text:
 3.6.2019
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 144/41
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) 2019/901
 z dnia 29 maja 2019 r.
 dotyczące zezwolenia na stosowanie ryboflawiny wytwarzanej przez Ashbya gossypii (DSM 23096), ryboflawiny wytwarzanej przez Bacillus subtilis (DSM 17339 lub DSM 23984) oraz soli sodowej 5′-fosforanu ryboflawiny wytwarzanej przez Bacillus subtilis (DSM 17339 lub DSM 23984) (źródeł witaminy B2) jako dodatków paszowych dla wszystkich gatunków zwierząt
 (Tekst mający znaczenie dla EOG)
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie (WE) nr 1831/2003 Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 22 września 2003 r. w sprawie dodatków stosowanych w żywieniu zwierząt (1), w szczególności jego art. 9 ust. 2,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 W rozporządzeniu (WE) nr 1831/2003 przewidziano udzielanie zezwoleń na stosowanie dodatków w żywieniu zwierząt oraz określono sposób uzasadniania i procedury udzielania takich zezwoleń. W art. 10 tego rozporządzenia przewidziano ponowną ocenę dodatków dopuszczonych na mocy dyrektywy Rady 70/524/EWG (2).
 (2)
 Ryboflawina wytwarzana przez Ashbya gossypii (DSM 23096), ryboflawina wytwarzana przez Bacillus subtilis (DSM 17339 lub DSM 23984) oraz sól sodowa 5′-fosforanu ryboflawiny wytwarzana przez Bacillus subtilis (DSM 17339 lub DSM 23984) zostały dopuszczone jako źródła witaminy B2 bez ograniczeń czasowych jako dodatki paszowe dla wszystkich gatunków zwierząt zgodnie z dyrektywą 70/524/EWG. Dodatki te zostały następnie wpisane do rejestru dodatków paszowych jako istniejące produkty zgodnie z art. 10 ust. 1 rozporządzenia (WE) nr 1831/2003.
 (3)
 Zgodnie z art. 10 ust. 2 rozporządzenia (WE) nr 1831/2003 w związku z jego art. 7 złożono dwa wnioski o ponowną ocenę ryboflawiny wytwarzanej przez Ashbya gossypii (DSM 23096), ryboflawiny wytwarzanej przez Bacillus subtilis (DSM 17339 lub DSM 23984) oraz soli sodowej 5′-fosforanu ryboflawiny wytwarzanej przez Bacillus subtilis (DSM 17339 lub DSM 23984) dla wszystkich gatunków zwierząt, celem sklasyfikowania tych dodatków w kategorii „dodatki dietetyczne”. Jeden wniosek dotyczy ryboflawiny wytwarzanej przez Ashbya gossypii (DSM 23096), a drugi wniosek – ryboflawiny i monosodowej soli 5′-fosforanowego estru ryboflawiny wytwarzanych przez Bacillus subtilis (DSM 17339 lub DSM 23984). Do wniosków dołączone zostały dane szczegółowe oraz dokumenty wymagane na mocy art. 7 ust. 3 rozporządzenia (WE) nr 1831/2003.
 (4)
 Zgodnie z art. 7 rozporządzenia (WE) nr 1831/2003 w jednym z tych dwóch wniosków zwrócono się również o zezwolenie na stosowanie ryboflawiny wytwarzanej przez Bacillus subtilis (DSM 17339 lub DSM 23984) oraz soli sodowej 5′-fosforanu ryboflawiny wytwarzanej przez Bacillus subtilis (DSM 17339 lub DSM 23984) jako dodatków paszowych dla wszystkich gatunków zwierząt do stosowania w wodzie do pojenia. Do wniosku dołączone zostały dane szczegółowe oraz dokumenty wymagane na mocy art. 7 ust. 3 rozporządzenia (WE) nr 1831/2003 w odniesieniu do stosowania w wodzie do pojenia.
 (5)
 Europejski Urząd ds. Bezpieczeństwa Żywności („Urząd”) stwierdził w swoich opiniach z dnia 3 grudnia 2015 r. (3) i 13 czerwca 2018 r. (4), że zgodnie z proponowanymi warunkami stosowania, ryboflawina wytwarzana przez Ashbya gossypii (DSM 23096), ryboflawina wytwarzana przez Bacillus subtilis (DSM 17339 lub DSM 23984) oraz sól sodowa 5′-fosforanu ryboflawiny wytwarzana przez Bacillus subtilis (DSM 17339 lub DSM 23984) nie mają niekorzystnego wpływu na zdrowie zwierząt, bezpieczeństwo konsumentów ani na środowisko. Urząd stwierdził również, że dodatki zawierające ryboflawinę wytwarzaną przez Ashbya gossypii (DSM 23096), ryboflawinę wytwarzaną przez Bacillus subtilis (DSM 17339 lub DSM 23984) oraz sól sodową 5′-fosforanu ryboflawiny wytwarzaną przez Bacillus subtilis (DSM 17339 lub DSM 23984) nie podrażniają skóry ani oczu. Wobec braku danych Urząd nie może stwierdzić, czy działają one uczulająco na skórę. Ryboflawina jest uznawana za substancję powodującą nadwrażliwość na światło, która może wywołać reakcje fotoalergiczne skóry i oczu. W trakcie obchodzenia się z ryboflawiną oraz solą sodową 5′-fosforanu ryboflawiny pracownicy mogą być narażeni na pył respirabilny; wobec braku danych dotyczących toksyczności inhalacyjnej Urząd nie może stwierdzić ewentualnego zagrożenia związanego z wdychaniem. W związku z tym Komisja uważa, że należy zastosować odpowiednie środki ochronne, aby zapobiec negatywnym skutkom dla zdrowia ludzi, w szczególności w przypadku użytkowników dodatku. Urząd stwierdził także, że ryboflawina wytwarzana przez Ashbya gossypii (DSM 23096), ryboflawina wytwarzana przez Bacillus subtilis (DSM 17339 lub DSM 23984) oraz sól sodowa 5′-fosforanu ryboflawiny wytwarzana przez Bacillus subtilis (DSM 17339 lub DSM 23984) są efektywnymi źródłami witaminy B2 zaspokajającymi potrzeby żywieniowe zwierząt. Zdaniem Urzędu nie ma potrzeby wprowadzania szczegółowych wymogów dotyczących monitorowania po wprowadzeniu do obrotu. Urząd poddał również weryfikacji sprawozdania dotyczące metody analizy dodatków paszowych w paszy i – w stosownych przypadkach – wodzie, przedłożone przez laboratorium referencyjne ustanowione rozporządzeniem (WE) nr 1831/2003.
 (6)
 Ocena ryboflawiny wytwarzanej przez Ashbya gossypii (DSM 23096), ryboflawiny wytwarzanej przez Bacillus subtilis (DSM 17339 lub DSM 23984) oraz soli sodowej 5′-fosforanu ryboflawiny wytwarzanej przez Bacillus subtilis (DSM 17339 lub DSM 23984) dowodzi, że spełnione są warunki udzielenia zezwolenia przewidziane w art. 5 rozporządzenia (WE) nr 1831/2003 w odniesieniu do stosowania w paszy, a w przypadku ryboflawiny wytwarzanej przez Bacillus subtilis (DSM 17339 lub DSM 23984) oraz soli sodowej 5′-fosforanu ryboflawiny wytwarzanej przez Bacillus subtilis (DSM 17339 lub DSM 23984) również w odniesieniu do stosowania w wodzie do pojenia. W związku z tym należy zezwolić na stosowanie tych dodatków, jak określono w załączniku do niniejszego rozporządzenia.
 (7)
 Ponieważ względy bezpieczeństwa nie wymagają natychmiastowego zastosowania zmian w warunkach zezwolenia na stosowanie przedmiotowej substancji, należy przewidzieć okres przejściowy, aby umożliwić zainteresowanym stronom przygotowanie się do spełnienia nowych wymogów wynikających z zezwolenia.
 (8)
 Środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Stałego Komitetu ds. Roślin, Zwierząt, Żywności i Pasz,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Zezwolenie
 Substancje wyszczególnione w załączniku, należące do kategorii „dodatki dietetyczne” i do grupy funkcjonalnej „witaminy, pro-witaminy i chemicznie dobrze zdefiniowane substancje o podobnym działaniu”, zostają dopuszczone jako dodatki paszowe stosowane w żywieniu zwierząt zgodnie z warunkami określonymi w załączniku.
 Artykuł 2
 Środki przejściowe
 1. Substancje wyszczególnione w załączniku oraz premiksy zawierające te substancje, wyprodukowane i opatrzone etykietami przed dniem 23 czerwca 2019 r. zgodnie z przepisami obowiązującymi przed dniem 23 czerwca 2019 r. mogą być nadal wprowadzane do obrotu i stosowane do dnia 23 grudnia 2019 r.
 2. Mieszanki paszowe i materiały paszowe zawierające substancje wyszczególnione w załączniku, wyprodukowane i opatrzone etykietami przed dniem 23 czerwca 2020 r. zgodnie z przepisami obowiązującymi przed dniem 23 czerwca 2019 r., mogą być nadal wprowadzane do obrotu i stosowane aż do wyczerpania zapasów, jeżeli są przeznaczone dla zwierząt, od których lub z których pozyskuje się żywność.
 3. Mieszanki paszowe i materiały paszowe zawierające substancje wyszczególnione w załączniku, wyprodukowane i opatrzone etykietami przed dniem 23 czerwca 2021 r. zgodnie z przepisami obowiązującymi przed dniem 23 czerwca 2019 r., mogą być nadal wprowadzane do obrotu i stosowane aż do wyczerpania zapasów, jeżeli są przeznaczone dla zwierząt, od których ani z których nie pozyskuje się żywności.
 Artykuł 3
 Wejście w życie
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie dwudziestego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 29 maja 2019 r.
 W imieniu Komisji
 Jean-Claude JUNCKER
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 268 z 18.10.2003, s. 29.
 (2) Dyrektywa Rady 70/524/EWG z dnia 23 listopada 1970 r. dotycząca dodatków paszowych (Dz.U. L 270 z 14.12.1970, s. 1).
 (3) Dziennik EFSA 2016; 14(1):4349.
