type: other

text:
18 ta’ Ottubru 2011 (*)
 “Direttiva 98/44/KE – Artikolu 6(2)(ċ) – Protezzjoni ġuridika tal-invenzjonijiet bijoteknoloġiċi – Kisba ta’ ċelloli prekursuri minn ċelloli staminali embrijoniċi umani – Possibbiltà għal privattiva – Esklużjoni tal-‘użi ta’ l-embrjonijiet [umani] għal għanijiet industrijali jew kummerċjali’ – Kunċetti ta’ ‘embriju uman’ u ta’ ‘użu għal għanijiet industrijali jew kummerċjali’”
 Fil-Kawża C-34/10,
 li għandha bħala suġġett talba għal deċiżjoni preliminari skont l-Artikolu 267 TFUE, imressqa mill-Bundesgerichtshof (il-Ġermanja), permezz ta’ deċiżjoni tas-17 ta’ Diċembru 2009, li waslet fil-Qorti tal-Ġustizzja fil-21 ta’ Jannar 2010, fil-proċedura
 komposta minn V. Skouris, President, A. Tizzano, J. N. Cunha Rodrigues, K. Lenaerts, J.-C. Bonichot, M. Safjan (Relatur), A. Prechal, Presidenti ta’ Awla, A. Rosas, R. Silva de Lapuerta, K. Schiemann, D. Šváby, M. Berger u E. Jarašiūnas, Imħallfin
 wara li rat il-proċedura bil-miktub u wara s-seduta tat-12 ta’ Jannar 2011,
 – għal Oliver Brüstle, minn F.-W. Engel, Rechtsanwalt, M. Grund u C. Sattler de Sousa e Brito, Patentanwälte,
 – għal Greenpeace eV, minn V. Vorwerk, R. Schnekenbühl, Patentanwalt, u C. Then, Experte,
 – għall-Irlanda, minn G. Durcan, bħala aġent,
 – għall-Gvern Portugiż, minn L. Inez Fernandes, bħala aġent,
 – għall-Gvern Svediż, minn A. Falk u A. Engman, bħala aġenti,
 – għall-Gvern tar-Renju Unit, minn F. Penlington u C. Murrell, bħala aġenti, assistiti minn C. May, barrister,
 – għall-Kummissjoni Ewropea, minn F. W. Bulst u H. Krämer, bħala aġenti,
 wara li semgħet il-konklużjonijiet tal-Avukat Ġenerali, ippreżentati fis-seduta tal-10 ta’ Marzu 2011,
 1 It-talba għal deċiżjoni preliminari tirrigwarda l-interpretazzjoni tal-Artikolu 6(2)(ċ) tad-Direttiva 98/44/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tas-6 ta’ Lulju 1998, dwar il-protezzjoni legali tal-invenzjonijiet bijoteknoloġiċi (ĠU Edizzjoni Speċjali bil-Malti, Kapitolu 13, Vol. 20, p. 395, iktar ’il quddiem id-“direttiva”).
 2 Din it-talba tressqet fil-kuntest ta’ proċedura, mibdija minn Greenpeace eV għall-annullament tal-privattiva Ġermaniża ta’ O. Brüstle li tirrigwarda ċelloli prekursuri nevrali u metodi tal-produzzjoni tagħhom minn ċelloli staminali embrijoniċi, kif ukoll l-użu tagħhom għal finijiet terapewtiċi.
 Il-Ftehim li jorbtu lill-Unjoni Ewropea u/jew lill-Istati Membri
 3 L-Artikolu 27 tal-Ftehim dwar l-aspetti tad-drittijiet ta’ proprjetà intellettwali relatati mal-kummerċ jirripproduċi l-Anness 1 C tal-Ftehim li jistabbilixxi l-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ (WTO), iffirmat f’Marrakech fil-15 ta’ April 1994, u approvat mid-Deċiżjoni tal-Kunsill 94/800/KEE, tat-22 ta’ Diċembru 1994, dwar il-konklużjoni f’isem il-Komunità Ewropea, fejn għandhom x’jaqsmu affarijiet fil-kompetenza tagħha, fuq il-ftehim milħuq fil-laqgħa ta’ negozjati multilaterali fl-Uurgwaj (1986-1994) (ĠU Edizzjoni Speċjali bil-Malti, Kapitolu 11, Vol. 21, p. 80) jistipula li:
 “1. Il-patenti [privattivi] għandhom ikunu disponibbli għal kwalunkwe invenzjoni, jekk inhuma prodotti jew proċessi, f’kull qasam tat-teknoloġija, sakemm huma ġodda, għandhom passi inventivi u jistgħu jkunu ta’ applikazzjoni industrijali, soġġetti għad-dispożizzjonijiet tal-paragrafi 2 u 3. Soġġetti għall-paragrafu 4 ta’ l-Artikolu 65, paragrafu 8 ta’ l-Artikolu 70 u paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu, il-patenti għandhom ikunu disponibbli u d-drittijiet tal-patenti li jistgħu jitgawdew mingħajr diskriminazzjoni tal-post ta’ l-invenzjoni, il-qasam tat-teknoloġija u jekk il-prodotti kienux importati jew magħmula lokalment.
 2. Il-Membri għandhom jeskludu mill-invenzjonijiet li jistgħu jiġu patentjati [jingħataw privattiva], il-prevenzjoni fit-territorji ta’ l-isfruttament kummerċjali li huwa meħtieġ għall-protezzjoni ta’ l-ordni pubbliku u l-moralità, inkluż il-protezzjoni tal-ħajja umana, ta’ l-annimali jew pjanti jew saħħa jew biex jiġi evitat preġudizzju serju għall-ambjent, sakemm li esklużjoni bħal din ma saritx minħabba li l-isfruttament hi projbita mill-liġi tagħhom.”
 4 L-Artikolu 52(1) tal-Konvenzjoni dwar l-għoti ta’ privattivi Ewropej, iffirmata f’München fil-5 ta’ Ottubru 1973 (iktar ’il quddiem il-“KPE”), li l-Unjoni ma hijiex parti minnha, iżda li l-Istati Membri huma kollha firmatarji tagħha, jipprovdi kif ġej:
 “Il-privattivi Ewropej jingħataw għal invenzjonijiet kollha f’kull qasam teknoloġiku, bil-kundizzjoni li huma jkunu ġodda, li jinvolvu attività inventiva u li jistgħu jiġu applikati industrijalment.” [traduzzjoni mhux uffiċjali].
 5 L-Artikolu 53 tal-KPE jistipula:
 “Il-privattivi Ewropej ma jingħatawx għal:
 a) l-invenzjonijiet li l-użu kummerċjali tagħhom imur kontra l-ordni pubbliku jew il-moralità, fejn tali kontradizzjoni ma tistax tiġi dedotta mis-sempliċi fatt li l-użu huwa pprojbit fl-Istati kontraenti kollha jew f’uħud minnhom permezz ta’ liġi jew regolament”. [traduzzjoni mhux uffiċjali]
 6 Il-preamboli tad-direttiva jindikaw dan li ġej:
 (2) Billi, b’mod partikolari fil-qasam ta’ l-inġinerija ġenetika, ir-riċerka u l-iżvilupp jeħtieġu ammont konsiderevoli ta’ investiment b’riskju għoli u għalheklk il-protezzjoni legali biss tista’ tagħmilhom ta’ qliegħ;
 (3) Billi hija essenzjali l-protezzjoni effettiva u armonizzata ġewwa l-Istati Membri kollha sabiex jinżamm u jiġi inkoraġġat l-investiment fil-qasam tal-bijoteknoloġija;
 (5) Billi jeżistu differenzi fil-protezzjoni legali ta’ l-invenzjonijiet bijoteknoloġiċi offruti mill-liġijiet u l-prattiċi ta’ l-Istati Membri differenti; billi dawn id-differenzi jistgħu joħolqu ostakoli għall-kummerċ u b’hekk jimpedixxu l-funzjonament xieraq tas-suq intern;
 (6) Billi dawn id-differenzi jistgħu fil-fatt jikbru għaliex l-Istati Membri jadottaw leġislazzjoni u prattiċi amminstrattivi differenti, jew billi l-ġurisprudenza nazzjonali li tinterpreta din il-leġislazzjoni tiżviluppa b’mod differenti;
 (7) Billi l-iżvilupp mhux ikkoordinat tal-liġijiet nazzjonali dwar il-protezzjoni legali ta’ l-invenzjonijiet bijoteknoloġiċi fil-Komunità jistgħu jwasslu għal iktar diżinċentivazzjoni għall-kummerċ, bi ħsara għall-iżvilupp kummerċjali ta’ dawn l-invenzjonijiet u l-operat bla tfixkil tas-suq intern;
 (14) Billi privattiva għal invenzjoni ma tawtorizzax lill-possessur li jimplimenta din l-invenzjoni, imma sempliċement tintitolah li jipprojbixxi lil partijiet terzi milli jisfruttawha għal għanijiet industrijali u kummerċjali; billi, konsegwentement, il-liġijiet sostantivi dwar il-privattivi ma jistgħux iservu sabiex jieħdu l-post, jew jirrendu superfluwi, il-liġijiet nazzjonali, Ewropej jew internazzjonali li jistgħu jimponu restrizzjonijiet jew projbizzjonijiet jew li jirrigardaw il-monitoraġġ tar-riċerka u ta’ l-użu jew il-kummerċjalizzazzjoni tar-riżultati tagħha, speċjalment mil-lat tal-ħtiġiet tas-saħħa pubbliku, is-sigurtà, il-protezzjoni ta’ l-ambjent, il-benesseri ta’ l-annimali, il-preservazzjoni tad-diversità ġenetika u l-konformità ma’ ċerti standards etiċi;
 (16) Billi l-liġijiet dwar il-privattivi għandhom jiġu applikati hekk illi jirrispettaw il-prinċipji fundamentali li jissalvagwardaw id-dinjità u l-integrità tal-persuna; billi huwa importanti li jiġi asserit il-prinċipju illi l-ġisem tal-bniedem, f’kull stadju tal-formazzjoni jew ta’ l-iżvilupp tiegħu, inklużi ċ-ċelloli tal-mikrobi, u l-iskoperta sempliċi ta’ wieħed mill-elementi tiegħu jew ta’ wieħed mill-prodotti tiegħu, inklużi s-sekwenza jew parti mis-sekwenza tal-ġene tal-bniedem ma għandhomx jedd għall-privattiva [possibbiltà għal privattiva]; billi dawn il-prinċipji huma fl-istess linja mal-kriterji tal-jedd għall-privattiva skond il-liġijiet tal-jedd għall-privattiva, li bihom skoperta sempliċi ma tistax tiġi ppatentjata;
 (17) Billi diġà sar progress sinifikanti fit-trattament tal-mard grazzi għall-eżistenza ta’ xi prodotti mediċinali mnissla minn elementi iżolati tal-ġisem tal-bniedem u/jew prodotti xorta oħra, bħalma huma l-prodotti mediċinali li jirriżultaw mill-proċessi tekniċi mmirati sabiex jiksbu elementi li jixbħu fl-istruttura tagħhom lil dawk li diġà jeżistu b’mod naturali fil-ġisem tal-bniedem u billi, bħala konsegwenza ta’ dan, għandha tiġi inkoraġġata r-riċerka mmirata li tikseb u tiżola dawn l-elementi ta’ valur għall-produzzjoni mediċinali permezz ta’ sistema ta’ privattivi;
 (20) Billi, għalhekk għandu jiġi magħmul ċar illi invenzjoni msejsa fuq element iżolat tal-ġisem tal-bniedem jew prodotta permezz ta’ proċess tekniku, li hija suxxettibbli li tiġi applikata b’mod industrijali, mhix eskluża mill-jedd għall-privattiva, anke meta l-istruttura ta’ dan l-element tkun identika għal dik ta’ l-element naturali, minħabba illi d-drittijiet konferiti mill-privattiva ma jestendux għall-ġisem tal-bniedem u l-elementi tiegħu fl-ambjent naturali tagħhom;
