni pracy każdego pracownika powinny być tak rozliczone, aby zachowana była dla niego przeciętna tygodniowa norma czasu pracy. Kodeks pracy przewiduje różne maksymalne okresy rozliczeniowe dla poszczególnych systemów czasu pracy, a w podstawowym czasie pracy – dla różnych typów zatrudnienia. W ramach okresu rozliczeniowego w podstawowym czasie pracy rozliczana jest przeciętna tygodniowa norma czasu pracy. Istnieją 3 rodzaje okresów rozliczeniowych w podstawowym czasie pracy (art. 129 K.P.). Regułą jest, że w podstawowym czasie pracy okres rozliczeniowy nie może przekraczać czterech miesięcy (art. 129 § 1 K.P.), jednocześnie w szczególnych przypadkach dopuszczono możliwość jego wydłużenia (art. 129 § 2 K.P.).Tygodniowy czas pracy łącznie z godzinami nadliczbowymi nie może przekraczać przeciętnie 48 godzin w przyjętym okresie rozliczeniowym (art. 131§ 1 K.P.).Przepisy kodeksu pracy dotyczące czasu pracy mówią, iż w każdej dobie pracownikowi przysługuje co najmniej 11 godzin nieprzerwanego odpoczynku (art. 132 § 1 Kodeksu pracy.). Przepis ten nie dotyczy pracowników zarządzających w imieniu pracodawcy zakładem pracy oraz przypadków konieczności prowadzenia akcji ratowniczej w celu ochrony życia lub zdrowia ludzkiego, ochrony mienia lub środowiska albo usunięcia awarii (art. 132 § 2 Kodeksu pracy).Odpoczynek tygodniowy zaś powinien obejmować co najmniej 35 godzin nieprzerwanego odpoczynku, obejmującego co najmniej 11 godzin nieprzerwanego odpoczynku dobowego. Tygodniowy nieprzerwany odpoczynek może być krótszy, ale nie może wynosić mniej niż 24 godziny tylko w sytuacjach wymienionych w art. 133 § 1-2 Kodeksu pracy.Istnieją ograniczenia co do osób, które pracodawca może zatrudniać w godzinach nadliczbowych. Nie wolno zlecać pracy w godzinach nadliczbowych:· pracownicom w ciąży (art. 178 § 1 Kodeksu pracy),· pracownikom młodocianym (art. 203 § 1 Kodeksu pracy),· osobom zatrudnionym na stanowiskach pracy, na których występują przekroczenia najwyższych dopuszczalnych stężeń lub natężeń czynników szkodliwych dla zdrowia (art. 151 § 2 Kodeksu pracy), jeżeli polecenie pracy w godzinach nadliczbowych uzasadniane jest szczególnymi potrzebami pracodawcy,· pracownikom niepełnosprawnym (art. 15 ustawy z 27 sierpnia 1998 r. o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych), z wyjątkiem osób zatrudnionych przy pilnowaniu oraz pracowników, na których wniosek lekarz wyraził zgodę na pracę w godzinach nadliczbowych.Pracodawca nie może również zlecać wykonywania obowiązków zawodowych w godzinach nadliczbowych osobie opiekującej się dzieckiem do ukończenia przez nie 4 roku życia, bez uzyskania zgody takiego pracownika.Jeżeli pracownik otrzymał polecenie pracy w godzinach wykraczających poza rozkład czasu pracy, i polecenie to znajduje swoje odzwierciedlenie w wyżej przywołanych przypadkach z art. 151 §1 Kodeksu pracy, to nie on może odmówić wykonania takiego polecenia. Wynika to z art. 100 § pkt.1 Kodeksu pracy, który mówi, iż pracownik jest zobowiązany do sumiennego i starannego wykonywania swoich obowiązków zawodowych oraz stosowania się do poleceń przełożonych, które dotyczą pracy, jeżeli są one zgodne z przepisami prawa lub umową o pracę, a ponadto zgodnie z pkt .4 tego samego paragrafu pracownik jest zobligowany do dbania o dobro zakładu pracy.Bezpodstawna odmowa wykonania polecenia służbowego, czyli także odmowa pracy w godzinach nadliczbowych, jest więc naruszeniem obowiązków wobec pracodawcy i może w niektórych przypadkach stanowić podstawę do rozwiązania umowy o pracę bez wypowiedzenia z winy pracownika.
 Napisano 04 lipiec 2009 - 18:30
 ok..48 h na tydzień a ile muszę wypracować nadgodzin miesięcznie .bo coś mi się wydaje że to czarna magia .