 (4) Dziennik EFSA 2018; 16(7):5337.
 ZAŁĄCZNIK
 Numer identyfikacyjny dodatku
 Nazwa posiadacza zezwolenia
 Dodatek
 Skład, wzór chemiczny, opis, metoda analityczna
 Gatunek lub kategoria zwierzęcia
 Maksymalny wiek
 Minimalna zawartość
 Maksymalna zawartość
 Pozostałe przepisy
 Data ważności zezwolenia
 mg dodatku/kg mieszanki paszowej pełnoporcjowej o wilgotności 12 %
 Kategoria dodatków dietetycznych. Grupa funkcjonalna: Witaminy, pro-witaminy i chemicznie dobrze zdefiniowane substancje o podobnym działaniu.
 3a825i
 —
 „Ryboflawina” lub „witamina B2”
 Skład dodatku
 Ryboflawina wytwarzana przez Ashbya gossypii DSM 23096
 Charakterystyka substancji czynnej
 Ryboflawina
 C17H20N4O6
 Numer CAS: 83-88-5
 Ryboflawina w postaci stałej wytwarzana przez Ashbya gossypii DSM 23096
 Kryteria czystości: min. 80 % ryboflawiny
 Metoda analizy
 (1)
 Do oznaczania zawartości ryboflawiny w dodatku paszowym: spektrofotometria przy długości fali 444 nm
 Do oznaczania ryboflawiny w premiksach: wysokosprawna chromatografia cieczowa z detekcją UV (HPLC-UV) (VDLUFA tom III, 13.9.1)
 Do oznaczania ryboflawiny w paszach: wysokosprawna chromatografia cieczowa z detekcją fluorescencyjną (HPLC-FL) (EN 14152)
 Wszystkie gatunki zwierząt
 —
 —
 —
 1.
 W informacjach na temat stosowania dodatku i premiksów należy wskazać warunki przechowywania oraz stabilność przy obróbce cieplnej.
 2.
 Podmioty działające na rynku pasz ustanawiają procedury postępowania i środki organizacyjne dla użytkowników dodatku i premiksów, tak aby ograniczyć ewentualne zagrożenia związane z wdychaniem, kontaktem ze skórą lub kontaktem z oczami. Jeżeli zagrożeń nie można wyeliminować ani maksymalnie ograniczyć za pomocą tych procedur i środków, dodatek i premiksy należy stosować przy użyciu środków ochrony indywidualnej, w tym środków ochrony dróg oddechowych oraz okularów i rękawic ochronnych.
 23 czerwca 2029 r.
 3a825ii
 —
 „Ryboflawina” lub „witamina B2”
 Skład dodatku
 Ryboflawina
 Charakterystyka substancji czynnej
 Ryboflawina
 C17H20N4O6
 Numer CAS: 83-88-5
 Ryboflawina w postaci stałej wytwarzana przez Bacillus subtilis DSM 17339 lub DSM 23984
 Kryteria czystości: minimum 96 %
 Metoda analizy
 (1)
 Do oznaczania zawartości ryboflawiny w dodatku paszowym: spektrofotometria przy długości fali 444 nm (Ph.Eur.6.0, metoda 01/2008:0292)
 Do oznaczania ryboflawiny w premiksach: wysokosprawna chromatografia cieczowa z detekcją UV (HPLC-UV) (VDLUFA tom III, 13.9.1)
 Do oznaczania ryboflawiny w paszach i wodzie: wysokosprawna chromatografia cieczowa z detekcją fluorescencyjną (HPLC-FL) (EN 14152)
 Wszystkie gatunki zwierząt
 —
 —
 —
 1.
 Ryboflawina może być wprowadzana do obrotu i stosowana jako dodatek stanowiący preparat.
 2.
 Może być stosowana w wodzie do pojenia.
 3.
 W informacjach na temat stosowania dodatku i premiksów należy wskazać warunki przechowywania oraz stabilność przy obróbce cieplnej.
 4.
 Podmioty działające na rynku pasz ustanawiają procedury postępowania i środki organizacyjne dla użytkowników dodatku i premiksów, tak aby ograniczyć ewentualne zagrożenia związane z wdychaniem, kontaktem ze skórą lub kontaktem z oczami. Jeżeli zagrożeń nie można wyeliminować ani maksymalnie ograniczyć za pomocą tych procedur i środków, dodatek i premiksy należy stosować przy użyciu środków ochrony indywidualnej, w tym środków ochrony dróg oddechowych oraz okularów i rękawic ochronnych.
 23 czerwca 2029 r.
 3a 826
 „Monosodowa sól 5′-fosforanu ryboflawiny” lub „witamina B2”
 Skład dodatku
 Monosodowa sól 5′-fosforanowego estru ryboflawiny
 Charakterystyka substancji czynnej
 Monosodowa sól 5′-fosforanu ryboflawiny
 C17H22N4O9PNa
 Numer CAS: 130-40-5
 Monosodowa sól 5′-fosforanowego estru ryboflawiny w postaci stałej wytwarzana po fosforylacji ryboflawiny 98 % wytworzonej przez Bacillus subtilis DSM 17339 lub DSM 23984.
 Kryteria czystości: minimum 65 %
 Metoda analizy
 (1)
 Do oznaczania monosodowej soli 5′-fosforanowego estru ryboflawiny w dodatku paszowym: spektrofotometria przy długości fali 444 nm (Ph.Eur.6.0, metoda 01/2008:0786)
 Do oznaczania ryboflawiny w premiksach: wysokosprawna chromatografia cieczowa z detekcją UV (HPLC-UV) (VDLUFA tom III, 13.9.1)
 Do oznaczania monosodowej soli 5′-fosforanowego estru ryboflawiny (jako witamina B2 ogółem) w paszach i wodzie: wysokosprawna chromatografia cieczowa z detekcją fluorescencyjną (HPLC-FL) (EN 14152)
 Wszystkie gatunki zwierząt
 —
 —
 —
 1.
 Może być stosowana w wodzie do pojenia.
 2.
 W informacjach na temat stosowania dodatku i premiksów należy wskazać warunki przechowywania oraz stabilność przy obróbce cieplnej.
 3.
 Podmioty działające na rynku pasz ustanawiają procedury postępowania i środki organizacyjne dla użytkowników dodatku i premiksów, tak aby ograniczyć ewentualne zagrożenia związane z wdychaniem, kontaktem ze skórą lub kontaktem z oczami. Jeżeli zagrożeń nie można wyeliminować ani maksymalnie ograniczyć za pomocą tych procedur i środków, dodatek i premiksy należy stosować przy użyciu środków ochrony indywidualnej, w tym środków ochrony dróg oddechowych oraz okularów i rękawic ochronnych.
 23 czerwca 2029 r.
 (1) Szczegółowe informacje dotyczące metod analitycznych można uzyskać pod następującym adresem laboratorium referencyjnego: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 6.12.2008
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 313/33
 Sentencia del Tribunal de Primera Instancia de 15 de octubre de 2008 — TridonicAtco/OAMI (Intelligent Voltage Guard)
 (Asunto T-297/07) (1)
 (Marca comunitaria - Solicitud de marca comunitaria figurativa Intelligent Voltage Guard - Motivo de denegación absoluto - Falta de carácter distintivo - Artículo 7, apartado 1, letra b), del Reglamento (CE) no 40/94)
 (2008/C 313/58)
 Lengua de procedimiento: alemán
 Partes
 Demandante: TridonicAtco GmbH & Co. KG (Dornbirn, Austria) (representantes: inicialmente, L. Wiltschek, abogado; posteriormente, L. Wiltschek y E. Tremmel, abogados)
 Demandada: Oficina de Armonización del Mercado Interior (Marcas, Dibujos y Modelos) (representante: A. Poch, agente)
 Objeto
 Recurso interpuesto contra la resolución de la Segunda Sala de Recurso de la OAMI de 31 de mayo de 2007 (asunto R 108/2007-2) relativa a una solicitud de registro del signo figurativo Intelligent Voltage Guard como marca comunitaria.
 Fallo
 1)
 Desestimar el recurso.
 2)
 Condenar en costas a TridonicAtco GmbH & Co. KG.
 (1) DO C 235 de 6.10.2007.