 (21) Billi dan l-element iżolat mill-ġisem tal-bniedem jew prodott xorta oħra mhuwiex eskluż mill-jedd għall-privattiva ġaladarba jkun, per eżempju, ir-riżultat ta’ proċess tekniku wżat sabiex jidentifikah, jippurifikah u jikklassifikah u sabiex jirriproduċih barra mill-ġisem tal-bniedem, metodi tat-teknika li l-bnedmin biss huma kapaċi li jipprattikaw u li n-natura mhijiex kapaċi li twettaq;
 (37) Billi jrid ukoll jiġi enfasizzat f’din id-Direttiva l-prinċipju li bih l-invenzjonijiet għandhom jiġu esklużi mill-jedd għall-privattiva meta l-isfruttament kummerċjali tagħhom joffendi l-ordni pubbliku jew il-moralità;
 (38) Billi l-parti operattiva ta’ din id-Direttiva għandha tinkludi wkoll lista illustrattiva ta’ l-invenzjonijiet esklużi milli jkunu jitgħu jiġu ppantentjati sabiex tipprovdi lill-qrati nazzjonali u lill-uffiċċji tal-privattivi bi gwida ġenerali sabiex jinterpretaw l-ordni pubbliku u l-moralità; billi din il-lista ovvjament ma tistax tippresumi illi hija eżawrjenti billi l-proċessi, li l-użu tagħhom joffendi d-dinjità umana, bħalma huma l-proċessi li jipproduċu l-kimeri miċ-ċelloli tal-mikrobi jew minn ċelloli totipotenti tal-bniedem jew ta’ l-annimali, huma ovvjament esklużi wkoll mill-jedd għall-privattiva;
 (39) Billi l-ordni pubbliku u l-moralità jikkorrispondu b’mod partikolari mal-prinċipji etiċi u morali rrikonoxxuti minn Stat Membru, li r-rispett għalihom huwa importanti b’mod partikolari fil-qasam tal-bijoteknoloġija minħabba l-qasam ta’ applikazzjoni potenzjali ta’ l-invenzjonijiet f’dan il-qasam u r-relazzjoni inerenti tagħhom mal-materja ħajja; billi dawn il-prinċipji ta’ etika u morali jissupplimentaw l-eżamijiet legali standard skond il-liġijiet tal-privattivi irrispettivament mill-qasam tekniku ta’ l-invenzjoni;
 (42) Billi, barra minn hekk, l-użi ta’ l-embrjoni umani għal għanijiet industrijali jew kummerċjali għandhom wkoll jiġu esklużi mill-jedd għall-privattiva; billi, ikun xi jkun il-każ, din l-esklużjoni ma għandhiex taffettwa l-invenzjonijiet għal għanijiet terapewtiċi jew dijanjostoċi li jiġu applikati fuq embrjo uman u li huma utli għalih
 (43) Billi skond l-Artikolu F(2) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, l-Unjoni għandha tirrispetta d-drittijiet fundamentali, kif iggarantiti bil-Konvenzjoni Ewropea dwar il-Protezzjoni tad-Drittijiet tal-Bniedem u tal-Libertajiet Fundamentali ffirmat f’Ruma fl-4 ta’ Novembru 1950 u kif jirriżultaw mit-tradizzjonijiet kostituzzjonali komuni għall-Istati Membri, bħala prinċipji ġenerali tal-liġi Komunitarja;
 7 Id-direttiva tipprovdi:
 1. L-Istati Membri għandhom jipproteġu l-invenzjonijiet bijoloġiċi fil-liġijiet nazzjonali dwar il-privattivi. Għandhom, fejn meħtieġ, jaġġustaw il-liġijiet nazzjonali tagħhom dwar il-privattivi sabiex iqisu d-disposizzjonijiet ta’ din id-Direttiva.
 2. Din id-Direttiva għandha tkun mingħajr preġudizzju għall-obbligi ta’ l-Istati Membru skond il-ftehimijiet internazzjonali, u b’mod partikolari il-Ftehim dwar l-TRIPS u l-Konvenzjoni dwar id-Diversità Bijoloġika”.
 1. Għall-għanijiet ta’ din id-Direttiva, invenzjonijiet ġodda, li jinvolvu pass inventiv u li huma suxxettibbli li jiġu applikati industrijalment għandhom jedd għall-privattiva anke jekk jirrigwardaw prodott li jikkonsisti minn jew ikun fih materjal bijoloġiku jew proċess li permezz tiegħu jiġi prodott, ipproċessat jew użat xi materjal bijoloġiku.
 2. Il-materjal bijoloġiku li jiġi iżolat mill-ambjent naturali tiegħu jew prodott permezz ta’ proċess tekniku jista’ jkun soġġett għal invenzjoni anke jekk ikun ġara qabel fin-natura.
 1. Il-ġisem tal-bniedem, fl-istadji varji tal-formazzjoni u l-iżvilupp tiegħu, u l-iskoperta sempliċi ta’ wieħed mill-elementi tiegħu, inklużi s-sekwenza jew is-sekwenza parzjali ta’ ġene, ma jistgħux jikkostitwixxu invenzjonijiet li għandhom jedd għall-privattiva.
 2. Element iżolat mill-ġisem uman jew prodott xorta oħra permezz ta’ proċess tekniku, inklużi s-sekwenza jew is-sekwenza parzjali ta’ ġene, jista’ jikkostitwixxi invenzjoni li għandha jedd għall-privattiva anke jekk l-istruttura ta’ dan l-element tkun identika għal dak ta’ element naturali.
 1. L-invenzjonijiet għandhom jitqiesu li ma jistgħux jiġu bil-privattiva meta l-isfruttament kummerċjali tagħhom imur kontra l-ordni pubbliku jew il-moralità pubblika; madankollu, l-isfruttament ma għandux jitqies bħala kuntrarju sempliċement minħabba li jkun ipprojbit bil-liġi.
 2. Fuq il-bażi tal-paragrafu1, dan li ġej, b’mod partikolari, għandu jitqies li [ma] għandu[x] jedd għall-privattiva:
 (ċ) l-użi ta’ l-embrjonijiet [umani] għal għanijiet industrijali jew kummerċjali;
 8 L-Artikolu 2 tal-liġi dwar il-privattivi (Patentgesetz), fil-verżjoni tagħha emendata għall-finijiet ta’ traspożizzjoni tal-Artikolu 6 tad-direttiva (BGB1. 2005 I, p. 2521, iktar ’il quddiem il-“PatG”), huwa fformulat kif ġej:
 “1. Ma għandhomx jingħataw privattivi lill-invenzjonijiet li l-użu kummerċjali tagħhom imur kontra l-ordni pubbliku jew il-moralità, iżda l-użu ma jistax jitqies bħala tali biss minħabba l-fatt li huwa pprojbit permezz ta’ liġi jew regolament.
 2. Ma jingħatawx privattivi b’mod partikolari għal:
 3) l-użi tal-embrijuni umani għal għanijiet industrijali jew kummerċjali;
 Id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-liġi dwar il-protezzjoni tal-embrijuni [(Embryonenschutzgesetz, iktar ’il quddiem l-‘ESchG’)] għandhom jittieħdu inkunsiderazzjoni għall-finijiet tal-applikazzjoni tal-punti 1 sa 3 hawn fuq.”
 9 L-Artikolu 21 tal-PatG jipprovdi:
 “1) Il-privattiva għandha tiġi revokata (Artikolu 61) jekk jidher
 1. li s-suġġett tal-privattiva ma huwiex brevettabbli skont l-Artikoli 1 sa 5;”
 10 Skont l-Artikolu 22(1) tal-PatG:
 “Il-privattiva għandha tiġi ddikkjarata invalida fuq talba (Artikolu 81) jekk jidher li teżisti waħda mir-raġunijiet elenkati fl-Artikolu 21(1) jew li l-portata tal-protezzjoni mogħtija mill-privattiva ġiet estiża.”
 11 Skont l-Artikolu 1(1) punt 2, u l-Artikolu 2(1) u (2) tal-EschG, tat-13 ta’ Diċembru 1990, jitqiesu bħala reat il-fertilizzazzjoni artifiċjali ta’ bajd bi skop ieħor għajr dak li tinduċi t-tqala tal-mara li minnha jipprovjenu, il-bejgħ ta’ embriji umani mnissla in vitro jew miġbura minn mara qabel it-tmiem tal-proċess ta’ impjantazzjoni fl-utru jew it-trasferiment, l-akkwist jew l-użu tagħhom għal xi skop ieħor ħlief għall-konservazzjoni tagħhom kif ukoll l-iżvilupp in vitro ta’ embrijuni umani għal xi skop ieħor għajr dak li jinduċi t-tqala.
 12 L-Artikolu 8 tal-EschG jiddefinixxi l-embriju uman bħala l-bajda umana ffertilizzata kapaċi li tiżviluppa, malli sseħħ il-karjogamija, kif ukoll kull ċellola meħuda minn embriju msejjaħ “totipotenti” jiġifieri li tkun kapaċi, jekk ikunu sodisfatti l-kundizzjonijiet l-oħra meħtieġa, tinqasam u tiżviluppa f’individwu. Għandha ssir distinzjoni bejn din tal-aħħar u ċ-ċelloli pluripotenti, jiġifieri ċelloli staminali li, għalkemm kapaċi jiżviluppaw fi kwalunkwe tip ta’ ċellola, ma jistgħux jiżviluppaw f’individwu sħiħ.
 13 Skont l-Artikolu 4 tal-liġi li tiggarantixxi l-protezzjoni ta’ embrijuni fl-ambitu tal-importazzjoni u l-użu ta’ ċelloli staminali embrijoniċi umani (Gesetz zur Sicherstellung des Embryonenschutzes im Zusammenhang mit Einfuhr und Verwendung menschlicher embryonaler Stammzellen, BGBl. 2002 I, p. 2277), tat-28 ta’ Ġunju 2002:
 “(1) L-importazzjoni u l-użu ta’ ċelloli staminali embrijoniċi huma pprojbiti.
 (2) B’deroga għall-paragrafu 1, l-importazzjoni u l-użu ta’ ċelloli staminali embrijoniċi huma awtorizzati għall-finijiet ta’ riċerka taħt il-kundizzjonijiet previsti fil-paragrafu 6 sakemm
 1. l-awtorità inkarigata toħroġ l-awtorizzazzjonijiet hija sodisfatta li
 a) iċ-ċelloli staminali embrijoniċi nkisbu qabel l-1 ta’ mejju 2007 fil-pajjiżi ta’ oriġini skont il-leġiżlazzjoni nazzjonali tagħhom fis-seħħ, u huma miżmuma f’kultivazzjoni jew maħżuna minn dakinhar skont tekniki ta’ preservazzjoni krijoġeniċi (linja ta’ ċelloli staminali embrijoniċi);
 b) l-embriji minn fejn ittieħdu jkunu nkisbu permezz ta’ fertilizzazzjoni in vitro assistita medikament bl-iskop li tiġi indotta t-tqala, u kienu saru definittivament superfluwi għal dan il-għan mingħajr ma kien hemm ebda indikazzjoni li dan huwa dovut għal raġunijiet relatati mal-embrijuni nfushom;
 ċ) l-ebda rimunerazzjoni jew benefiċċju ieħor kwantifikabbli ma ġie miftiehem jew imwiegħed għad-donazzjoni ta’ embrijuni bl-iskop li jinkisbu ċelloli staminali, u li
 2. l-importazzjoni u l-użu ta’ ċelloli staminali embrijoniċi ma jiksrux dispożizzjonijiet legali oħrajn, partikolarment dawk tal-EschG.