 Napisano 05 lipiec 2009 - 11:47
 Musisz pamiętać ,że nadgodziny są czymś nadzwyczajnym i pracodawca nie może ich planować ani nie powinny trwać permanentnie. Sytuacja wystąpienia nadgodzin może pojawić się w związku z czasowym spiętrzeniem pracy w związku z koniecznością wykonania jakiegoś zadania np. w księgowości - sporządzenie bilansu ale nie może trwać wiecznie. Jeśli tak jest pracodawca popełnia błąd i w razie kontroli będzie ponosił konsekwencja za złą organizację czasu pracy
 #10 Guest_lis
 Guest_lis
 Napisano 20 sierpień 2009 - 12:32
 ale pamiętajcie że można odmówić nadgodzin w uzasadnionych przypadkach, gdy pracownik studiuje a zlecający nadgodziny wie o tym, nie może mu w czasie nauki zlecić nadgodzin jak również można odmówić nadgodzin w przypadku wyczerpania (ale nie zmęczenia) pracownika, co zagraża jego zdrowiu jak również zdrowiu innych pracowników
 #11 Guest_anh13
 Guest_anh13
 Napisano 17 listopad 2009 - 11:53
 To ile można ciągnąć nadgodziny? W moim zakładzie pracy mamy wprowadzony przedłużony czas pracy już od czerwca, a mamy połowę listopada. Co prawda godziny są oddawane jako dzień wolny, czyli nie wyjdzie że pracuję ponad 150 h nadliczbowych w ciągu roku. Także mój pracodawca ma prawo żądać ode mnie żebym zostawał non stop?Co jest to spowodowane brakiem sprzętu oraz ludzi w firmie, czyli z winy pracodawcy. I nie mam prawa po pół roku przychodzenia na nadgodziny się nie zgodzić? Słysząc przy tym że jeżeli nie zostanę to wiem co może mnie czekać.
 Napisano 16 grudzień 2009 - 23:01
 CZY PRACODAWCA MA OBOWIAZEK ZAPENNIC MI POSILEK MOWIAC W TEN SAM DZIEN O GODZINACH NADLICZBOWYCH
 #13 Guest_nowy
 Napisano 21 marzec 2010 - 20:47
 witam mam podobny problem.zaklad pracuje 5 dni w tyg ,pon,wtorek.sroda czwartek piatek . w sobote ludzie nie pzrychodzili bo kazdy wyczerpany i w sobote zawsze jest cos w domu do zrobiebia.wiec pracodawca wpadl na pomysl i zamienil sobote z wtorkiem.czyli sobota pracujaca a wtorek wolny. wsio ok ale jak sie we wtorek nie przyjdzie to zaraz pytania dlaczego co i po co i jak sie tak zdazy ze 2 razy od razu mowia ze ci robota chyba niepasuje,nieraz wchodzi przelozony i mowi od dzisaj po 12 godz.i ci sie nie pyta czy masz kanapki czy nie jestes umowiony do dentysty albo czy niemusisz dziecka odebrac z przedszkola. caly czas gada ze przepisy UNIJNE hcccp ze 15 min przerwy, ok ale jak idziesz sie odlac to przechodzisz przez bramke na karte mag, i masz odliczne od godz pracy i potem wychodzi ze pracowales 7,45 bo 2 razy po 7 min byles za potrzebom.praca za 1400 bruto to 1080zl na reke a przezucasz po 50 ton na osobe i szybkosc twojej pracy nadaje maszyna ktora kierownik ustawia.i peacujesz 8 godzin i po 8 godz sprzartasz bo juz nieplatne(przeciez zamiatam wynosze smieci odnosze,odpady)nie wiem jak to nazwac panstwo w panstwie! to jest demokracja
 Napisano 21 marzec 2010 - 21:15
 od takich spraw jest PIP, zwróćcie się do nich, niech przyjdą na kontrolę
 #15 Guest_trebron
 Guest_trebron
 Napisano 04 maj 2010 - 23:47
 pracuję w ruchu ciągłym to znaczy iż mój tydzień roboczy trwa 6 dni po 8 godz.Często zdarza się tak że w ciągu tych 6 dni trzy lub więcej razy pracuję po 12 godzin.Czy mogę odmówić nadgodzin nie ponosząc konsekwencji .Dodam jeszcze iż jestem rodzicem 2 letniego dziecka.
 #16 Guest_janek
 Napisano 08 czerwiec 2010 - 16:08
 do ilu sobót w miesiącu moze pracodawca zmusić pracownika do przyjscia w nie?
 #17 Guest_doriss
 Napisano 08 czerwiec 2010 - 16:12
 nie może planować pracy w nadgodzinach i przekraczać przec. 5-dniowego tygodnia pracy
 Napisano 08 czerwiec 2010 - 16:20
 pracownik winien miec raz na 4 tyg. wolna niedziele, za wyjatkiej zatrudnionych w systemie pracy weekendowej art. 151 .12 K.P
 #19 Guest_doriss
 Napisano 08 czerwiec 2010 - 16:21
 EM, pytanie jest o soboty:-)
 #20 Guest_zapracowany
 Guest_zapracowany
 Napisano 16 czerwiec 2010 - 01:03
 Hej może ktoś mi pomoże, Pracuje w godzinach biurowych od 9 do 17 lecz jest ogromny nakład pracy i większość jest pod koniec dnia i muszę zostawać dłużej aby wszytko było ok i nie było wpadki na rzecz pracodawcy nawet o 2 lub 3 godziny więcej dziennie 5 dni w tygodniu, Pracodawca nie chce zatrudnić więcej osób do pomocy i mówi mi abym nie zostawał i nie robił nadgodzin ponieważ nie odda mi ich i nie zapłaci. Co mogę zrobić aby odzyskiwać dane godziny oraz czy grozi mi coś jeśli zacznę wychodzić zgodnie z czasem nie zwracając uwagi na potrzeby chwili w pracy.