type: contracts

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 21982A0607(01)
 Euroopa Liidu Teataja L 300 , 28/10/1982 Lk 0023 - 0024 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 10 Lk 0145 Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 10 Lk 0145 Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 16 Lk 0024 Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 16 Lk 0024
 KoostöölepingAraabia Majandusühtsuse Nõukogu (CAEU) ja Euroopa ühenduste vahel(82/726/ESTÜ, EMÜ, Euratom)ARAABIA MAJANDUSÜHTSUSE NÕUKOGU(edaspidi "nõukogu"), keda esindab tema peasekretär,jaEUROOPA ÜHENDUSED,keda esindab nende komisjoni president,OLLES TEADLIKUD vajadusest tegelikult ja tõhusalt osaleda majandusarengu alal pädevate organisatsioonide vaheliste suhete arendamises ja parandamises,SOOVIDES teha kõik jõupingutused oma tegevuse kooskõlastamiseks lepinguosaliste ühistes huvides,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:I artikkelNõukogu peasekretariaat ja Euroopa Ühenduste Komisjon edastavad teineteisele uurimustööd, dokumendid ja teabe, mis on nende ühiseid huve käsitleva koostöö raames levitamiseks kättesaadavad.II artikkelNõukogu peasekretariaat ja Euroopa Ühenduste Komisjon lähetavad sobivate ajavahemike järel asjatundjaid, kes annavad edasi oma teadmisi ja kogemusi ning osalevad ühist huvi pakkuvatel seminaridel, et asjakohastest rakenduslikest kogemustest tulenev kasu oleks mõlemapoolne.III artikkelNõukogu peasekretariaat ja Euroopa Ühenduste Komisjon kutsuvad teineteist osalema kohtumistel, mis võivad pakkuda erilist huvi.IV artikkelNõukogu peasekretariaat ja Euroopa Ühenduste Komisjon teatavad teineteisele käimasolevatest ja kavandatavatest programmidest, mis käsitlevad ühist huvi pakkuvaid küsimusi.V artikkelKäesolev leping kehtib viis aastat alates allakirjutamise kuupäevast ja see uueneb ise sama pikaks ajavahemikuks, kui kumbki lepinguosaline ei väljenda kirjaliku teatega oma otsust leping lõpetada kuus kuud enne lepingu tähtaja möödumist.VI artikkelLepingu sätteid võib täielikult või osaliselt muuta lepinguosaliste vahelisel kokkuleppel.VII artikkelKäesolev leping jõustub siis, kui Araabia Majandusühtsuse Nõukogu peasekretär ja Euroopa Ühenduste Komisjoni president sellele alla kirjutavad.VIII artikkelKäesolev leping on koostatud kahes originaaleksemplaris araabia ja inglise keeles, kusjuures mõlemad tekstid on võrdselt autentsed.Brüssel, 7. juuni 1982Araabia Majandusühtsuse Nõukogu nimelpeasekretär+++++ TIFF +++++Dr Fakhri KaddoriEuroopa ühenduste nimelEuroopa Ühenduste Komisjoni president+++++ TIFF +++++Gaston E. Thorn--------------------------------------------------


text:
 Viktigt rättsligt meddelande
 |
 22009A0619(02)
 Partnerskapsavtal om fiske mellan Republiken Guinea och Europeiska gemenskapen
 Europeiska unionens officiella tidning nr L 156 , 19/06/2009 s. 0035 - 0039
 Partnerskapsavtalom fiske mellan Republiken Guinea och Europeiska gemenskapenREPUBLIKEN GUINEA,nedan kallad Guinea,ochEUROPEISKA GEMENSKAPEN,nedan kallad gemenskapen,nedan kallade parterna,SOM BEAKTAR det nära samarbetet mellan gemenskapen och Guinea, särskilt inom ramen för Cotonou-avtalet, och den ömsesidiga viljan att intensifiera förbindelserna,SOM BEAKTAR de båda parternas vilja att främja ett ansvarsfullt utnyttjande av fiskeresurserna genom samarbete,SOM BEAKTAR bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention,SOM ÄR FAST BESLUTNA att tillämpa besluten och rekommendationerna från Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten, nedan kallad Iccat,SOM ÄR MEDVETNA OM betydelsen av principerna i uppförandekoden för ansvarsfullt fiske som antogs vid FAO-konferensen 1995,SOM ÄR FAST BESLUTNA att i ömsesidigt intresse samarbeta i syfte att främja ett ansvarsfullt fiske för att säkerställa ett långsiktigt bevarande och hållbart utnyttjande av levande marina resurser,SOM ÄR ÖVERTYGADE OM att detta samarbete bör grundas på initiativ och åtgärder som, oavsett om de genomförs gemensamt eller av ena parten, fungerar som komplement, är förenliga med strategin och skapar synergieffekter,SOM ÄR BESLUTNA att för dessa ändamål inleda en dialog om den sektoriella fiskeripolitik som Guineas regering har antagit och fastställa lämpliga metoder för att se till att denna politik genomförs på ett effektivt sätt och att ekonomiska aktörer och det civila samhället är delaktiga i utvecklingen,SOM ÖNSKAR fastställa närmare föreskrifter och villkor för gemenskapsfartygens fiskeverksamhet i Guineas vatten och för gemenskapens stöd till inrättandet av ett ansvarsfullt fiske i dessa vatten,SOM ÄR BESLUTNA att bedriva ett närmare ekonomiskt samarbete inom fiskerinäringen och i verksamheter med anknytning till denna genom att bilda och utveckla gemensamma företag där företag från de båda parterna medverkar.HAR ENATS OM FÖLJANDE.Artikel 1TillämpningsområdeI detta avtal fastställs principer, regler och förfaranden för- ekonomiskt, finansiellt, tekniskt och vetenskapligt samarbete inom fiskesektorn i syfte att främja ett ansvarsfullt fiske i Guineas fiskezoner så att fiskeresurserna bevaras och utnyttjas på ett hållbart sätt, och i syfte att utveckla Guineas fiskerinäring,- de villkor som reglerar gemenskapsfartygens tillträde till Guineas fiskezoner,- samarbete när det gäller kontroll av fisket i Guineas fiskezoner för att se till att ovannämnda regler och villkor följs, att åtgärder för bevarande och förvaltning av fiskeresurserna är effektiva och att olagligt, orapporterat och oreglerat fiske bekämpas,- partnerskap mellan företag i syfte att i gemensamt intresse utveckla ekonomisk verksamhet inom fiskerinäringen och i verksamheter med anknytning till denna.Artikel 2DefinitionerI detta avtal gäller följande definitioner:a) Guineas myndigheter : ministeriet med ansvar för fiske.b) gemenskapens myndigheter : Europeiska kommissionen.c) Guineas fiskezon : vatten över vilka Guinea utövar jurisdiktion när det gäller fiske. Den fiskeverksamhet som medges gemenskapsfartygen enligt föreliggande avtal får endast utövas i de zoner där fiske är tillåtet enligt Guineas lagstiftning.d) fiskefartyg : ett fartyg som är utrustat för att yrkesmässigt utnyttja levande akvatiska resurser.e) gemenskapsfartyg : ett fiskefartyg som för en av gemenskapens medlemsstaters flagg och som är registrerat i gemenskapen.f) gemensam kommitté : en kommitté sammansatt av företrädare för gemenskapen och Guinea, vars uppgifter beskrivs i artikel 10 i detta avtal.g) omlastning : överföring i hamn eller till sjöss av hela eller delar av fångsten från ett fartyg till ett annat fartyg.h) onormala omständigheter : andra omständigheter än naturfenomen, som ligger utanför rimlig kontroll för en av parterna och som hindrar fisket i Guineas vatten.i) AVS-sjömän : sjömän som är medborgare i ett icke-europeiskt land som har undertecknat Cotonou-avtalet. Enligt denna definition är en sjöman från Guinea en AVS-sjöman.j) övervakningen : det nationella centrumet för övervakning och skydd av fisket (CNSP).k) delegationen : Europeiska kommissionens delegation i Guinea.l) fartygsägare : den person som är juridiskt ansvarig för fiskefartyget.m) fisketillstånd : rätt att bedriva fiskeverksamhet under en fastställd period, i ett givet område eller för ett visst fiske som fastställts i eller i enlighet med bestämmelserna i detta avtal.Artikel 3Principer och mål för genomförandet av detta avtal1. Parterna förbinder sig att främja ett ansvarsfullt fiske i Guineas fiskezoner på grundval av principerna om icke-diskriminering mellan de olika fiskeflottor som är närvarande i dessa vatten, utan att detta påverkar tillämpningen av avtal ingångna mellan utvecklingsländer i samma geografiska region, inbegripet ömsesidiga fiskeavtal.2. Parterna förbinder sig att etablera en dialog och på förhand samråda med varandra när det gäller genomförandet av en sektoriell fiskeripolitik och när det gäller politik och åtgärder inom gemenskapen som kan inverka på fiskerinäringen i Guinea.3. Parterna ska också samarbeta i de bedömningar eller utvärderingar som görs gemensamt eller av endera parten före, under eller efter åtgärder och program som genomförs på grundval av detta avtal.4. Parterna förbinder sig att se till att detta avtal genomförs i enlighet med principerna om goda ekonomiska och sociala styrelseformer i syfte att bidra till att skapa arbetstillfällen i Guinea och med hänsyn till fiskeresursernas tillstånd.5. Anställning av AVS-sjömän ombord på gemenskapsfartyg ska regleras av Internationella arbetsorganisationens (ILO) deklaration om grundläggande principer och rättigheter på arbetet, som ska gälla såsom lag för motsvarande anställningsavtal och allmänna anställningsvillkor. Detta gäller särskilt föreningsfriheten, erkännandet av den kollektiva förhandlingsrätten och undanröjandet av diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning.Artikel 4Vetenskapligt samarbete1. Under avtalsperioden ska gemenskapen och Guinea följa hur fiskeresurserna utvecklas i Guineas fiskezon.2. På grundval av de rekommendationer och resolutioner som antagits av samtliga behöriga internationella organisationer för planering och förvaltning av fiskeresurser och mot bakgrund av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning ska parterna samråda i den gemensamma kommitté som avses i artikel 10 i avtalet för att, vid behov efter ett vetenskapligt möte, gemensamt besluta om åtgärder för hållbar förvaltning av de fiskeresurser som påverkar gemenskapsfartygens verksamhet3. Parterna åtar sig härmed att samråda med varandra, antingen direkt – även på underregional nivå – eller inom behöriga internationella organisationer, för att förvalta och bevara de levande resurserna i Atlanten och samarbeta om relevant vetenskaplig forskning.Artikel 5Gemenskapsfartygens tillträde till fiske i Guineas vatten1. Guinea förbinder sig att låta gemenskapsfartyg bedriva fiske i dess fiskezon i enlighet med det här avtalet, protokollet och tillhörande bilaga.2. Fiskeverksamhet som regleras av detta avtal ska bedrivas enligt Guineas lagar och andra författningar. Guineas myndigheter ska underrätta gemenskapen om eventuella ändringar av lagstiftningen. Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelser som parterna kan komma att fastställa gemensamt, ska gemenskapsfartygen rätta sig efter en sådan ändring i lagstiftningen inom en månad efter det att den anmäldes3. Guinea åtar sig att vidta alla lämpliga åtgärder för att protokollets bestämmelser om fiskerikontroll ska genomföras effektivt. Gemenskapsfartygen ska samarbeta med de myndigheter i Guinea som har ansvaret för kontrollerna.4. Gemenskapen ska vidta alla lämpliga åtgärder som krävs för att se till att dess fiskefartyg följer bestämmelserna i det här avtalet och i de lagar och andra författningar som reglerar fisket i de vatten som står under Guineas jurisdiktion enligt Förenta nationernas havsrättskonvention.Artikel 6Villkor för att få bedriva fiske – exklusivitetsklausul1. Gemenskapsfartyg får bedriva fiske i Guineas fiskezon endast om de har ett fisketillstånd som har utfärdats av Guinea enligt detta avtal och det bifogade protokollet.2. Ministeriet får utfärda fisketillstånd till gemenskapsfartyg för de fiskekategorier som inte omfattas av gällande protokoll samt för experimentellt fiske i vetenskapligt syfte. Fisketillstånd får dock inte utfärdas om inte båda parter gett sitt samtycke.3. Anvisningar för hur man ska göra för att få fisketillstånd för ett fartyg, vilka avgifter som ska betalas och hur de ska betalas anges i bilagan till protokollet.Artikel 7Ekonomisk ersättning1. Gemenskapen ska ge Guinea ekonomisk ersättning enligt de villkor som anges i protokollet och bilagorna. Ersättningen ska bestå av följande två samtidiga delara) Gemenskapsfartygens tillträde till Guineas vatten och fiskeresurser.b) Ekonomiskt stöd från gemenskapen till införandet av en nationell fiskeripolitik baserad på ansvarsfullt fiske och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Guineas vatten.2. Den del av den ekonomiska ersättningen som avses i punkt 1 b ska fastställas med beaktande av mål fastställda gemensamt av parterna i enlighet med protokollet, som ska uppnås inom ramen för en års- och flerårsplanering för genomförandet av den sektoriella fiskeripolitik som Guineas regering har utarbetat.3. Den ekonomiska ersättningen från gemenskapen ska betalas varje år i enlighet med protokollet, dock utan att det påverkar tillämpningen av avtalets eller protokollets bestämmelser om en eventuell ändring av ersättningsbeloppet till följd ava) onormala omständigheter,b) att parterna har kommit överens om att i syfte att förvalta de berörda bestånden minska de fiskemöjligheter som beviljas gemenskapsfartygen, om detta på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning bedöms vara nödvändigt för bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna,c) att parterna har kommit överens om att öka gemenskapsfartygens fiskemöjligheter, om bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning visar att fiskeresursernas tillstånd medger detta,d) att villkoren för gemenskapens ekonomiska stöd för genomförandet av Guineas sektoriella fiskeripolitik har omprövats, om detta motiveras av resultaten av den års- och flerårsplanering som följs av båda parterna,e) att avtalet har sagts upp i enlighet med artikel 15,f) att avtalets tillämpning avbryts i enlighet med artikel 14.Artikel 8Främjande av samarbete mellan ekonomiska aktörer och i det civila samhället1. Parterna ska främja ekonomiskt, vetenskapligt och tekniskt samarbete inom fiskesektorn och sektorer med anknytning till denna. De ska samråda med varandra för att samordna de olika åtgärder som vidtas i detta syfte.2. Parterna ska uppmuntra informationsutbyte om fiskemetoder och fiskeredskap, konserveringsmetoder och metoder för industriell beredning av fiskeriprodukter.3. Parterna ska främja goda förhållanden för utvecklingen av affärsverksamhet och investeringar för att skapa villkor som gynnar utbyte mellan företag från de båda parterna när det gäller frågor om teknik, ekonomi och handel.4. Parterna ska uppmuntra särskilt bildande av gemensamma företag av ömsesidigt intresse, vilka konsekvent ska följa guineansk lag och gemenskapens lagstiftning.Artikel 9Administrativt samarbeteParterna, som vill försäkra sig om att åtgärderna för förvaltning och bevarande av fiskeresurserna fungerar effektivt, ska- var och en för sig utveckla ett administrativt samarbete för att säkerställa att deras fartyg följer bestämmelserna i detta avtal och i Guineas fiskelagstiftning, och- samarbeta för att förhindra och bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, framför allt genom informationsutbyte och ett nära administrativt samarbete.Artikel 10Gemensam kommitté1. En gemensam kommitté ska inrättas för att övervaka och kontrollera tillämpningen av detta avtal. Kommittén skaa) övervaka genomförandet och tolkningen av avtalet och att tillämpningen av det fungerar tillfredsställande, samt bilägga tvister,b) säkerställa övervakningen och utvärdera partnerskapsavtalets bidrag till genomförandet av Guineas sektoriella fiskeripolitik,c) tillhandahålla de nödvändiga kontakterna i frågor av gemensamt intresse som rör fiske,d) tjäna som forum för uppgörelser i godo av tvister om avtalets tolkning eller tillämpning,e) vid behov ompröva fiskemöjligheternas omfattning och, med utgångspunkt i detta, den ekonomiska ersättningen,f) fastställa fiskevillkor i enlighet med bestämmelserna i protokollet,g) fastställa de praktiska villkoren för det administrativa samarbete som föreskrivs i artikel 9 i detta avtal,h) utföra andra uppgifter som parterna kommer överens om, bland annat när det gäller administrativt samarbete och bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.2. Den gemensamma kommittén ska sammanträda minst en gång per år, omväxlande i Guinea och i gemenskapen, och den part som är värd för mötet ska vara ordförande. Kommittén ska hålla extraordinära sammanträden om någon av parterna begär det.Artikel 11Geografiskt tillämpningsområdeDetta avtal ska gälla dels på de territorier där fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen är tillämpligt, i enlighet med de villkor som fastställs i fördraget, dels på Guineas territorium och på vatten som lyder under Guineas jurisdiktion.Artikel 12VaraktighetDetta avtal ska gälla i fyra år från och med ikraftträdandedagen. Det förlängs automatiskt i fyraårsperioder tills det sägs upp i enlighet med artikel 15.Artikel 13TvistlösningParterna ska samråda med varandra vid tvister angående tolkningen eller tillämpningen av detta avtal.Artikel 14Tillfälligt upphävande1. Tillämpningen av detta avtal kan avbrytas på initiativ av endera parten om det föreligger allvarliga meningsskiljaktigheter om hur bestämmelserna i avtalet ska tillämpas. Den part som vill avbryta tillämpningen ska skriftligen underrätta den andra parten om detta minst tre månader före den dag då parten tänker avbryta tillämpningen. När den andra parten har tagit emot underrättelsen ska parterna inleda överläggningar för att om möjligt lösa tvisten i godo.2. Den ekonomiska ersättningen enligt artikel 7 ska sänkas i proportion till hur länge tillämpningen har varit avbruten.Artikel 15Uppsägning1. Detta avtal kan sägas upp av endera parten i fall av onormala omständigheter, t.ex. om de berörda bestånden utarmas, om de fiskemöjligheter som Guinea beviljar gemenskapsfartygen inte utnyttjas helt eller om endera parten åsidosätter sina åtaganden när det gäller att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.2. Den part som vill säga upp avtalet ska skriftligen underrätta den andra parten om detta minst sex månader före den dag då den ursprungliga perioden eller den pågående sexårsperioden löper ut.3. Den underrättelse som avses i punkt 2 ska vara inledningen till överläggningar mellan parterna.4. Den ekonomiska ersättningen enligt artikel 7 för det år då uppsägningen träder i kraft ska sänkas i proportion till hur stor del av året avtalet är i kraft.Artikel 16Protokoll och bilagaProtokollet och bilagan ska utgöra en integrerad del av det här avtalet.Artikel 17Tillämplig lagGemenskapsfartygens verksamhet i Guineas vatten ska regleras av gällande lagstiftning i Guinea, om inte något annat följer av detta avtal, protokollet och bilagan med tillägg.Artikel 18UpphävandeSamma dag som det träder i kraft upphäver och ersätter detta avtal det fiskeavtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guinea om fiske utanför Guineas kust som trädde i kraft den 28 mars 1983.Artikel 19IkraftträdandeDetta avtal är upprättat i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga, och ska träda i kraft samma dag som parterna underrättar varandra om att de förfaranden som krävs för avtalets ikraftträdande har slutförts.--------------------------------------------------


text:
 Avis juridique important
 |
 21999D0917(02)
 Afgørelse nr. 3/1999 truffet af associeringsrådet EU-Rumænien af 30. juni 1999 om vilkårene og betingelserne for Rumæniens deltagelse i Fællesskabets programmer inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002), og i programmerne inden for forskning og uddannelse (1998-2002)
 EF-Tidende nr. L 245 af 17/09/1999 s. 0035 - 0042