 (3) L-awtorizzazzjoni għandha tiġi rrifjutata jekk iċ-ċelloli staminali embrijoniċi manifestament inkisbu billi ġew miksura l-prinċipji li fuqhom huwa bbażat l-ordinament ġuridiku Ġermaniż. Hija ma tistax tiġi rrifjutata minħabba li ċ-ċelloli staminali ġejjin minn embrijuni umani.”
 14 Skont l-Artikolu 5(1) tal-imsemmija liġi tat-28 ta’ Mejju 2002:
 “Xogħlijiet ta’ riċerka dwar iċ-ċelloli staminali embrijoniċi ma jistgħux jitwettqu ħlief jekk ikun stabbilit xjentifikament li
 1. dawn ix-xogħlijiet għadhom għanijiet imminenti li għandhom iżidu l-għarfien xjentifiku fil-qasam tar-riċerka fundamentali jew jestendu l-għarfien mediku għall-iżvilupp ta’ proċessi dijanjostiċi, preventivi jew terapewtiċi għall-użu mill-bniedem [...]”
 15 O. Brüstle huwa l-proprjetarju ta’ privattiva Ġermaniża, ippreżentata fid-19 ta’ Diċembru 1997, li tirrigwarda ċelloli prekursuri nevrali iżolati u purifikati, il-metodu ta’ produzzjoni tagħhom minn ċelloli staminali embrijoniċi u l-użu tagħhom għat-terapija ta’ anormalitajiet nevrali.
 16 Fil-faxxiklu tal-privattiva ppreżentat minn O. Brüstle, huwa indikat li t-trapjant ta’ ċelloli tal-moħħ fis-sistema nervuża huwa metodu promettenti għall-kura ta’ bosta mard newroloġiku. Diġà ġew żviluppati l-ewwel applikazzjonijiet kliniċi, b’mod partikolari fuq pazjenti bil-marda tal-Parkinson.
 17 Sabiex ikun jista’ jinstab rimedju għal dawn l-anomaliji nevrali huwa fil-fatt meħtieġ li jsir trapjant ta’ ċelloli prekursuri, li jkunu għadhom jistgħu jiżviluppaw. Issa, dan it-tip ta’ ċelloli essenzjalment jeżistu biss waqt il-fażi ta’ żvilupp tal-moħħ. L-użu ta’ tessut tal-moħħ tal-embrijuni umani jqajjem kwistjonijiet etiċi importanti u ma jippermettix li jiġu sodisfatti l-ħtiġijiet taċ-ċelloli prekursuri neċessarji sabiex it-trattament bit-terapija taċ-ċelloli jsir aċċessibbli għall-pubbliku.
 18 Min-naħa l-oħra, skont l-imsemmi faxxiklu, iċ-ċelloli staminali embrijoniċi jiftħu perspettivi ġodda għall-produzzjoni ta’ ċelloli intiżi għat-trapjanti. Peress li huma pluripotenti, huma jistgħu jiddifferenzjaw ruħhom fi kwalunkwe tip ta’ ċelloli u tessuti u jibqgħu tajbin matul bosta passaġġi f’dan l-istat ta’ pluripotenza u li jipproliferaw. Din il-privattiva inkwistjoni għandha l-iskop, f’dawn iċ-ċirkustanzi, li tegħleb il-problema teknika ta’ produzzjoni fi kwantità prattikament illimitata ta’ ċelloli prekursuri iżolati u ppurifikati, bi proprjetajiet nevrali jew tan-newrolja, idderivati minn ċelloli staminali embrijoniċi.
 19 Fuq talba ta’ Greenpeace eV, il-Bundespatentgericht (il-qorti federali tal-privattivi) ikkonstatat, billi bbażat ruħha fuq l-Artikolu 22(1) tal-PatG, l-invalidità tal-privattiva inkwistjoni, sa fejn din tirrigwarda ċelloli prekursuri derivati minn ċelloli staminali embrijoniċi umani u metodi ta’ produzzjoni ta’ dawn iċ-ċelloli prekursuri. Il-konvenut ippreżenta appell minn din is-sentenza quddiem Bundesgerichtshof.
 20 Għall-qorti tar-rinviju, l-eżitu tat-talba għal annullament jiddependi mill-kwistjoni jekk l-edukazzjoni teknika tal-privattiva inkwistjoni, sa fejn tikkonċerna ċelloli prekursuri derivati minn ċelloli staminali embrijoniċi umani, hijiex eskluża mill-possibbiltà għal privattiva skont l-ewwel paragrafu tal-punt 3 tal-Artikolu 2(2) tal-PatG. Ir-risposta għal din id-domanda tiddependi, min-naħa tagħha, mill-interpretazzjoni li trid tingħata, b’mod partikolari, lill-Artikolu 6(2)(ċ) tad-direttiva.
 21 Fil-fatt, fil-fehma tal-qorti tar-rinviju, peress li l-Artikolu 6(2) tad-direttiva ma jħalli l-ebda marġni ta’ diskrezzjoni lill-Istati Membri dwar in-nuqqas ta’ possibbiltà għal privattiva tal-proċessi u l-użi elenkati fih (ara s-sentenzi tad-9 ta’ Ottubru 2001, Il-Pajjiżi l-Baxxi vs Il-Parlament u Il-Kunsill, C-377/98, Ġabra p. I-7079, punt 39 kif ukoll tas-16 ta’ Ġunju 2005, Il-Kummissjoni vs L-Italja, C-456/03, Ġabra p. I-5335, punt 78 et seq.), ir-riferiment li t-tieni paragrafu tal-Artikolu 2(2) tal-PatG jagħmel għall-EschG, b’mod partikolari, għad-definizzjoni tal-embriju li jagħti l-Artikolu 8(1) ta’ dan it-test ma jistax jitqies bħala l-manifestazzjoni ta’ kura mogħtija lill-Istati Membri sabiex jimplementaw l-Artikolu 6(2)(ċ) tad-direttiva f’dan ir-rigward, meta anki din ma tippreċiżax b’mod espress il-kunċett ta’ embriju. L-interpretazzjoni ta’ dan il-kunċett ma tistax tkun ħlief waħda Ewropea u unitarja. Fi kliem ieħor, it-tieni paragrafu tal-Artikolu 2(2) tal-PatG u, b’mod partikolari, il-kunċett ta’ embriju li juża ma jistax jingħata interpretazzjoni differenti minn dik tal-kunċett korrispondenti li jinsab fl-Artikolu 6(2)(ċ) tad-direttiva.
 22 Minn din il-perspettiva, il-qorti tar-rinviju tfittex, b’mod partikolari, li tistabbilixxi jekk iċ-ċelloli staminali embrijoniċi umani li jservu bħala materjal inizjali għall-proċessi koperti minn privattiva jikkostitwixxux “embrjonijiet [embrijuni]” fis-sens tal-Artikolu 6(2)(ċ) tad-direttiva u jekk l-organiżmi li minnhom dawn iċ-ċelloli staminali embrijoniċi umani jistgħu jinkisbu jikkostitwixxux “embrjonijiet [embrijuni umani]” fis-sens tal-imsemmi artikolu. F’dan ir-rigward, hija tosserva li iċ-ċelloli staminali embrijoniċi umani kollha li jservu bħala materjal inizjali għall-proċessi koperti minn privattiva ma jikkostitwixxux ċelloli totipotenti, peress li wħud ma humiex ħlief ċelloli pluripotenti, miksuba minn embrijuni fl-istadju ta’ blastoċista. Hija tistaqsi wkoll dwar il-klassifikazzjoni tal-kunċett ta’ embriju fl-istadju tal-blastoċista li minnu wkoll jistgħu jinkisbu ċelloli staminali embrijoniċi umani.
 23 F’dawn iċ-ċirkustanzi, il-Bundesgerichtshof iddeċidiet li tissospendi l-proċeduri u li tagħmel lill-Qorti tal-Ġustizzja d-domandi preliminari li ġejjin:
 “1) X’għandu jfisser it-terminu ‘embrijonijiet’ umani fis-sens tal-Artikolu 6(2)(ċ) tad-Direttiva [...]?
 a) Dan it-terminu jinkludi l-istadji kollha tal-iżvilupp tal-ħajja umana mill-fertilizzazzjoni tal-bajda jew għandhom jiġu sodisfatti kundizzjonijiet oħra, pereżempju li jintlaħaq ċertu stadju ta’ żvilupp?
 b) L-organiżmi li ġejjin jaqgħu taħt dan il-kunċett:
 – bajd uman mhux iffertilizzat, li fihom ġie impjantat in-nukleu ta’ ċellula umana matura;
 – bajd uman mhux iffertilizzat, li permezz ta’ partenoġenesi, ġew stimolati sabiex jinqasmu u jiżviluppaw?
 ċ) Ċelluli staminali miksuba minn embrijuni umani fl-istadju tal-blastoċisti, jaqgħu wkoll taħt dan il-kunċett?
 2. X’għandu jfisser ‘l-użu ta’ embrijoni umani għal finijiet industrijali jew kummerċjali’? Dan il-kunċett ikopri kull użu kummerċjali fis-sens tal-Artikolu 6(1) tal-imsemmija direttiva, b’mod partikolari wkoll l-użu għal finijiet ta’ riċerka xjentifika?
 3. Edukazzjoni teknika hija eskluża mill-jedd għall-privattiva skont l-Artikolu 6(2)(ċ) tad-Direttiva [...] ukoll f’każijiet fejn l-użu ta’ embrijuni umani ma jkunx parti mill-edukazzjoni teknika mitluba mill-privattiva, iżda hija l-kundizzjoni meħtieġa għall-implementazzjoni tagħha
 – minħabba li l-privattiva tirrigwarda prodott li l-produzzjoni tiegħu tirrikjedi l-qerda minn qabel ta’ embrijuni umani, jew
 – minħabba li l-privattiva tirrigwarda proċedura li biha tali prodott huwa meħtieġ bħala materjal bażiku?”
 24 Permezz tal-ewwel domanda, il-qorti tar-rinviju tistaqsi lill-Qorti tal-Ġustizzja sabiex tinterpreta il-kunċett ta’ “embriju uman” fis-sens u għall-applikazzjoni tal-Artikolu 6(2)(ċ) tad-direttiva, jiġifieri għall-uniku għan sabiex jiġi ddeterminat il-kamp ta’ projbizzjoni ta’ possibbiltà għal privattiva li din id-dispożizzjoni tipprevedi.
 25 Hemm lok li jitfakkar li, skont ġurisprudenza stabbilita, kemm mill-ħtieġa tal-applikazzjoni uniformi tad-dritt tal-Unjoni kif ukoll tal-prinċipju ta’ ugwaljanza jirriżulta li t-termini ta’ dispożizzjoni tad-dritt tal-Unjoni li ma tagħmel l-ebda riferiment espliċitu għal-liġi tal-Istati Membri bl-iskop li jiġu stabbiliti t-tifsira u l-portata tagħha normalment għandhom jingħataw interpretazzjoni awtonoma u uniformi fl-Unjoni Ewropea kollha (ara, b’mod partikolari, is-sentenzi tat-18 ta’ Jannar 1984, Ekro, 327/82, Ġabra p. I‐107, punt 11; tad-19 ta’ Settembru 2000, Linster, C‐287/98, Ġabra p. I‐6917, punt 43, tas-16 ta’ Lulju 2009, Infopaq International, C‐5/08, Ġabra p. I‐6569, punt 27, u tal-21 ta’ Ottubru 2010, Padawan, C‐467/08, Ġabra p. I‐10055, punt 32).