 AFGØRELSE Nr. 3/1999 TRUFFET AF ASSOCIERINGSRÅDET EU-RUMÆNIENaf 30. juni 1999om vilkårene og betingelserne for Rumæniens deltagelse i Fællesskabets programmer inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002), og i programmerne inden for forskning og uddannelse (1998-2002)(1999/620/EF)ASSOCIERINGSRÅDET HAR -under henvisning til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Rumænien på den anden side, i det følgende benævnt "Europaaftalen",under henvisning til tillægsprotokollen til Europaaftalen vedrørende Rumæniens deltagelse i Fællesskabets programmer, særlig artikel 1 og 2, ogud fra følgende betragtninger:(1) Ifølge artikel 1 i ovennævnte tillægsprotokol kan Rumænien deltage i Fællesskabets rammeprogrammer, særprogrammer, projekter og andre foranstaltninger inden for forskning og teknologisk udvikling;(2) Det Europæiske Råd konkluderede på sit møde i Luxembourg den 12. og 13. december 1997, at visse fællesskabsprogrammer (f.eks. inden for forskning) skal åbnes for ansøgerlandene, så de kan gøre sig bekendt med EU's politikker og arbejdsmetoder; i den forbindelse forventes hvert ansøgerland selv at yde et finansielt bidrag, som gradvis vil blive forhøjet (om nødvendigt kan der ydes tilskud til ansøgerlandenes bidrag gennem Phare);(3) ifølge ovennævnte konklusioner bør ansøgerlandene endvidere, for så vidt angår de punkter, der vedrører dem, kunne deltage som observatører i de udvalg, der bistår Kommissionen i gennemførelsen af de programmer, som ansøgerlandene bidrager finansielt til;(4) Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union har ved afgørelse nr. 182/1999/EF vedtaget et rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002)(1), i det følgende benævnt "femte rammeprogram";(5) Rådet for Den Europæiske Union har ved afgørelse 1999/64/Euratom vedtaget et rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1998-2002)(2), i det følgende benævnt "femte Euratom-rammeprogram";(6) ifølge artikel 2 i ovennævnte tillægsprotokol skal vilkårene og betingelserne for Rumæniens deltagelse i de aktiviteter, der henvises til i artikel 1, fastlægges af associeringsrådet -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Rumænien kan deltage i særprogrammerne under femte rammeprogram og i særprogrammerne under femte Euratom-rammeprogram i henhold til de vilkår, betingelser, principper og bestemmelser, der er fastsat i bilag I, II og III, som udgør en integrerende del af denne afgørelse.Artikel 2Denne afgørelse gælder i femte rammeprograms og femte Euratom-rammeprograms løbetid.Artikel 3Denne afgørelse har virkning fra den første dag i måneden efter vedtagelsen.Udfærdiget i Bruxelles, den 30. juni 1999.På associeringsrådets vegneJ. FISCHERFormand(1) EFT L 26 af 1.2.1999, s. 1.(2) EFT L 26 af 1.2.1999, s. 34.BILAG IVILKÅR OG BETINGELSER FOR RUMÆNIENS DELTAGELSE I SÆRPROGRAMMERNE UNDER FEMTE RAMMEPROGRAM OG FEMTE EURATOM-RAMMEPROGRAM1. Forskningsforetagender hjemmehørende i Rumænien kan deltage i alle særprogrammerne under femte rammeprogram og femte Euratom-rammeprogram. Rumænske videnskabsfolk og forskningsforetagender kan deltage i Det Fælles Forskningscenters aktiviteter, for så vidt disse aktiviteter ikke er omfattet af foregående punktum.Ved "forskningsforetagender" forstås i denne afgørelse bl.a.: universiteter, forskningsorganisationer, erhvervsvirksomheder, herunder små og mellemstore virksomheder, og fysiske personer.2. Punkt 1 indebærer følgende:- Deltagelse af forskningsforetagender hjemmehørende i Rumænien i gennemførelsen af alle særprogrammer under femte rammeprogram i overensstemmelse med de betingelser og vilkår, der er fastsat i "regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning samt regler for formidling af forskningsresultater med henblik på gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs femte rammeprogram (1998-2002)".- Deltagelse af forskningsforetagender hjemmehørende i Rumænien i gennemførelsen af alle særprogrammer under femte Euratom-rammeprogram i overensstemmelse med de betingelser og vilkår, der er fastsat i "regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning med henblik på gennemførelse af det femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom) (1998-2002)."- Finansielle bidrag fra Rumænien til budgetterne for programmerne under femte rammeprogram og femte Euratom-rammeprogram, baseret på forholdet mellem Rumæniens bruttonationalprodukt og summen af Den Europæiske Unions medlemsstaters og Rumæniens bruttonationalprodukter.3. Forskningsforetagender hjemmehørende i Rumænien, som deltager i Fællesskabets forskningsprogrammer, har med hensyn til ejendomsret, udnyttelse og formidling af oplysninger og intellektuel ejendomsret, der fremkommer som følge af en sådan deltagelse, samme rettigheder og pligter som forskningsforetagender hjemmehørende i Fællesskabet, jf. bilag II.4. Det relevante underudvalg, der er nedsat af associeringsrådet i henhold til Europaaftalen, fører regelmæssigt og mindst en gang om året tilsyn med og evaluerer gennemførelsen af denne afgørelse.5. Rumæniens finansielle bidrag i forbindelse med dets deltagelse i særprogrammerne fastsættes i forhold til og som tillæg til det beløb, der hvert år er til rådighed på De Europæiske Fællesskabers almindelige budget til forpligtelsesbevillinger til dækning af Kommissionens finansielle forpligtelser hidrørende fra enhver form for arbejde, der er nødvendigt for gennemførelse, forvaltning og drift af disse programmer.Den proportionalitetsfaktor, der danner grundlag for Rumæniens bidrag, fremkommer ved at udregne forholdet mellem Rumæniens bruttonationalprodukt, angivet i markedspriser, og summen af bruttonationalprodukterne, angivet i markedspriser, for medlemsstaterne i Den Europæiske Union og Rumænien. Dette forhold udregnes på grundlag af de seneste statistiske oplysninger vedrørende samme år fra De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat), der er til rådighed på det tidspunkt, hvor det foreløbige forslag til De Europæiske Fællesskabers almindelige budget offentliggøres.For at lette Rumæniens deltagelse i særprogrammerne gennemføres betalingen af landets bidrag som følger:>TABELPOSITION>Betingelserne for Det Europæiske Fællesskabs finansielle deltagelse er fastlagt i bilag IV til afgørelse nr. 182/1999/EF, og betingelserne for Euratoms finansielle deltagelse i bilag III til afgørelse 1999/64/Euratom.Betingelserne for Rumæniens finansielle bidrag er fastlagt i bilag III til nærværende afgørelse.6. Med forbehold af punkt 3 har forskningsforetagender hjemmehørende i Rumænien, som deltager i femte rammeprogram og i femte Euratom-rammeprogram, samme kontraktlige rettigheder og forpligtelser som forskningsforetagender hjemmehørende i Fællesskabet, idet der tages hensyn til Fællesskabets og Rumæniens gensidige interesser.Vilkårene for indsendelse og evaluering af forslag og for tildeling og indgåelse af kontrakter under Fællesskabets programmer er de samme for rumænske forskningsforetagender som vilkårene for kontrakter indgået under de samme programmer med forskningsforetagende hjemmehørende i Fællesskabet, idet der tages hensyn til Fællesskabets og Rumæniens gensidige interesser.Rumænske eksperter tages i betragtning på linje med eksperter fra Fællesskabet ved udvælgelse af bedømmere eller eksperter til Fællesskabets programmer for forskning, teknologisk udvikling og demonstration og ved udnævnelse af medlemmer af rådgivende grupper og andre rådgivende organer, der bistår Kommissionen ved gennemførelsen af femte rammeprogram og femte Euratom-rammeprogram.Et rumænsk forskningsforetagende kan være koordinator for et projekt på samme vilkår som foretagender fra Fællesskabet. I overensstemmelse med Fællesskabets finansforordninger indeholder kontrakter, der indgås med eller af rumænske forskningsforetagender, bestemmelser om kontrol- og revisionsforanstaltninger, der gennemføres af Kommissionen og Revisionsretten eller under disses ansvar. Der kan foretages en regnskabsrevision med det formål at kontrollere sådanne foretagenders indtægter og udgifter i forbindelse med deres kontraktlige forpligtelser over for Fællesskabet. Af hensyn til samarbejdet og den gensidige interesse yder de relevante rumænske myndigheder enhver rimelig og gennemførlig bistand, der måtte være nødvendig eller hensigtsmæssig under de givne omstændigheder, ved gennemførelsen af sådanne kontrol- og revisionsforanstaltninger.7. Inden for rammerne af gældende bestemmelser gør Fællesskabet og Rumænien deres bedste for at lette flytning og ophold for forskningsmedarbejdere, der deltager i aktiviteter i Rumænien og Fællesskabet i medfør af denne afgørelse, samt for at lette grænseoverskridende transport af varer, der skal anvendes i sådanne aktiviteter.Aktiviteter i henhold til denne afgørelse er fritaget for direkte og indirekte skatter, toldafgifter, import- og eksportforbud og -restriktioner fra rumænsk side, for så vidt angår varer og tjenesteydelser, der skal anvendes som led i aktiviteterne.8. Rumænske repræsentanter deltager, for så vidt angår de punkter, der vedrører dem, som observatører i programudvalgene under femte rammeprogram og i det rådgivende udvalg under femte Euratom-rammeprogram. Disse udvalg træder sammen uden de rumænske repræsentanter, når der afholdes afstemning. Rumænien underrettes om resultatet. For deltagelsen af rumænske repræsentanter gælder samme regler, herunder procedurer for modtagelse af information og dokumentation, som for deltagerne fra medlemsstaterne.9. Fællesskabet og Rumænien kan opsige gennemførelsen af aktiviteterne i henhold til denne afgørelse på et hvilket som helst tidspunkt med 12 måneders skriftligt varsel. Projekter og aktiviteter, der er i gang på tidspunktet for opsigelsen, fortsætter indtil de er fuldført i henhold til vilkårene i afgørelsen.Hvis Fællesskabet træffer afgørelse om ændring af et eller flere fællesskabsprogrammer, kan aktiviteterne i henhold til denne afgørelse opsiges på gensidigt acceptable vilkår. Rumænien underrettes om det præcise indhold af de ændrede programmer senest en uge efter, at de er vedtaget af Fællesskabet. Hvis Fællesskabet eller Rumænien har til hensigt at opsige aktiviteterne, underretter vedkommende den anden part senest en måned efter, at Fællesskabet har truffet ovennævnte afgørelse.Når Fællesskabet vedtager et nyt flerårigt rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration og/eller for forskning og uddannelse, kan associeringsrådet fastlægge vilkår og betingelser for Rumæniens deltagelse.BILAG IIPRINCIPPER FOR TILDELING AF INTELLEKTUEL EJENDOMSRETRettigheder til intellektuel ejendom, der frembringes eller stilles til rådighed i medfør af denne afgørelse, tilkendes efter bestemmelserne i dette bilag.I. AnvendelseDette bilag finder anvendelse på forskning, der gennemføres i medfør af nærværende afgørelse (i det følgende benævnt "fælles forskning"), medmindre Fællesskabet og Rumænien (i det følgende benævnt "parterne") specifikt beslutter andet.II. Ejendomsret samt tildeling og udøvelse af rettigheder1. I denne afgørelse forstås ved "intellektuel ejendomsret" intellektuel ejendomsret som defineret i artikel 2 i konventionen om oprettelse af Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret, udfærdiget i Stockholm den 14. juli 1967.2. Dette bilag omhandler fordelingen af rettigheder, interesser og royalties mellem parterne og deres deltagere. Hver part og dennes deltagere sikrer, at den anden part og dens deltagere kan opnå de intellektuelle ejendomsrettigheder, som tilkendes i overensstemmelse med dette bilag. Dette bilag ændrer og berører i øvrigt ikke fordelingen af rettigheder, interesser og royalties mellem en part og dens statsborgere eller deltagere, idet dette spørgsmål afgøres i henhold til den pågældende parts gældende love og praksis.3. Følgende principper finder anvendelse og danner grundlag for bestemmelserne i de kontrakter, der indgås:a) Behørig beskyttelse af intellektuel ejendomsret. Parterne og/eller om relevant deres myndigheder og/eller deltagere sikrer, at de inden for et rimeligt tidsrum underretter hinanden om intellektuel ejendom, der fremkommer i medfør af denne afgørelse eller gennemførelsesordninger hertil, og søger beskyttelse for sådan intellektuel ejendom inden for et rimeligt tidsrum.b) Hensyntagen til, hvilket bidrag parterne eller deres deltagere har ydet, når det afgøres, hvordan rettigheder og interesser fordeles.c) Effektiv udnyttelse af resultater.d) Ikke-diskriminerende behandling af deltagere fra den anden part, set i forhold til den behandling, ens egne deltagere får.e) Beskyttelse af fortrolige forretningsoplysninger.4. Deltagerne udarbejder i fællesskab en teknologiforvaltningsplan for ejendomsret og anvendelse, herunder offentliggørelse, af viden og intellektuel ejendom, der frembringes som led i den fælles forskning. En vejledende beskrivelse af, hvad teknologiforvaltningsplanen bør indeholde, findes i tillægget til dette bilag. Teknologiforvaltningsplanen skal godkendes af den bevilgende myndighed (styrelse, ministerium) hos den part, der medvirker til finansieringen af forskningsarbejdet, før der indgås en specifik kontrakt om forsknings- og udviklingssamarbejde, og planen vedlægges kontrakten.Teknologiforvaltningsplanen udarbejdes under hensyntagen til målsætningerne for den fælles forskning, parternes og deltagernes forholdsmæssige finansielle eller andre bidrag, fordele og ulemper ved at tildele rettigheder for bestemte territorier eller anvendelsesområder, krav i henhold til gældende love, herunder parternes lovgivning om intellektuel ejendomsret, samt andre faktorer, som parterne finder relevante. Rettigheder og forpligtelser, for så vidt angår intellektuel ejendomsret i forbindelse med forskning udført af gæsteforskere, omfattes også af teknologiforvaltningsplanen.5. Rettigheder til viden eller intellektuel ejendom, der frembringes som led i den fælles forskning, og som ikke er omhandlet af teknologiforvaltningsplanen, tildeles med parternes godkendelse efter de principper, der er opstillet i planen. I tilfælde af uenighed ejes sådan viden eller intellektuel ejendom i fællesskab af alle deltagere, der er involveret i den fælles forskning, som den pågældende viden eller intellektuelle ejendom er et resultat af. Hver deltager, der er omfattet af denne bestemmelse, tildeles retten til at udnytte sådan viden eller intellektuel ejendom til egne kommercielle formål uden geografiske begrænsninger.6. Hver part sikrer, at den anden part og dens deltagere kan få de rettigheder til intellektuel ejendom, som tildeles dem i overensstemmelse med disse principper.7. Parterne fastholder konkurrencevilkår på de områder, der er berørt af denne afgørelse, men bestræber sig samtidig på at sikre, at de rettigheder, der erhverves i henhold til afgørelsen og ordninger i medfør heraf, udøves på en sådan måde, at det fremmer især i) formidling og anvendelse af viden, der er frembragt, frigivet eller på anden måde gjort tilgængelig som led i afgørelsen, og ii) vedtagelse og indførelse af internationale standarder.8. Opsigelse af samarbejdet berører ikke rettigheder og forpligtelser i henhold til dette bilag.III. Internationale konventionerIntellektuel ejendomsret, der tilhører parterne eller deres deltagere, forvaltes i overensstemmelse med de relevante internationale konventioner, herunder TRIPs-aftalen (aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder, der forvaltes af Verdenshandelsorganisationen), Bernerkonventionen (Paris-akten af 1971) samt Pariskonventionen (Stockholm-akten af 1967).IV. Videnskabelig litteraturMedmindre andet er aftalt i teknologiforvaltningsplanen, skal parterne eller deltagerne i den fælles forskning sammen stå for offentliggørelsen af forskningsresultater, jf. dog afsnit V. Ud over denne generelle regel skal følgende procedurer overholdes:1. I tilfælde, hvor en af parterne eller dennes offentlige institutioner udgiver videnskabelige og tekniske tidsskrifter, artikler, rapporter, bøger, herunder videoer og programmel på grundlag af fælles forskning i henhold til afgørelsen, tilfalder der den anden part en verdensomspændende, ikke-eksklusiv, uigenkaldelig og royaltyfri ret til at oversætte, reproducere, tilpasse, transmittere og offentligt distribuere sådanne værker.2. Parterne sikrer, at litterære værker af videnskabelig karakter, som er blevet til på grundlag af fælles forskning i henhold til denne afgørelse, og som er offentliggjort af uafhængige forlag, får videst mulig udbredelse.3. Alle eksemplarer af et ophavsretligt beskyttet værk, der omfattes af denne bestemmelse og distribueres offentligt, skal være forsynet med forfatternavn(e), medmindre forfatteren udtrykkeligt anmoder om ikke at blive nævnt ved navn. Desuden skal de klart og tydeligt omtale parternes fælles medvirken.V. Ikke-frigivet videnA. Ikke-frigivet viden i dokumentform1. Hver part, eller om relevant dens myndigheder eller deltagere, fastlægger så tidligt som muligt og helst i teknologiforvaltningsplanen, hvilken viden den fortsat ikke ønsker frigivet, idet der bl.a. tages hensyn til følgende kriterier:a) den pågældende videns fortrolige karakter i den forstand, at den ikke som helhed eller i sin nøjagtige form eller sammenstilling af enkeltdele er alment kendt blandt eller umiddelbart tilgængelig med lovlige midler for sagkyndige på områdetb) den pågældende videns faktiske eller potentielle forretningsmæssige værdi i kraft af, at den holdes fortroligc) tidligere beskyttelse af den pågældende viden i den forstand, at den person, som lovligt sidder inde med denne viden, har taget skridt, der efter omstændighederne er rimelige, for at holde den fortrolig.Parterne, eller om relevant deres myndigheder eller deltagere, kan i visse tilfælde aftale, at den viden eller dele af den viden, der stilles til rådighed, udveksles eller frembringes som led i den fælles forskning, ikke må frigives, medmindre andet fremgår.2. Parterne sørger for, at de og deres deltagere tydeligt angiver, hvad der er ikke-frigivet viden, f.eks. ved en passende mærkning eller brugsindskrænkende påtegning. Dette gælder også for enhver hel eller delvis gengivelse af den pågældende viden.Når en part eller deltager modtager ikke-frigivet viden, skal den respektere denne videns beskyttede karakter. Dette krav bortfalder automatisk, når ejeren gør den pågældende viden alment tilgængelig.3. Ikke-frigivet viden, som meddeles i medfør af denne afgørelse, kan af den modtagende part eller dennes organisation videregives til personer inden for eller ansat af den modtagende part eller organisation, når disse har særlig bemyndigelse hertil med henblik på den igangværende fælles forskning, under den forudsætning, at sådan ikke-frigivet viden kun videregives på grundlag af en aftale om fortrolighed, og at den som anført ovenfor let kan identificeres som sådan.4. Med forudgående skriftligt samtykke fra den part, der stiller ikke-frigivet viden til rådighed, kan den modtagende part give sådan viden større udbredelse end tilladt efter punkt 3. Parterne samarbejder om at fastlægge procedurer for anmodning om og opnåelse af forudgående skriftligt samtykke til en sådan større udbredelse, og hver part giver sit samtykke i den udstrækning, det er muligt efter denne parts nationale politik, love og administrative bestemmelser.B. Ikke-frigivet viden, der ikke er i dokumentformIkke-frigivet viden eller anden fortrolig viden, der ikke forelægges i dokumentform, men som stilles til rådighed på seminarer eller møder, der afholdes i henhold til denne afgørelse, eller som er tilvejebragt gennem udstationering af personale, brug af faciliteter eller gennem fælles projekter, behandles af parterne og deres deltagere efter principperne i afgørelsen for ikke-frigivet viden i dokumentform, dog forudsat at modtageren af sådan ikke-frigivet eller fortrolig eller beskyttet viden blev gjort opmærksom på denne videns fortrolige karakter på det tidspunkt, hvor den pågældende viden blev meddelt.C. Forvaltning af ikke-frigivet videnParterne bestræber sig på at sikre, at ikke-frigivet viden, som de får stillet til rådighed i henhold til afgørelsen, forvaltes på den måde, som er fastlagt heri. Hvis en af parterne bliver opmærksom på, at den vil blive eller med rimelighed kan forventes at blive ude af stand til at opfylde fortrolighedsbestemmelserne i litra A og B, giver den omgående den anden part meddelelse herom. Parterne rådfører sig derefter med hinanden om, hvilke skridt der bør tages.TillægVejledende principper for teknologiforvaltningsplanerEn teknologiforvaltningsplan er en særlig aftale, der indgås mellem deltagerne, om gennemførelsen af den fælles forskning og deltagernes respektive rettigheder og pligter.For så vidt angår intellektuel ejendomsret, vil teknologiforvaltningsplanen normalt omhandle bl.a.: ejendomsret, beskyttelse, ret til anvendelse til forsknings- og udviklingsformål, udnyttelse og formidling, herunder også ordninger for fælles offentliggørelse, gæsteforskeres rettigheder og pligter samt procedurer for bilæggelse af tvister. Teknologiforvaltningsplanen kan også omhandle forgrunds- og baggrundsviden, videregivelse af rettigheder og forskningsresultater.BILAG IIIBESTEMMELSER VEDRØRENDE RUMÆNIENS FINANSIELLE BIDRAG, JF. BILAG I, PUNKT 51. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber underretter snarest muligt og senest den 1. september i hvert regnskabsår Rumænien og det underudvalg, der er omtalt i bilag I, punkt 4, om følgende, ledsaget af det relevante baggrundsmateriale:- forpligtelsesbevillingerne til femte rammeprogram og femte Euratom-rammeprogram, som opført i oversigten over udgifter i det foreløbige forslag til De Europæiske Fællesskabers almindelige budget- den anslåede størrelse af Rumæniens bidrag med henblik på dets deltagelse i femte rammeprogram og femte Euratom-rammeprogram, som opført i det foreløbige budgetforslag.For at lette de interne budgetprocedurer fremlægger Kommissionen dog vejledende tal senest den 30. maj hvert år.Så snart det endelige budget er vedtaget, underretter Kommissionen Rumænien om beløbene i første afsnit, som opført i oversigten over udgifter, med henblik på Rumæniens deltagelse.2. Kommissionen sender den 1. januar og den 15. juni i hvert regnskabsår en indkaldelse af midler på et beløb svarende til Rumæniens bidrag i henhold til denne afgørelse. Ifølge disse indkaldelser skal Rumænien betale:- seks tolvtedele af sit bidrag senest den 20. februar, og- seks tolvtedele af sit bidrag senest den 15. juli.Imidlertid udregnes de seks tolvtedele, der skal betales senest den 20. februar, på grundlag af beløbet i oversigten over indtægter i det foreløbige budgetforslag. Det beløb, der således betales, justeres i forbindelse med betalingen af de seks tolvtedele, der forfalder senest den 15. juli.For så vidt angår det første år af gennemførelsen af denne afgørelse sender Kommissionen en første indkaldelse af midler inden for 30 dage fra afgørelsens iværksættelse. Hvis denne indkaldelse sendes efter den 15. juni, skal det fremgå af indkaldelsen, at Rumænien skal betale tolv tolvtedele af sit bidrag, beregnet på grundlag af beløbet i oversigten over indtægter i budgettet, inden for 30 dage.Rumæniens bidrag udtrykkes og betales i euro.Rumæniens betaler sit bidrag i henhold til denne afgørelse inden for de frister, der er anført ovenfor. Hvis fristerne ikke overholdes, skal der betales renter svarende til enmåneds-interbankrenten (IBOR) i euro, som anført af International Swap Dealers' Association på side ISDA i Reuters. Denne sats forøges med 1,5 % for hver måneds forsinkelse. Den forøgede sats gælder for hele perioden efter betalingsfristens udløb. Dog skal der kun betales rente, hvis bidraget betales mere end 30 dage efter de fastlagte forfaldsdatoer som anført ovenfor.Rumænske repræsentanters og eksperters rejseomkostninger i forbindelse med deltagelse i arbejdet i de grupper, organer og udvalg, der er omtalt i bilag I, punkt 6 og 8, samt omkostninger i forbindelse med gennemførelsen af femte rammeprogram og femte Euratom-rammeprogram, refunderes af Kommissionen på samme grundlag og efter samme procedurer, som er gældende for repræsentanter og eksperter fra medlemsstaterne i Den Europæiske Union.3. Rumæniens finansielle bidrag til femte rammeprogram og femte Euratom-rammeprogram i overensstemmelse med bilag I, punkt 5, kan normalt ikke ændres i det pågældende regnskabsår.Som led i opgørelsen af indtægter og udgifter ved afslutningen af hvert regnskabsår (n) foretager Kommissionen en regulering af regnskaberne med hensyn til Rumæniens bidrag, idet der tages hensyn til ændringer, der har fundet sted, enten ved overførsler, annulleringer, fremførsler, frigørelser eller ved tillægs- og ændringsbudgetter i løbet af regnskabsåret. Denne regulering finder sted, når den anden rate for år n + 1 betales. Der foretages yderligere reguleringer hvert år indtil juli 2006.Rumæniens betalinger krediteres fællesskabsprogrammerne som budgetindtægter, der opføres på den relevante konto i oversigten over indtægter i De Europæiske Fællesskabers almindelige budget.Finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget gælder for forvaltningen af bevillingerne.4. Senest den 31. maj i hvert regnskabsår (n + 1) udfærdiges og sendes oversigten over bevillinger til femte rammeprogram og femte Euratom-rammeprogram vedrørende det foregående regnskabsår (n), opstillet på samme måde som Kommissionens driftsregnskab, til Rumæniens orientering.Fælles erklæring fra Rumænien og FællesskabetRumænien og Fællesskabet er enige om, at ud over bestemmelserne i denne afgørelse truffet af associeringsrådet skal forskningsprogrammer og -aktiviteter i Rumænien, som er i overensstemmelse med femte rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration for Det Europæiske Fællesskab (1998-2002) og femte rammeprogram for forskning og uddannelse for Det Europæiske Atomenergifællesskab (1998-2002) være åbne for forskningsforetagender fra Fællesskabet, og at der med henblik herpå skal finde en separat brevveksling sted mellem Rumænien og Fællesskabet.


text:
 16.6.2015
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 149/21
 TAVARAKAUPAN MUODOLLISUUKSIEN YKSINKERTAISTAMISTA KÄSITTELEVÄN EU–EFTA-SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 1/2015,
 annettu 11 päivänä toukokuuta 2015,
 entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kutsumisesta liittymään tavarakaupan muodollisuuksien yksinkertaistamisesta tehtyyn yleissopimukseen [2015/920]
 EU–EFTA-SEKAKOMITEA, joka
 ottaa huomioon tavarakaupan muodollisuuksien yksinkertaistamisesta 20 päivänä toukokuuta 1987 tehdyn yleissopimuksen (1), jäljempänä ’yleissopimus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian sekä Euroopan unionin, Islannin tasavallan, Norjan kuningaskunnan, Sveitsin valaliiton ja Turkin tasavallan väliseen tavarakauppaan vaikuttavien muodollisuuksien yksinkertaistaminen helpottaisi entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa käytävää tavarakauppaa.
 (2)
 Tavarakaupan helpottamiseksi entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on aiheellista kutsua liittymään yleissopimukseen,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Tavarakaupan muodollisuuksien yksinkertaistamisesta tehdyn yleissopimuksen 11 a artiklan mukaisesti entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia kutsutaan liittymään yleissopimukseen 1 päivästä heinäkuuta 2015.
 2 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
 Tehty Ankarassa 11 päivänä toukokuuta 2015.
 EU–EFTA-sekakomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 Sezai UÇARMAK
 (1) EYVL L 134, 22.5.1987, s. 2.


text:
 4.12.2010
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 328/9
 Arrêt de la Cour (cinquième chambre) du 7 octobre 2010 — Commission européenne/République de Slovénie
 (Affaire C-49/10) (1)
 (Manquement d’État - Environnement - Directive 2008/1/CE - Prévention et réduction intégrées de la pollution - Conditions d’autorisation des installations existantes - Non-transposition dans le délai prescrit)
 2010/C 328/13
 Langue de procédure: le slovène
 Parties
 Partie requérante: Commission européenne (représentant: A. Alcover San Pedro, agent)
 Partie défenderesse: République de Slovénie (représentant: N. Pintar Gosenca, agent)
 Objet
 Manquement d'État — Violation de l'art. 5, par. 1, de la directive 2008/1/CE du Parlement européen et du Conseil, du 15 janvier 2008, relative à la prévention et à la réduction intégrées de la pollution (JO L 24, p. 8) — Conditions d'autorisation des installations existantes — Obligation d'assurer que de telles installations soient exploitées conformément aux exigences de la directive
 Dispositif
 1)
 En n’ayant pas pris, dans le délai prescrit, toutes les mesures nécessaires en matière d’autorisation des installations industrielles, conformément à l’article 5, paragraphe 1, de la directive 2008/1/CE du Parlement européen et du Conseil, du 15 janvier 2008, relative à la prévention et à la réduction intégrées de la pollution, la République de Slovénie a manqué aux obligations qui lui incombent en vertu de cette directive.
 2)
 La République de Slovénie est condamnée aux dépens.
 (1) JO C 80 du 27.3.2010


type: wikipedia

text:
A Philadelphia Eagles egy profi amerikaifutball-csapat, melynek székhelye Pennsylvania állam, Philadelphia városa. A Frankford Yellow Jackets jogutódjaként 1933-ban alakult csapat jelenleg a National Football Conference (NFC) Keleti Csoportjának résztvevője. Történetük során a Sasok négyszer nyerték meg az NFL bajnokságát, legutoljára a 2017-es Super Bowlt a New England Patriots ellen. A csapat a hazai mérkőzéseit a Lincoln Financial Field stadionban játssza, mely 65 532 néző befogadására alkalmas.
 Történet
 Az 1931-es szezon közepén a Frankford Yellow Jackets csődbe jutott. Másfél év keresés után a Bert Bell és Lud Wray vezette vállalat 2500 dollárért megvásárolta a licencet. A csapat jelképét Franklin Delano Roosevelt elnök asztali zászlajáról vették, gondolva, ez motiválja majd a játékosokat; a csapat nevét is megváltoztatták Philadelphia Eagles-re. Így a csapat 1933. július 8-án a Pittsburgh Steelers és a Cincinnati Reds együttesével karöltve hivatalosan is csatlakozott az NFL mezőnyéhez.
 Az első évtized folyamán a csapat rendre vesztes szezonokat élt át. 1943-ra a II. világháború miatt felmerült játékoshiány következtében már nem tudták kiállítani a csapatot; így kényszerűségből egyesültek a Pittsburgh gárdájával, s a szezont Philadelphia-Pittsburgh Steagles néven kezdték. A sikertelenség miatt a csapat még az 1943-as szezon végén feloszlott.
 A '40-es évek végén a Sasok első aranykorukat élték. A vezetőedző, Earle "Greasy" Neale és a futó, Steve Van Buren egymásután 3 évben vezette a csapatot a Super Bowl-ba; ebből kettőt meg is nyertek (1948-ban a Chicago Cardinals, a következő évben a Los Angeles Rams felett aratott győzelemmel).
 A Sasok 1960-ban értek fel harmadik alkalommal a csúcsra, Buck Shaw főedző vezetésével. A Super Bowl-ban a Vince Lombardi vezette Packerst győzték le; ez egyedül nekik sikerült a rájátszások folyamán. 1969-ben Leonard megvásárolta a csapatot Jerry Wolmantől 16.155.000 dollár értékben; ezzel megdöntve az addigi rekordot; ezelőtt senki nem vásárolt csapatot ekkora összegért. Tose első hivatalos cselekedete Joe Kuharich vezetőedző menesztése volt. Helyére egy korábbi Eagles játékost, Pete Retzlaffot főmenedzserré, Jerry Williamset vezetőedzővé nevezte ki.
 1970-ben az NFL és az AFL egyesülésekor az Eagles a Nemzeti Football Konferencia (NFC) keleti csoportjába került a New York Giants, a Washington Redskins és a Dallas Cowboys csapataival együtt. 1976-ban a Sasok vezetősége az UCLA egyetemi csapatának vezetőedzőjét, Dick Vermeilt nevezte ki a csapat élére, annak ellenére, hogy csapata az elmúlt 13 év (1962–75) során csupán egy szezont sikerült megnyerni. 1978-ban Vermeil és az irányító, Ron Jaworski vezetésével a csapat az egyesülés óta először bejutott a rájátszásba. 1980-ban az Eagles megnyerte az NFC-t és ezzel bejutott a Super Bowl-ba, amit azonban az Oakland Raiders ellen elveszítettek.
 1983-ban Tose bejelentette, hogy lánya, Susan Fletcher az Eagles alelnöke, és a tulajdonosi szék örököse. 1985-ben azonban Tose váratlanul eladta csapatát 65 millió dollár értékben Norman Braman és Ed Leibowitz, sikeres floridai autókereskedőknek; hogy fedezni tudja 25 millió dolláros kaszinótartozását. A Marion Campball fémjelezte évek alatt a '80-as évek közepén a csapat gyengélkedett; ez a szurkolói háttér gyengeségén is meglátszott. Azonban 1986-ban Buddy Ryan vezetőedző érkezése megváltoztatott mindent, a csapat keményebben, jobban játszott, a rajongók száma ismét a régi volt. A Sasok 9 szezon alatt (1988–96) hatszor jutottak be a rájátszásba, és ebből egyszer csoportjukat, az NFC Eastet megnyerve, 1988-ban.
 1994-ben Jeffrey Lurie 195 millió dollár értékben megvásárolta a csapatot Norman Bramantől; ezzel a csapat az NFL 5. legértékesebb egyesülete lett. 1999-ben az Eagles Andy Reidet nevezte ki főedzővé, és a drafton Donovan McNabb irányítót is megszerezték. Az azóta eltelt évek során a csapat 7 alkalommal jutott a rájátszásba (2005-ben és 2007-ben nem), ebből 5 alkalommal a csoportját megnyerve (2001–04, 2006). Az Eagles ebben az időszakban négyszer is a konferenciadöntőben bukott el (2001–2003; 2008). 2004-ben azonban az NFC bajnoki címét is sikerült megnyerni, de a Super Bowlban ismét elbukott az együttes a New England Patriots ellenében.
 A mez és a logó
 Az Eagles eredeti hivatalos csapatszínei a Kelly zöld, az ezüst és a fehér. Az 1950-es évektől a sisakokon megjelent a sasszárny; eredetileg ezüst színűek Kelly zöld háttérrel. 1969-ben a csapatnak kétféle sisakja is volt: az idegenbeli mérkőzéseken használtakon Kelly zöld háttéren fehér szárnyak voltak láthatóak; a hazai meccseken ennek pont a fordítottja volt használatos. 1970-től 1973-ig a Kelly zöld háttéren fehér szárny párosítást használták, majd visszatértek az eredeti kombinációhoz, vagyis a sasszárny ismét szürke lett, az alapszín pedig a Kelly zöld. 1974-ben a szürke szárny fehér körvonallal egészült ki, az alapszín változatlan maradt; ez a verzió több mint két évtizeden keresztül volt használatos. A csapat 1969-ben mutatta be első komoly logóját; melyen egy sas látható, ami a karmai közt egy futball-labdát tart. A logót jó néhány évvel később újra rajzolták, hogy realisztikusabb legyen.
 1996-ban a logó és a mez egyaránt teljesen megváltozott. Az eddigi alapszínt, a Kelly zöldet egy sötétebb árnyalatra, hivatalos nevén éjfél zöldre változtatták. Mivel a nadrágok is vagy fehér vagy éjfél zöld színűek lettek, a szürke gyakorlatilag eltűnt a mezről. A sisak háttere is a sötétebb zöld árnyalatot kapta, a szürke szárnyakat fehér színűek váltották fel, melyek fekete és szürke árnyékokkal vannak díszítve. A logó kombináció is megváltozott ebben az évben. A sasnak (réti sas) csak a feje látszik a logón, fehér színben. A sas a betűkkel együtt a realisztikusságot elvetve, inkább a stilizált-karikaturizált stílust tartalmazza.
 Az 1996-os változtatás után már nem történtek komoly módosítások, a csapat csupán különleges alkalmakkor hordott eltérő mezt. Például 1997-ben a San Francisco 49ers ellen éjfél zöld mezt és nadrágot viseltek; 2003-ban a szezon első két mérkőzésén (a Tampa Bay és a New England ellen) a játékosok a fehér nadrág és mez kombinációt hordták. 2003 óta az előszezon meccsein rendszeresen a fehér-fehér párosításban játszanak, azonban a szezon indulásakor újból a zöld-fehér összeállításban mennek ki a pályára.
 Az első változtatás 2003-ban volt látható. A mezre és a nadrágra egyaránt fekete-és szürke csíkok kerültek; a számok pedig árnyékolttá váltak. Ebben a szezonban használták először a fekete alternatív mezt is (a felirat fehér zöld árnyékolással); ezt a mezt minden szezonban két kiválasztott mérkőzésen használják, a zöld nadrágokkal. Mivel 2003-ban és 2004-ben is elvesztettek egy-egy mérkőzést, ezért azóta a fekete mezt csak fehér nadrággal viselik. Bár a 2007-es szezonban egyáltalán nem viselték a fekete mezt, 2008-ban a hálaadásnapi mérkőzésen mégis előkerült. A csapat játékosai 2004 óta egyedileg gyártott fekete csukákat viselnek.
 A 2007-es szezonban a csapat a Detroit Lions elleni győztes mérkőzésen is egyedi mezt viselt. A színek a kék és sárga voltak, ezek Philadelphia város zászlajának színei, továbbá a jogelőd, Frankford Yellow Jackets csapatszínei is.
 Az induló
 A csapat indulója minden hazai mérkőzésen a bevonuláskor, és minden touchdown után hallható. Szerzője Jerry Wolman, egykori tulajdonos lánya, akit lenyűgözött a rivális Washington Redskins indulója - állítólag ennek hatására látott a komponáláshoz. A Veteran Stadionban való költözés és tulajváltás után az induló ritkán volt csak hallható, csupán különleges meccseken. Végül Jeffrey Lurie állíttatta vissza, így a hangszórókból minden meccs előtt, valamint minden touchdown után hallható; a szöveg az eredményjelzőn olvasható. Ma minden Philadelphia szurkoló ismeri, s nem csak az amerikaifutball-, de a jégkorong- és a baseball csapat is használja. Néhány helyen a szövegnek más változata is él. A rádiókban gyakran hallható az a verzió, ahol a 7. sor másképp szerepel: Watch those [a soron következő ellenfél csapat neve] cry! (Pl.: Watch those Giants cry!). Illetve gyakran a 3. sor is máshogy hallható - az eredeti első verziónak megfelelően - Fight, Green and White!
 Szurkolók
 Az Eagles a liga egyik legnagyobb rajongói hátterével büszkélkedhet. Minden évben a szezon kezdete előtt egy edzőtábort szerveznek, a Lehigh University pályáján, Bethlehem városában, Pennsylvania államban, Philadelphiától 50 km-re. Az edzések nyilvánosak, bárki látogathatja, sőt néhány szerencsés kicsit játszhat a csapat tagjaival. A csapat minden hazai mérkőzésén teltház (60 000 ember) van, 2006-tól, mióta telefonon és interneten is lehet jegyet foglalni, pár nap alatt elfogynak a jegyek. Néhány rajongó a hírességek közül:
 Joe Biden: Szenátor, 2009 januárjától az Amerikai Egyesült Államok alelnöke
 Kobe Bryant: Olimpiai bajnok és 3-szoros NBA bajnok kosárlabdázó, akinek édesapja a Philadelphia 76ers kosárlabda csapatának játékosa volt
 Will Smith: rapper, színész
 Sylvester Stallone: színész
 Mark Wahlberg: színész, a Legyőzhetetlen című filmben Vince Papale-t, egykori legendás Eagles játékost alakítja
 Matthew Fox: színész, a Lost című sorozatban Jack Shephard-et alakítja
 Karitatív tevékenységek
 Eagles Fly for Leukemia, Ronald McDonald Házak
 1971-ben Kim Hillnél, a tight end Fred Hill lányánál leukémiát diagnosztizáltak. Hill belefeledkezett a családot mért bajba, de a csapat és Leonard Tose biztosították támogatásukról. Hill-ék tovább folytatták a kezeléseket és szembeszálltak a betegséggel, a csapat eközben adománygyűjtő esteket szervezett. Kim Hill végül felépült a szörnyű betegségből; Fred Hill pedig rájött, mekkora erőt merített a csapattársai támogatásából. A játékos úgy döntött, más, hasonló helyzetű családoknak is segíteni akar. A csapattársak is csatlakoztak a kezdeményezésnek, és így Leonard Tose tulajdonos 1972-ben hivatalosan is megalapította az Eagles Fly for Leukemia nevű jótékonysági, nonprofit szervezetet. A lelkesedés és a támogatás
 az elmúlt több, mint 30 év során is töretlen maradt; több mint 10.000.000 dollárt adományoztak a beteg gyermekek megsegítésére.
 A csapat kezdeményezésére nyílt 1974-ben Philadelphiában az első Ronald McDonald Ház, melyben a közeli kórházakban súlyos betegségben lévő gyermekek szülei ingyen alhatnak.
 Eagles Youth Partnership
 Az 1995-ben alapított Eagles Youth Partnership, a csapat rossz anyagi körülmények között élő gyermekek megsegítésére alakult. Fő célja ezen gyerekeknek a sport szeretetére való tanítás; a programokon évente több mint 50 000 gyermek vesz részt. Kér legfontosabb eleme az Eagles Eye Mobile, amely ingyenes szemvizsgálatot tart, illetve a Eagles Book Mobile, mely egy olvasás-írás program. Ezenfelül minden évben rengeteg játszóteret nyitnak - elsősorban szegény környékeken. Továbbá rengeteg sporteseményt szerveznek, például évi sakkversenyt. A szervezetet anyagilag a csapat és egyéni befektetők is támogatják.
 NFL-csapatok
 Philadelphia