 26 Għalkemm it-test tad-direttiva ma jagħti l-ebda definizzjoni tal-embriju uman, huwa lanqas ma jagħmel riferiment għal-liġijiet nazzjonali għal dak li jikkonċerna t-tifsira li għandha tingħata lil dawn il-kelmiet. Għaldaqstant, minn dan jirriżulta li, għall-finijiet tal-applikazzjoni tad-direttiva, dan għandu jitqies bħala li jirreferi għal kunċett awtonomu tad-dritt tal-Unjoni li għandu jiġi interpretat b’mod uniformi fit-territorju ta’ din tal-aħħar.
 27 Din il-konklużjoni hija kkorroborata mis-suġġett u l-għan tad-direttiva. Fil-fatt mill-premessi 3u 5 sa 7 tad-direttiva jirriżulta li, permezz ta’ armonizzazzjoni tar-regoli ta’ protezzjoni legali ta’ invenzjonijiet bijoteknoloġiċi, din id-direttiva tipprova telimina l-ostakli għall-kummerċ u għall-funzjonament tajjeb tas-suq intern li d-differenzi fil-liġi u fil-ġurisprudenza bejn l-Istati Membri jikkostitwixxu u, b’dan il-mod, tinkoraġġixxi r-riċerka u l-iżvilupp industrijali fil-qasam tal-inġinerija ġenetika (ara, f’dan is-sens, is-sentenza Il-Pajjiżi l-Baxxi vs Il-Parlament u Il-Kunsill, iċċitata iktar ’il fuq, punti 16 u 27).
 28 In-nuqqas ta’ defininzzjoni uniformi tal-kunċett ta’ embriju uman joħloq riskju li l-persuni li joħolqu ċerti invenzjonijiet bijoteknoloġiċi jkollhom it-tentazzjoni jitolbu l-possibbiltà għal privattiva tagħha fl-Istati Membri li għandhom l-idea l-iktar stretta tal-kunċett ta’ embriju uman u, għaldaqstant, huma l-iktar permissivi għal dak li jikkonċerna l-possibbiltajiet għal privattiva, minħabba l-fatt li l-possibbiltà għal privattiva ta’ dawn l-invenzjonijiet tkun eskluża fl-Istati Membri l-oħrajn. Tali sitwazzjoni hija ta’ theddida għall-funzjonament tajjeb tas-suq intern, li huwa l-għan tad-direttiva.
 29 Din il-konklużjoni hija wkoll ikkorraborata mill-portata tal-lista tal-proċessi u tal-użi esklużi mill-possibbiltà għal privattiva, li tinsab fl-Artikolu 6(2) tad-direttiva. Fil-fatt, mill-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja jirriżulta li, bil-kontra tal-Artikolu 6(1) ta’ din id-direttiva, li tħalli marġni wiesa’ ta’ diskrezzjoni lill-awtoritajiet amministrattivi u lill-qrati tal-Istati Membri fl-implementazzjoni tal-esklużjoni mill-possibbiltà għal privattiva ta’ invenzjonijiet li l-użu kummerċjali tagħhom jmur kontra l-ordni pubbliku u l-moralità, l-Artikolu 6(2) ma jħallilhomx marġni wiesa’ ta’ diskrezzjoni għal dak li jikkonċerna n-nuqqas ta’ possibbiltà għal privattiva ta’ proċessi u ta’ użi li huma elenkati fih, peress li din id-dispożizzjoni hija preċiżament intiża sabiex l-eskluzjoni prevista fl-ewwel subparagrafu tal-istess artikolu titqiegħed f’kuntest. Min dan jirriżulta li, billi jeskludi l-possibbiltà għal privattiva tal-proċessi u tal-użi li huma ċċitati fih, l-Artikolu 6(2) tad-direttiva huwa intiż li jagħti drittijiet preċiżi fuq dan il-punt (ara s-sentenza Il-Kummissjoni vs L-Italja, iċċitata iktar ’il fuq, punti 78 u 79).
 30 Għal dak li jirrigwarda s-sens li għandu jingħata lill-kunċett ta’ “embriju uman” previst fl-Artikolu 6(2)(ċ) tad-direttiva, għandu jiġi enfasizzat li, għalkemm id-definizzjoni ta’ embriju uman hija suġġett sensittiv ħafna tas-soċjetà f’diversi Stati Membri, ikkaratterizzati mid-diversità tal-valuri u t-tradizzjonijiet tagħhom, il-Qorti tal-Ġustizzja ma hijiex mitluba, permezz ta’ dan ir-rinviju għal deċiżjoni preliminari, sabiex titratta kwistjonijiet ta’ natura medika jew etika, iżda għandha tillimita ruħha għal interpretazzjoni legali tad-dispożizzjonijiet rilevanti tad-direttiva (ara, f’dan is-sens, is-sentenza tas-26 ta’ Frar 2008, Mayr, C‐506/06, Ġabra p. I‐1017, punt 38).
 31 Imbagħad għandu jitfakkar li d-determinazzjoni tat-tifsira u tal-portata tat-termini, li ma jingħataw ebda definizzjoni fid-dritt tal-Unjoni, għandha tiġi stabbilita, b’mod partikolari, billi jittieħed inkunsiderazzjoni l-kuntest li fih jintużaw u l-għanijiet li jridu jintlaħqu mil-leġiżlazzjoni li minnha jiffurmaw parti (ara, f’dan is-sens, b’mod partikolari, is-sentenzi, tal-10 ta’ Marzu 2005, easyCar, C‐336/03, Ġabra p. I‐1947, punt 21; tat-22 ta’ Diċembru 2008, Wallentin-Hermann, C‐549/07, Ġabra p. I‐11061, punt 17, u tad-29 ta’ Lulju 2010, UGT-FSP, C‐151/09, Ġabra p. I‐7591 punt 39).
 32 F’dan ir-rigward, mill-preambolu tad-direttiva jirriżulta li għalkemm din hija intiża sabiex tinkoraġġixxi l-investiment fil-qasam tal-bijoteknoloġija, l-użu tal-materjal bijoloġiku li ġej mill-bniedem għandu jsir fl-osservanza tad-drittijiet fundamentali u, b’mod partikolari, tad-dinjità tal-bniedem. Il-premessa 16 tad-direttiva tenfasizza, b’mod partikolari, li “l-liġijiet dwar il-privattivi għandhom jiġu applikati hekk illi jirrispettaw il-prinċipji fundamentali li jissalvagwardaw id-dinjità u l-integrità tal-persuna”
 33 Għal dan il-għan, hekk kif il-Qorti tal-Ġustizzja diġà rrilevat, l-Artikolu 5(1) tad-direttiva jipprojbixxi li ġisem tal-bniedem fl-istadji differenti tal-formazzjoni u l-iżvilupp tiegħu jista’ jikkostitwixxi invenzjoni brevettabbli. Protezzjoni addizzjonali tinsab fl-Artikolu 6 tad-direttiva li jipprovdi li huma kontra l-ordni pubbliku jew il-moralità pubblika, u b’hekk esklużi mill-possibbiltà għal privattiva, il-proċessi għall-cloning tal-persuni umani, il-proċessi li jimmodifikaw l-identità tal-linja ġenetika tal-persuni umani u l-użi tal-embrijuni umani għal għanijiet industrijali jew kummerċjali. Il-premessa 38 tad-direttiva tippreċiża li din il-lista ma hijiex eżawrjenti u li l-proċeduri li l-applikazzjoni tagħhom hija ta’ theddida għad-dinjità tal-bniedem għandhom ukoll ikunu esklużi mill-possibbiltà għal privattiva (ara s-sentenza Il-Pajjiżi l-Baxxi vs Il-Parlament u Il-Kunsill, iċċitata iktar ’il fuq, punti 71 u 76).
 34 Il-kuntest u l-għan tad-direttiva juru għaldaqstant li l-leġiżlatur tal-Unjoni kellu l-intenzjoni jeskludi kwalunkwe possibbiltà għal privattiva meta r-rispett dovut lid-dinjità tal-bniedem jista’ jkun affettwat. Min dan jirriżulta li l-kunċett ta’ “embriju uman” fis-sens tal-Artikolu 6(2)(ċ) tad-direttiva għandu jinftiehem b’mod wiesa’.
 35 F’dan is-sens, kull bajda umana għandha, sa mill-istadju tal-fertilazzjoni tagħha, titqies bħala “embriju uman” fis-sens u għall-applikazzjoni tal-Artikolu 6(2)(ċ) tad-direttiva, peress li din il-fertilizzazzjoni hija tali li tibda l-proċess ta’ żvilupp ta’ bniedem.
 36 Għandha wkoll tingħata din il-klassifikazzjoni l-bajda umana mhux iffertilizzata, li fiha ġie impjantat nukleu ta’ ċellola umana matura u l-bajda umana mhux iffertilizzata li ġiet stimulata sabiex tinqasam u tiżviluppa permezz tal-partenoġenesi. Anki jekk dawn l-organiżmi ma kinux strettament is-suġġett ta’ fertilizzazzjoni, dawn huma tali, kif jirriżulta mill-osservazzjonijiet bil-miktub ippreżentati quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja, minħabba l-effett tat-teknika użata sabiex jinkisbu, li jibdew il-proċess ta’ żvilupp ta’ bniedem bħall-embriju maħluq permezz ta’ fertilizzazzjoni ta’ bajda.
 37 Għal dak li jikkonċerna ċ-ċelloli staminali miksuba minn embriju uman fl-istadju tal-blastoċista, huwa l-obbligu tal-qorti nazzjonali li tiddetermina, fid-dawl tal-iżviluppi tax-xjenza, jekk humiex tali li jibdew il-proċess ta’ żvilupp ta’ bniedem u għaldaqstant jekk jaqgħux taħt il-kunċett ta’ “embriju uman” fis-sens u għall-applikazzjoni tal-Artikolu 6(2)(ċ) tad-direttiva.
 38 Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet preċedenti, ir-risposta għall-ewwel domanda għandha tkun li:
 – jikkostitwixxu “embriju uman” fis-sens tal-Artikolu 6(2)(ċ), kull bajda umana sa mill-istadju tal-fertilazzjoni tagħha, kull bajda umana mhux iffertilizzata li fiha ġie impjantat nukleu ta’ ċellola umana matura u kull bajda umana mhux iffertilizzata li, permezz tal-partenoġenesi, ġiet stimulata sabiex tinqasam u tiżviluppa;
 – huwa l-obbligu tal-qorti nazzjonali li tiddetermina, fid-dawl tal-iżviluppi tax-xjenza, jekk ċellola staminali miksuba minn embriju uman fl-istadju tal-blastoċisti tikkostitwixxix “embriju uman” fis-sens u għall-applikazzjoni tal-Artikolu 6(2)(ċ) tad-direttiva.
 39 Permezz tat-tieni domanda tagħha, il-qorti tar-rinviju tistaqsi jekk il-kunċett ta’ “l-użi ta’ l-embrjonijiet [embrijuni umani] għal għanijiet industrijali jew kummerċjali” fis-sens tal-Artikolu 6(2)(ċ) tad-direttiva jinkludix ukoll l-użu tal-embrijuni umani għall-finijiet ta’ riċerka xjentifika.
 40 F’dan ir-rigward għandu jiġi ppreċiżat li d-direttiva ma għandhiex l-għan li tirregola l-użu tal-embrijuni umani fil-kuntest tar-riċerki xjentifiċi. L-għan tagħha huwa sempliċement il-possibbiltà għal privattiva tal-invenzjonijiet bijoteknoloġiċi.
 41 Għaldaqstant, għal dak li jikkonċerna s-sempliċi fatt li jiġi ddeterminat jekk l-esklużjoni mill-possibbiltà għal privattiva li tirrigwarda l-użu ta’ embrijuni umani għal għanijiet industrijali jew kummerċjali tirrigwardax ukoll l-użu ta’ embrijuni umani għal finijiet ta’ riċerka xjentifika jew jekk ir-riċerka xejntifika li tinvolvi l-użu ta’ embrijuni umani jistax ikollha l-protezzjoni tal-liġi dwar il-privattivi, għandu jiġi osservat li l-għoti ta’ privattiva lil invenzjoni jinvolvi, bħala prinċipju, użu industrijali u kummerċjali tagħha.
 42 Din l-interpretazzjoni hija kkorraborata mill-premessa 14 tad-direttiva. Billi tipprovdi li l-privattiva ta’ invenzjoni tagħti lill-proprjetarju tagħha d-dritt “li jipprojbixxi lil partijiet terzi milli jisfruttawha għal għanijiet industrijali u kummerċjali” hija tindika li d-drittijiet marbuta ma’ privattiva huma, bħala prinċipju, relatati ma’ atti ta’ natura industrijali u kummerċjali.
 43 Anki jekk l-għan ta’ riċerka xjentifika għandu jiġi distint mill-finijiet industrijali jew kummerċjali, l-użu ta’ embrijuni umani għal finijiet ta’ riċerka li huwa s-suġġett tal-applikazzjoni għal privattiva ma jistax jiġi sseparat mill-privattiva nnifisha u mid-drittijiet marbuta magħha.
 44 Il-kjarifika magħmula mill-premessa 42 tad-direttiva, li tgħid li l-esklużjoni mill-possibbiltà għal privattiva prevista fl-Artikolu 6(2)(ċ) ta’ din l-istess direttiva “ma għandhiex taffettwa l-invenzjonijiet għal għanijiet terapewtiċi jew dijanjostoċi li jiġu applikati fuq l-embriju uman u li huma utli għalih” tikkonferma wkoll li l-użu ta’ embrijuni umani għal finijiet ta’ riċerka xjentifika li jkun is-suġġett ta’ applikazzjoni għal privattiva ma jistax jiġi distint minn użu industrijali u kummerċjali u għaldaqstant jevita l-esklużjoni mill-possibbiltà għal privattiva.
 45 Din l-interpretazzjoni hija, mill-bqija, identika għal dik tal-Bord Suprem tal-Appell tal-Uffiċċju tal-Privattivi Ewropew dwar l-Artikolu 28(ċ) tar-Regolament ta’ Implementazzjoni tal-KPE, li jirriproduċi b’mod identiku l-kliem tal-Artikolu 6(2)(ċ) tad-direttiva (ara d-deċiżjoni tal-25 ta’ Novembru 2008, G 2/06, Ġurnal Uffiċjali EPO, Mejju 2009, p. 306, punti 25 sa 27).
 46 Għaldaqstant, ir-risposta għat-tieni domand għandha tkun fis-sens li l-esklużjoni mill-possibbiltà għal privattiva li tirrigwarda l-użu ta’ embrijuni umani għal għanijiet industrijali jew kummerċjali msemmija fl-Artikolu 6(2)(ċ) tad-direttiva tirrigwarda wkoll l-użu għal finijiet ta’ riċerka xjentifika, u huwa biss l-użu għal finijiet terapewtiċi jew dijanjostoċi li jiġu applikati fuq l-embriju uman u li huma utli għalih, li jista’ jkun is-suġġett ta’ privattiva.
 47 Permezz tat-tielet domanda, il-qorti tar-rinviju essenzjalment tistaqsi lill-Qorti tal-Ġustizzja jekk invenzjoni hijiex eskluża mill-possibbiltà għal privattiva, anki jekk hija stess ma għandhiex bħala għan l-użu ta’ embrijuni umani, peress li hija tirrigwarda prodott li l-kisba tiegħu tissopponi l-qerda minn qabel ta’ embrijuni umani jew tirrigwarda proċess li jirrikjedi materjal bażiku miksub billi jinqerdu embrijuni umani.
 48 Din id-domanda hija mressqa b’konnessjoni ma’ kawża dwar il-possibbiltà għal privattiva ta’ invenzjoni li tirrigwarda l-produzzjoni ta’ ċelloli prekursuri nevrali li tissoponi l-użu ta’ ċelloli staminali miksuba minn embriju uman fl-istadju tal-blastoċista. Issa, mill-osservazzjonijiet ippreżentati lill-Qorti tal-Ġustizzja jirriżulta li t-teħid ta’ ċellola staminali minn embriju uman fl-istadju tal-blastoċista jwassal għall-qerda ta’ dan l-embriju.
 49 Għaldaqstant, għall-istess raġunijiet bħal dawk imsemmija fil-punti 32 sa 35 tas-sentenza preżenti, invenzjoni għandha titqies eskluża mill-possibbiltà għal privattiva, anki jekk il-pretensjonijiet tal-privattiva ma jirrigwardawx l-użu ta’ embrijuni umani, peress li l-implementazzjoni tal-invenzjoni tirrikjedi l-qerda ta’ embrijuni umani. F’dan il-każ ukoll, għandu jitqies li hemm l-użu ta’ embrijuni umani fis-sens tal-Artikolu 6(2)(ċ) tad-direttiva. Il-fatt li dawn jinqerdu, skont il-każ, fl-istadju ħafna iktar bikri mill-implementazzjoni tal-invenzjoni, bħal fil-kas tal-produzzjoni ta’ ċelloli staminali embrijoniċi minn linja ta’ ċelloli staminali li l-kostituzzjoni weħidha, involviet il-qerda ta’ embrijuni umani huwa, f’dan ir-rigward, indifferenti.
 50 Jekk ma tiġix inkluża fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-possibbiltà għal privattiva msemmija fl-Artikolu 6(2)(ċ) tad-direttiva, edukazzjoni teknika mitluba, minħabba li ma ssemmix l-użu ta’ embrijuni umani, li jimplika l-qerda minn qabel tagħhom, dan jirriżulta f’li jitneħħa l-effett utli tad-dispożizzjoni kkonċernata billi l-applikant ta’ privattiva jiġi permess li jevita l-applikazzjoni permezz ta’ formulazzjoni inġenjuża tat-talba.
 51 Anki hawnhekk, il-Bord Suprem tal-Appell tal-Uffiċċju tal-Privattivi Ewropew wasal għall-istess konklużjoni meta kien mistoqsi dwar l-interpretazzjoni tal-Artikolu 28(ċ) tar-Regolament ta’ Implementazzjoni tal-KPE, li l-formulazzjoni tiegħu hija identika għal dik tal-Artikolu 6(2)(ċ) tad-direttiva (ara d-deċiżjoni tal-25 ta’ Novembru 2008, msemmija fil-punt 45 tas-sentenza preżenti).
 52 Għaldaqstant, ir-risposta għat-tielet domanda għandha tkun fis-sens li l-Artikolu 6(2)(ċ) tad-direttiva jeskludi l-possibbiltà għal privattiva ta’ invenzjoni meta l-edukazzjoni teknika li hija s-suġġett tal-applikazzjon għal privattiva tirrikjedi l-qerda minn qabel ta’ embrijuni umani jew l-użu tagħhom bħala materjal iniżjali, ikun xi jkun l-istadju li fih isiru dawn u anki jekk id-deskrizzjoni tal-edukazzjoni teknika mitluba ma ssemmix l-użu ta’ embrijuni umani.
 53 Peress li l-proċedura għandha, fir-rigward tal-partijiet fil-kawża prinċipali, in-natura ta’ kwistjoni mqajma quddiem il-qorti tar-rinviju, hija din il-qorti li tiddeċiedi fuq l-ispejjeż. L-ispejjeż sostnuti għas-sottomissjoni tal-osservazzjonijiet lill-Qorti, barra dawk tal-imsemmija partijiet, ma jistgħux jitħallsu lura.
 1) L-Artikolu 6(2)(ċ) tad-Direttiva 98/44/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tas-6 ta’ Lulju 1998, dwar il-protezzjoni legali tal-invenzjonijiet bijoteknoloġiċi għandu jiġi interpretat fis-sens li:
 – tikkostitwixxi “embriju uman” kull bajda umana sa mill-istadju tal-fertilazzjoni tagħha, kull bajda umana mhux iffertilizzata li fiha ġie impjantat nukleu ta’ ċellola umana matura u kull bajda umana mhux iffertilizzata li, permezz tal-partenoġenesi, ġiet stimulata sabiex tinqasam u tiżviluppa;
 – huwa l-obbligu tal-qorti nazzjonali li tiddetermina, fid-dawl tal-iżviluppi tax-xjenza, jekk ċellola staminali miksuba minn embriju uman fl-istadju tal-blastoċisti tikkostitwixxix “embriju uman” fis-sens tal-Artikolu 6(2)(ċ) tad-Direttiva 98/44.
 2) L-esklużjoni mill-possibbiltà għal privattiva li tirrigwarda l-użu ta’ embrijuni umani għal għanijiet industrijali jew kummerċjali msemmija fl-Artikolu 6(2)(ċ) tad-Direttiva 98/44 tirrigwarda wkoll l-użu għal finijiet ta’ riċerka xjentifika, u huwa biss l-użu għal finijiet terapewtiċi jew dijanjostoċi li jiġu applikati fuq l-embriju uman u li huma utli għalih, li jista’ jkun is-suġġett ta’ privattiva.
 3) L-Artikolu 6(2)(ċ) tad-Direttiva 98/44 jeskludi l-possibbiltà għal privattiva ta’ invenzjoni meta l-edukazzjoni teknika li hija s-suġġett tal-applikazzjoni għal privattiva tirrikjedi l-qerda minn qabel ta’ embrijuni umani jew l-użu tagħhom bħala materjal iniżjali, ikun xi jkun l-istadju li fih isiru dawn u anki jekk id-deskrizzjoni tal-edukazzjoni teknika mitluba ma ssemmix l-użu ta’ embrijuni umani.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 4.7.2009
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 153/1
 2009/C 153/01
 Paskutinis Teisingumo Teismo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje skelbiamas leidinys
 OL C 141, 2009 6 20
 Skelbti leidiniai:
 OL C 129, 2009 6 6
 OL C 113, 2009 5 16
 OL C 102, 2009 5 1
 OL C 90, 2009 4 18
 OL C 82, 2009 4 4
 OL C 69, 2009 3 21
 Šiuos tekstus galite rasti adresu:
 EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu


type: contracts

text:
 16.5.2019
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 128/17
 ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP
 č. 126/2017
 zo 7. júla 2017,
 ktorým sa mení príloha II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia) k Dohode o EHP [2019/733]
 SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,
 so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej článok 98,
 keďže:
 (1)
 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2283 z 25. novembra 2015 o nových potravinách, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1169/2011, ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 a nariadenie Komisie (ES) č. 1852/2001 (1), sa má začleniť do Dohody o EHP.
 (2)
 Toto rozhodnutie sa týka právnych predpisov o potravinách. Právne predpisy o potravinách sa na Lichtenštajnsko neuplatňujú, pokiaľ sa naň vzťahuje Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o obchode s poľnohospodárskymi výrobkami, ako je uvedené v úvode ku kapitole XII prílohy II k Dohode o EHP. Toto rozhodnutie sa preto neuplatňuje na Lichtenštajnsko.
 (3)
 Nariadením (EÚ) 2015/2283 sas účinnosťou od 1. januára 2018 zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 (2) a nariadenie Komisie (ES) č. 1852/2001 (3), ktoré sú začlenené do dohody o EHP, a preto treba odkaz na ne v rámci dohody o EHP vypustiť s účinnosťou od 1. januára 2018.
 (4)
 Príloha II k Dohode o EHP by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,
 PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
 Článok 1
 Kapitola XII prílohy II k Dohode o EHP sa mení takto:
 1.
 Za bod 123 [nariadenie Komisie (EÚ) 2017/236] sa vkladá tento bod:
 „124.
 32015 R 2283: nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2283 z 25. novembra 2015 o nových potravinách, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1169/2011, ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 a nariadenie Komisie (ES) č. 1852/2001 (Ú. v. EÚ L 137, 11.12.2015, s. 1).“
 2.
 V bode 86 [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1169/2011] sa dopĺňa táto zarážka:
 —
 „—
 32015 R 2283: nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2283 z 25. novembra 2015 (Ú. v. EÚ L 137, 11.12.2015, s. 1).“
 3.
 Znenie bodu 96 [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 258/97] a 97 [nariadenie Komisie (ES) č. 1852/2001] sa vypúšťa s účinnosťou od 1. januára 2018.
 Článok 2
 Znenie nariadenia (EÚ) 2015/2283 v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sa uverejní v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.
 Článok 3
 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 8. júla 2017 pod podmienkou, že boli doručené všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 Dohody o EHP (*1).
 Článok 4
 Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.
 V Bruseli 7. júla 2017
 Za Spoločný výbor EHP
 predsedníčka
 Sabine MONAUNI
 (1) Ú. v. EÚ L 137, 11.12.2015, s. 1.
 (2) Ú. v. ES L 43, 14.2.1997, s. 1.
 (3) Ú. v. ES L 253, 21.9.2001, s. 17.
 (*1) Ústavné požiadavky neboli oznámené.


text:
 31.12.2014
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 373/24
 SKLEP št. 2/2014 SKUPNEGA ODBORA EVROPSKE UNIJE IN ŠVICE ZA ZRAČNI PROMET, USTANOVLJENEGA NA PODLAGI SPORAZUMA MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN ŠVICARSKO KONFEDERACIJO O ZRAČNEM PROMETU
 z dne 5. decembra 2014
 o nadomestitvi Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu
 (2014/957/EU)
 ODBOR EVROPSKE UNIJE IN ŠVICE ZA ZRAČNI PROMET JE –
 ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) ter zlasti člena 23(4) Sporazuma –
 SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
 Edini člen
 Priloga k Sporazumu se s 1. februarjem 2015 nadomesti s Prilogo k temu sklepu.
 V Bernu, 5. decembra 2014
 Za Skupni odbor
 Vodja delegacije Evropske unije
 Margus RAHUOJA
 Vodja švicarske delegacije
 Peter MÜLLER
 PRILOGA
 Za namene tega sporazuma velja:
 —
 na podlagi Lizbonske pogodbe, ki je začela veljati 1. decembra 2009, Evropska unija nadomesti in nasledi Evropsko skupnost,
 —
 kadar akti iz te priloge vsebujejo sklicevanje na države članice Evropske skupnosti, ki je bila nadomeščena z Evropsko unijo, ali zahtevo po povezavi s slednjo, se za namen Sporazuma razume, da se sklicevanja enako nanašajo na Švico ali na zahtevo po povezavi s Švico,
 —
 sklicevanja na uredbi Sveta (EGS) št. 2407/92 in (EGS) št. 2408/92 v členih 4, 15, 18, 27 in 35 Sporazuma se razumejo kot sklicevanja na Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta,
 —
 brez poseganja v člen 15 tega sporazuma zajema izraz „letalski prevoznik Skupnosti“ v naslednjih direktivah in uredbah Skupnosti tudi letalskega prevoznika z licenco in glavno poslovno enoto ter registriranim sedežem, če ga ima, v Švici v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1008/2008. Vsako sklicevanje na Uredbo (EGS) št. 2407/92 se razume kot sklicevanje na Uredbo (ES) št. 1008/2008,
 —
 vsi sklici v naslednjih besedilih na člena 81 in 82 Pogodbe ali na člena 101 in 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije se razumejo kot sklici na člena 8 in 9 tega sporazuma.
 1. Liberalizacija letalstva in drugi predpisi civilnega letalstva
 Št. 1008/2008
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti
 Št. 2000/79
 Direktiva Sveta z dne 27. novembra 2000 o Evropskem sporazumu o razporejanju delovnega časa mobilnih delavcev v civilnem letalstvu, ki so ga sklenili Združenje evropskih letalskih prevoznikov (AEA), Evropska federacija delavcev v prometu (ETF), Evropsko združenje pilotov (ECA), Evropsko združenje regionalnih letalskih prevoznikov (ERA) in Mednarodno združenje letalskih prevoznikov (IACA)
 Št. 93/104
 Direktiva Sveta z dne 23. novembra 1993 o določenih vidikih organizacije delovnega časa, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Direktivo 2000/34/ES
 Št. 437/2003
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2003 o statističnih podatkih v zvezi z zračnim prevozom potnikov, tovora in pošte
 Št. 1358/2003
 Uredba Komisije z dne 31. julija 2003 o izvajanju Uredbe (ES) št. 437/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih v zvezi z zračnim prevozom potnikov, tovora in pošte ter o spremembi prilog I in II k Uredbi
 Št. 785/2004
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o zahtevah v zvezi z zavarovanjem za letalske prevoznike in operaterje, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 285/2010
 Št. 95/93
 Uredba Sveta z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (členi 1–12), kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo (ES) št. 793/2004
 Št. 2009/12
 Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o letaliških pristojbinah
 Št. 96/67
 Direktiva Sveta z dne 15. oktobra 1996 o dostopu do trga storitev zemeljske oskrbe na letališčih Skupnosti
 (členi 1–9, členi 11–23 in člen 25)
 Št. 80/2009
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o kodeksu poslovanja računalniških sistemov rezervacij in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2299/89
 2. Predpisi o konkurenci
 Št. 1/2003
 Uredba Sveta z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (členi 1–13 in členi 15–45)
 (V obsegu, v katerem je ta uredba relevantna za uporabo tega sporazuma. Vstavitev te uredbe ne vpliva na razdelitev nalog v skladu s tem sporazumom.)
 Št. 773/2004
 Uredba Komisije z dne 7. aprila 2004 v zvezi z vodenjem postopkov Komisije v skladu s členoma 81 in 82 Pogodbe ES, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 1792/2006,
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 622/2008
 Št. 139/2004
 Uredba Sveta z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah)
 (členi 1–18, člen 19(1) in (2) ter členi 20–23)
 V skladu s členom 4(5) Uredbe o združitvah se med Evropsko skupnostjo in Švico uporablja naslednje:
 1.
 Pri koncentraciji, kakor je opredeljena v členu 3 Uredbe (ES) št. 139/2004 in ki nima razsežnosti Skupnosti v smislu člena 1 navedene uredbe ter ki se lahko preveri po nacionalnem pravu o konkurenci vsaj treh držav članic ES in Švicarske konfederacije, lahko osebe ali podjetja iz člena 4(2) navedene uredbe pred vsako priglasitvijo pristojnim organom z utemeljeno vlogo obvestijo Komisijo ES, da bi morala koncentracijo pregledati Komisija.
 2.
 Evropska komisija v skladu s členom 4(5) Uredbe (ES) št. 139/2004 in prejšnjim odstavkom vse vloge nemudoma pošlje Švicarski konfederaciji.
 3.
 Če Švicarska konfederacija izrazi nesoglasje v zvezi z zahtevo po predložitvi zadeve, pristojni švicarski urad za konkurenco ohrani svojo pristojnost in Švicarska konfederacija v skladu s tem odstavkom zadeve ne predloži naprej.
 Ob upoštevanju rokov iz členov 4(4) in (5), 9(2) in (6) ter 22(2) Uredbe o združitvah:
 1.
 Evropska komisija v skladu s členom 4(4) in (5), členom 9(2) in (6) ter členom 22(2) vse zadevne dokumente nemudoma pošlje pristojnemu švicarskemu uradu za konkurenco.
 2.
 Roki iz člena 4(4) in (5), člena 9(2) in (6) ter člena 22(2) Uredbe (ES) št. 139/2004 za Švicarsko konfederacijo začnejo teči, ko pristojni švicarski urad za konkurenco prejme zadevne dokumente.
 Št. 802/2004
 Uredba Komisije z dne 7. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij (členi 1–24), kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 1792/2006,
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 1033/2008,
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1269/2013
 Št. 2006/111
 Direktiva Komisije z dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij
 Št. 487/2009
 Uredba Sveta (ES) z dne 25. maja 2009 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za nekatere kategorije sporazumov in usklajenih ravnanj v sektorju zračnega prevoza
 3. Varnost v letalstvu
 Št. 216/2008
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 690/2009
 —
 Uredbo (ES) št. 1108/2009
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 6/2013
 Agencija ima tudi v Švici pooblastila, ki so ji dodeljena v skladu z določbami Uredbe.
 Komisija ima tudi v Švici pooblastila, ki so ji dodeljena na podlagi člena 11(2), člena 14(5) in (7), člena 24(5), člena 25(1), člena 38(3)(i), člena 39(1), člena 40(3), člena 41(3) in (5), člena 42(4), člena 54(1) in člena 61(3).
 Ne glede na horizontalno prilagoditev, predvideno v drugi alinei Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu, se navedbe „držav članic“ v členu 65 Uredbe ali v določbah Sklepa 1999/468/ES, navedene v omenjeni določbi, ne nanašajo na Švico.
 Nobena določba v tej uredbi se ne sme razlagati tako, da bi se na Evropsko agencijo za varnost v letalstvu (EASA) prenesla pooblastila za ukrepanje v imenu Švice v skladu z mednarodnimi sporazumi za kateri koli drug namen kot za pomoč pri izvajanju njenih obveznosti v skladu z navedenimi sporazumi.
 Za namene tega sporazuma velja besedilo Uredbe z naslednjimi prilagoditvami:
 (a)
 Člen 12 se spremeni:
 (i)
 v odstavku 1 se za besedo „Skupnostjo“ vstavita besedi „ali Švico“;
 (ii)
 v odstavku 2(a) se za besedo „Skupnostjo“ vstavita besedi „ali Švico“;
 (iii)
 v odstavku 2 se črtata točki (b) in (c);
 (iv)
 doda se naslednji odstavek:
 „3. Kadar koli se Skupnost pogaja s tretjo državo o sklenitvi sporazuma, v skladu s katerim lahko država članica ali Agencija izda certifikate na podlagi certifikatov, ki so jih izdali letalski organi te tretje države, si prizadeva za Švico pridobiti ponudbo za podoben sporazum z zadevno tretjo državo. Švica pa si po drugi strani prizadeva s tretjimi državami skleniti sporazume, ki ustrezajo sporazumom Skupnosti.“
 (b)
 V členu 29 se doda naslednji odstavek:
 „4. Z odstopanjem od člena 12(2)(a) Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti lahko izvršni direktor Agencije pogodbeno zaposli švicarske državljane, ki imajo vse državljanske pravice.“
 (c)
 V členu 30 se doda naslednji odstavek:
 „Švica za Agencijo uporabi Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije iz Priloge A k tej prilogi v skladu z Dodatkom k Prilogi A.“
 (d)
 V členu 37 se doda naslednji odstavek:
 „Švica v celoti sodeluje v upravnem odboru ter ima v njem enake pravice in obveznosti kot države članice Evropske unije, razen glasovalne pravice.“
 (e)
 V členu 59 se doda naslednji odstavek:
 „12. Švica sodeluje pri finančnem prispevku iz odstavka 1(b) po naslednji formuli:
 S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C
 pri čemer je:
 S
 =
 del proračuna Agencije, ki ni krit s taksami in dajatvami iz odstavka 1(c) in (d),
 a
 =
 število pridruženih držav,
 b
 =
 število držav članic EU,
 c
 =
 prispevek Švice v proračun ICAO,
 C
 =
 skupni prispevek držav članic EU in pridruženih držav v proračun ICAO.“
 (f)
 V členu 61 se doda naslednji odstavek:
 „Določbe, ki se nanašajo na finančni nadzor s strani Skupnosti v Švici v zvezi z udeleženci v dejavnostih Agencije, so določene v Prilogi B k tej prilogi.“
 (g)
 Priloga II k Uredbi se razširi, tako da se vanjo vključijo naslednji zrakoplovi kot proizvodi, ki sodijo v člen 2(3)(a)(ii) Uredbe Komisije (ES) št. 1702/2003 z dne 24. septembra 2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (1):
 A/c – [HB-IDJ] – tip CL600-2B19,
 A/c – [HB-IKR, HB-IMY, HB-IWY] – tip Gulfstream G-IV,
 A/c – [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – tip Gulfstream G-V,
 A/c – [HB-XJF, HB-ZCW, HB-ZDF] – tip MD900.
 Št. 1108/2009
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 216/2008 v zvezi z aerodromi, upravljanjem zračnega prometa in navigacijskimi službami zračnega prometa ter o razveljavitvi Direktive 2006/23/ES
 Št. 805/2011
 Uredba Komisije z dne 10. avgusta 2011 o določitvi podrobnih pravil za licence kontrolorjev zračnega prometa in nekatere certifikate v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta
 Št. 1178/2011
 Uredba Komisije z dne 3. novembra 2011 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalsko osebje v civilnem letalstvu v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 290/2012,
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 70/2014,
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 245/2014
 Št. 3922/91
 Uredba Sveta z dne 16. decembra 1991 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva (členi 1–3, 4(2), (5–11 in 13)), kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo (ES) št. 1899/2006,
 —
 Uredbo (ES) št. 1900/2006,
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 8/2008,
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 859/2008
 Št. 996/2010
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o preiskavah in preprečevanju nesreč in incidentov v civilnem letalstvu ter razveljavitvi Direktive 94/56/ES
 Št. 2003/42
 Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. junija 2003 o poročanju o dogodkih v civilnem letalstvu (členi 1–12)
 Št. 1321/2007
 Uredba Komisije z dne 12. novembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za vključitev informacij o dogodkih v civilnem letalstvu, izmenjanih v skladu z Direktivo 2003/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta, v centralno podatkovno bazo
 Št. 1330/2007
 Uredba Komisije z dne 24. septembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za razširjanje informacij zainteresiranim strankam o dogodkih v civilnem letalstvu iz člena 7(2) Direktive 2003/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta
 Št. 2042/2003
 Uredba Komisije z dne 20. novembra 2003 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih proizvodov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 707/2006,
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 376/2007,
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 1056/2008,
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 127/2010,
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 962/2010,
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 1149/2011,
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 593/2012
 Št. 104/2004
 Uredba Komisije z dne 22. januarja 2004 o predpisih glede organizacije in sestave Odbora za pritožbe Evropske agencije za varnost v letalstvu
 Št. 2111/2005
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2005 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti, in informiranju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja let, ter razveljavitvi člena 9 Direktive 2004/36/ES
 Št. 473/2006
 Uredba Komisije z dne 22. marca 2006 o določitvi izvedbenih pravil za seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005
 Št. 474/2006
 Uredba Komisije z dne 22. marca 2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005, kakor je bila nazadnje spremenjena z:
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 368/2014
 Št. 1332/2011
 Uredba Komisije z dne 16. decembra 2011 o določitvi pogojev uporabe skupnega zračnega prostora in operativnih postopkov za izogibanje trčenj v zraku
 Št. 646/2012
 Izvedbena uredba Komisije z dne 16. julija 2012 o določitvi podrobnih pravil o globah in periodičnih denarnih kaznih na podlagi Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta
 Št. 748/2012
 Uredba Komisije z dne 3. avgusta 2012 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 7/2013,
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 69/2014
 Št. 965/2012
 Uredba Komisije z dne 5. oktobra 2012 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 800/2013,
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 71/2014,
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 83/2014,
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 379/2014
 Št. 2012/780
 Sklep Komisije z dne 5. decembra 2012 o pravicah dostopa do evropske osrednje zbirke varnostnih priporočil in odgovorov nanje, ustanovljene s členom 18(5) Uredbe (EU) št. 996/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah in preprečevanju nesreč in incidentov v civilnem letalstvu ter razveljavitvi Direktive 94/56/ES
 Št. 628/2013
 Izvedbena uredba Komisije z dne 28. junija 2013 o načinu dela Evropske agencije za varnost v letalstvu pri izvajanju inšpekcijskih pregledov standardiziranja in spremljanju uporabe predpisov Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 736/2006
 Št. 139/2014
 Uredba Komisije z dne 12. februarja 2014 o določitvi zahtev in upravnih postopkov v zvezi z aerodromi v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta
 Št. 319/2014
 Uredba Komisije z dne 27. marca 2014 o taksah in pristojbinah, ki jih zaračunava Evropska agencija za varnost v letalstvu, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 593/2007
 Št. 452/2014
 Uredba Komisije (EU) z dne 29. aprila 2014 o določitvi tehničnih zahtev in upravnih postopkov v zvezi z zračnimi operacijami operatorjev iz tretjih držav v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta
 4. Varovanje v letalstvu
 Št. 300/2008
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2320/2002
 Št. 272/2009
 Uredba Komisije z dne 2. aprila 2009 o dopolnitvi skupnih osnovnih standardov na področju varovanja v civilnem letalstvu iz Priloge k Uredbi (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 297/2010,
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 720/2011,
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 1141/2011,
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 245/2013
 Št. 1254/2009
 Uredba Komisije z dne 18. decembra 2009 o določitvi meril, na podlagi katerih lahko države članice odstopajo od skupnih osnovnih standardov za varnost civilnega letalstva ter sprejmejo druge alternativne varnostne ukrepe
 Št. 18/2010
 Uredba Komisije z dne 8. januarja 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede specifikacij za nacionalne programe za nadzor kakovosti na področju varovanja civilnega letalstva
 Št. 72/2010
 Uredba Komisije z dne 26. januarja 2010 o določitvi postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju varovanja letalstva
 Št. 185/2010
 Uredba Komisije z dne 4. marca 2010 o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 357/2010,
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 358/2010,
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 573/2010,
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 983/2010,
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 334/2011,
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 859/2011,
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1087/2011,
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1147/2011,
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 173/2012,
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 711/2012,
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1082/2012,
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 104/2013,
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 246/2013,
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 654/2013,
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1103/2013,
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1116/2013,
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 278/2014,
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 687/2014
 Št. 2010/774
 Sklep Komisije z dne 13. aprila 2010 o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva, ki vsebujejo podatke iz točke (a) člena 18 Uredbe (ES) št. 300/2008, kakor je bil spremenjen s:
 —
 Sklepom Komisije C(2010) 2604,
 —
 Sklepom Komisije C(2010) 3572,
 —
 Sklepom Komisije C(2010) 9139,
 —
 Izvedbenim sklepom Komisije C(2011) 5862,
 —
 Izvedbenim sklepom Komisije C(2011) 8042,
 —
 Izvedbenim sklepom Komisije C(2011) 9407,
 —
 Izvedbenim sklepom Komisije C(2012) 1228,
 —
 Izvedbenim sklepom Komisije C(2012) 5672,
 —
 Izvedbenim sklepom Komisije C(2012) 5880,
 —
 Izvedbenim sklepom Komisije C(2013) 1587,
 —
 Izvedbenim sklepom Komisije C(2013) 2045,
 —
 Izvedbenim sklepom Komisije C(2013) 4180,
 —
 Izvedbenim sklepom Komisije C(2013) 7275,
 —
 Izvedbenim sklepom Komisije C(2014) 1200,
 —
 Izvedbenim sklepom Komisije C(2014) 1635,
 —
 Izvedbenim sklepom Komisije C(2014) 3870,
 —
 Izvedbenim sklepom Komisije C(2014) 4054
 Št. 2013/511
 Izvedbeni sklep Komisije z dne 4. februarja 2013 glede varnostnega pregledovanja potnikov in oseb, ki niso potniki, z napravami za zaznavanje sledi eksplozivov (ETD) v kombinaciji z detektorji kovin za ročno uporabo (HHMD)
 5. Upravljanje zračnega prometa
 Št. 549/2004
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba), kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo (ES) št. 1070/2009
 Komisija ima v Švici pooblastila po členih 6, 8, 10, 11 in 12.
 Člen 10 se spremeni:
 v odstavku 2 se izraz „na ravni Skupnosti“ nadomesti z izrazom „na ravni Skupnosti, vključno s Švico“.
 Ne glede na horizontalno prilagoditev, navedeno v drugi alinei Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu, se navedbe „držav članic“ v členu 5 Uredbe (ES) št. 549/2004 ali v določbah Sklepa 1999/468/ES, navedene v navedeni določbi, ne nanašajo na Švico.
 Št. 550/2004
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (Uredba o izvajanju služb), kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo (ES) št. 1070/2009
 Komisija ima v Švici pooblastila po členih 9a, 9b, 15a, 16 in 17.
 Za namene tega sporazuma veljajo določbe Uredbe z naslednjimi prilagoditvami:
 (a)
 Člen 3 se spremeni:
 v odstavku 2 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“.
 (b)
 Člen 7 se spremeni:
 v odstavkih 1 in 6 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“.
 (c)
 Člen 8 se spremeni:
 v odstavku 1 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“.
 (d)
 Člen 10 se spremeni:
 v odstavku 1 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“.
 (e)
 Člen 16(3) se nadomesti z naslednjim:
 „3. Komisija o svoji odločitvi obvesti države članice in izvajalca služb, če ga pravno zadeva.“
 Št. 551/2004
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (uredba o zračnem prostoru), kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo (ES) št. 1070/2009
 Komisija ima v Švici pooblastila po členih 3a, 6 in 10.
 Št. 552/2004
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (uredba o interoperabilnosti), kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo (ES) št. 1070/2009
 Komisija uživa v Švici pooblastila, ki so ji dodeljena v skladu s členi 4, 7 in 10(3).
 Za namene tega sporazuma veljajo določbe Uredbe z naslednjimi prilagoditvami:
 (a)
 Člen 5 se spremeni:
 v odstavku 2 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“.
 (b)
 Člen 7 se spremeni:
 v odstavku 4 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“.
 (c)
 Priloga III se spremeni:
 v drugi in zadnji alinei oddelka 3 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“.
 Št. 2150/2005
 Uredba Komisije z dne 23. decembra 2005 o določitvi skupnih pravil za prilagodljivo uporabo zračnega prostora
 Št. 1033/2006
 Uredba Komisije z dne 4. julija 2006 o določitvi zahtev glede postopkov za načrte leta v fazi pred letom za enotno evropsko nebo, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 923/2012,
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 428/2013
 Št. 1032/2006
 Uredba Komisije z dne 6. julija 2006 o zahtevah za avtomatske sisteme za izmenjavo podatkov o letih za namen obveščanja, koordinacije in predaje letov med enotami kontrole letenja, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 30/2009
 Št. 1794/2006
 Uredba Komisije z dne 6. decembra 2006 o določitvi skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 1191/2010,
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 923/2012
 Št. 730/2006
 Uredba Komisije z dne 11. maja 2006 o razvrstitvi zračnega prostora in dostopu letov, upravljanih v skladu s pravili vizualnega letenja, nad nivo letenja 195, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 923/2012
 Št. 219/2007
 Uredba Sveta z dne 27. februarja 2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR), kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo Sveta (ES) št. 1361/2008,
 —
 Uredbo Sveta (EU) št. 721/2014
 Št. 633/2007
 Uredba Komisije z dne 7. junija 2007 o zahtevah za uporabo protokola prenosa sporočila o letu, ki se uporablja za namen obveščanja, koordinacije in predaje letov med enotami kontrole letenja, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 283/2011
 Št. 482/2008
 Uredba Komisije z dne 30. maja 2008 o vzpostavitvi sistema za zagotavljanje varnosti programske opreme, ki ga morajo uvesti izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, in spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 2096/2005
 Št. 29/2009
 Uredba Komisije z dne 16. januarja 2009 o zahtevah glede storitev podatkovnih zvez za enotno evropsko nebo, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 441/2014
 Za namene tega sporazuma velja besedilo Uredbe z naslednjo prilagoditvijo:
 v delu A Priloge I se doda „Switzerland UIR“.
 Št. 262/2009
 Uredba Komisije z dne 30. marca 2009 o določitvi zahtev za usklajeno dodelitev in uporabo spraševalnih kod Mode S za enotno evropsko nebo
 Št. 73/2010
 Uredba Komisije z dne 26. januarja 2010 o zahtevah glede kakovosti letalskih podatkov in letalskih informacij za enotno evropsko nebo
 Št. 255/2010
 Uredba Komisije z dne 25. marca 2010 o določitvi skupnih pravil za upravljanje pretoka zračnega prometa, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 923/2012
 Št. 691/2010
 Uredba Komisije z dne 29. julija 2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005 o skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1216/2011
 Korektivni ukrepi, ki jih sprejme Komisija v skladu s členom 14(3) Uredbe, so za Švico obvezni, potem ko se sprejmejo s sklepom Skupnega odbora.
 Št. C(2010) 5134
 Sklep Komisije z dne 29. julija 2010 o imenovanju organa za oceno uspešnosti enotnega evropskega neba
 Št. 2014/672
 Izvedbeni sklep Komisije z dne 24. septembra 2014 o razširitvi imenovanja organa za oceno uspešnosti enotnega evropskega neba
 Št. 176/2011
 Uredba Komisije z dne 24. februarja 2011 o informacijah, ki jih je treba dostaviti pred vzpostavitvijo in spremembo funkcionalnega bloka zračnega prostora
 Št. 2011/121
 Sklep Komisije z dne 21. februarja 2011 o vzpostavitvi vseevropskih ciljev uspešnosti in mejnih vrednosti opozarjanja za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa med letoma 2012 in 2014
 Št. 677/2011
 Uredba Komisije z dne 7. julija 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa (ATM) in spremembi Uredbe (EU) št. 691/2010
 Št. 2011/4130
 Sklep Komisije z dne 7. julija 2011 o imenovanju upravljavca omrežja za funkcije omrežja za upravljanje zračnega prometa (ATM) enotnega evropskega neba
 Št. 1034/2011
 Izvedbena uredba Komisije z dne 17. oktobra 2011 o nadzoru varnosti pri upravljanju letalskega prometa in službah letalske navigacije in spremembi Uredbe (EU) št. 691/2010
 Št. 1035/2011
 Izvedbena uredba Komisije z dne 17. oktobra 2011 o skupnih zahtevah za izvajanje služb navigacijskih služb v zračnem prometu ter o spremembi uredb (ES) št. 482/2008 in (EU) št. 691/2010, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 923/2012,
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 448/2014
 Št. 1206/2011
 Izvedbena uredba Komisije z dne 22. novembra 2011 o zahtevah glede identifikacije zrakoplova v okviru dejavnosti nadzora za enotno evropsko nebo
 Za namene tega sporazuma velja besedilo Uredbe z naslednjo prilagoditvijo:
 v Prilogi I se doda „Switzerland UIR“.
 Št. 1207/2011
 Izvedbena uredba Komisije z dne 22. novembra 2011 o določitvi zahtev glede učinkovitosti in interoperabilnosti nadzora za enotno evropsko nebo
 Št. 923/2012
 Izvedbena uredba Komisije z dne 26. septembra 2012 o določitvi skupnih pravil zračnega prometa in operativnih določb v zvezi z navigacijskimi službami in postopki zračnega prometa ter spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1035/2011 in uredb (ES) št. 1265/2007, (ES) št. 1794/2006, (ES) št. 730/2006, (ES) št. 1033/2006 in (EU) št. 255/2010
 Št. 1079/2012
 Izvedbena uredba Komisije z dne 16. novembra 2012 o zahtevah glede razmika med govornimi kanali za enotno evropsko nebo, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 657/2013
 Št. 390/2013
 Izvedbena uredba Komisije z dne 3. maja 2013 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja
 Št. 391/2013
 Izvedbena uredba Komisije z dne 3. maja 2013 o določitvi skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa
 Št. 409/2013
 Izvedbena uredba Komisije z dne 3. maja 2013 o opredelitvi skupnih projektov, vzpostavitvi mehanizma upravljanja in določitvi spodbud za podporo izvajanju osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi
 Št. 2014/132
 Izvedbeni sklep Komisije z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi vseevropskih ciljev uspešnosti za mrežo za upravljanje zračnega prometa in mejnih vrednosti opozarjanja za drugo referenčno obdobje 2015–2019
 Št. 716/2014
 Izvedbena uredba Komisije z dne 27. junija 2014 o vzpostavitvi pilotnega skupnega projekta za podporo izvajanju osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi
 6. Okolje in hrup
 Št. 2002/30
 Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. marca 2002 o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Skupnosti (členi 1–12 in 14–18)
 (Uporabljajo se spremembe Priloge I, ki izhajajo iz točke 2 oddelka G (Zračni promet) poglavja 8 (Prometna politika) Priloge II k Aktu o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike ter prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija.)
 Št. 89/629
 Direktiva Sveta z dne 4. decembra 1989 o omejevanju hrupa civilnih podzvočnih reaktivnih letal
 (členi 1–8)
 Št. 2006/93
 Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o reguliranju uporabe letal, ki jo ureja del II poglavja 3 zvezka 1 Priloge 16 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, druga izdaja (1988)
 7. Varstvo potrošnikov
 Št. 90/314
 Direktiva Sveta z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih
 (členi 1–10)
 Št. 93/13
 Direktiva Sveta z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah
 (členi 1–11)
 Št. 2027/97
 Uredba Sveta z dne 9. oktobra 1997 o odgovornosti letalskih prevoznikov v primeru nesreč (členi 1–8), kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo (ES) št. 889/2002
 Št. 261/2004
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 295/91
 (členi 1–18)
 Št. 1107/2006
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu
 8. Razno
 Št. 2003/96
 Direktiva Sveta z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije
 (člen 14(1)(b) in člen 14(2)).
 9. Priloge:
 A: Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije
 B: Določbe o finančnem nadzoru s strani Evropske unije v zvezi s švicarskimi udeleženci v dejavnostih Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA)
 (1) UL L 243, 27.9.2003, str. 6.
 PRILOGA A
 PROTOKOL O PRIVILEGIJIH IN IMUNITETAH EVROPSKE UNIJE
 VISOKE POGODBENICE SO SE –
 OB UPOŠTEVANJU, da skladno s členom 343 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 191 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (ESAE) Evropska unija in ESAE na ozemljih držav članic uživata privilegije in imunitete, ki jih potrebujeta za opravljanje svojih nalog –
 DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o Evropski skupnosti za atomsko energijo:
 POGLAVJE I
 NEPREMIČNINE, SREDSTVA, PREMOŽENJE IN POSLOVANJE EVROPSKE UNIJE
 Člen 1
 Prostori in stavbe Unije so nedotakljivi. Ne smejo se preiskovati, zaseči, zapleniti ali razlastiti. Nepremičnine in premoženje Unije ne morejo biti predmet upravnega ali pravnega prisilnega ukrepa brez dovoljenja Sodišča.
 Člen 2
 Arhivi Unije so nedotakljivi.
 Člen 3
 Unija, njena sredstva, prihodki in drugo premoženje so oproščeni vseh neposrednih davkov.
 Vlade držav članic vsakokrat, ko je mogoče, sprejmejo ustrezne ukrepe za odpustitev ali vračilo zneskov posrednih davkov ali davkov na promet, ki so vključeni v ceno nepremičnine ali premičnine, če Unija za svoje službene potrebe izvede večje nakupe, katerih cena vključuje tovrstne davke. Vendar uporaba teh ukrepov ne sme povzročiti izkrivljanja konkurence v Uniji.
 Ne odobri se oprostitev za davke in dajatve, ki so le plačilo za zagotavljanje javnih storitev.
 Člen 4
 Unija je oproščena vseh carin, prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za predmete, namenjene službeni uporabi; tako uvoženih predmetov se na ozemlju države, v katero so bili uvoženi, ne sme odplačno ali neodplačno odstopiti, razen pod pogoji, ki jih je odobrila vlada te države.
 Unija je oproščena tudi vseh carin ter prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za svoje publikacije.
 POGLAVJE II
 SPORAZUMEVANJE IN PREPUSTNICE
 Člen 5
 Pri uradnem sporazumevanju in prenosu vseh svojih dokumentov uživajo institucije Unije na ozemlju vsake države članice tako obravnavanje, kakršno ta država daje diplomatskim predstavništvom.
 Uradnega dopisovanja in drugega uradnega sporazumevanja institucij Unije se ne sme cenzurirati.
 Člen 6
 Članom in uslužbencem institucij Unije lahko predsedniki teh institucij izdajo prepustnice v obliki, ki jo bo določil Svet z navadno večino in ki jih organi držav članic priznajo kot veljavne potne dokumente. Te prepustnice se izdajo uradnikom in drugim uslužbencem pod pogoji, določenimi v kadrovskih predpisih za uradnike in pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev Unije.
 Komisija lahko sklepa sporazume, na podlagi katerih so te prepustnice priznane kot veljavni potni dokumenti na ozemlju tretjih držav.
 POGLAVJE III
 ČLANI EVROPSKEGA PARLAMENTA
 Člen 7
 Prosto gibanje članov Evropskega parlamenta do kraja zasedanja Evropskega parlamenta ali nazaj se ne sme upravno ali kako drugače omejevati.
 Člani Evropskega parlamenta uživajo pri carinskem in deviznem nadzoru:
 (a)
 enake olajšave, kot jih njihove vlade priznajo visokim uradnikom, ki potujejo v tujino zaradi začasne uradne naloge;
 (b)
 enake olajšave, kot jih vlade drugih držav članic podeljujejo predstavnikom tujih vlad na začasni uradni nalogi.
 Člen 8
 Zoper člana Evropskega parlamenta se ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti.
 Člen 9
 Med zasedanjem Evropskega parlamenta njegovi člani uživajo:
 (a)
 na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;
 (b)
 na ozemlju vseh drugih držav članic imuniteto pred kakršnim koli priporom in sodnim postopkom.
 Za člane velja imuniteta tudi, ko potujejo na kraj zasedanja Evropskega parlamenta in nazaj.
 Kadar je član zaloten pri storitvi kaznivega dejanja, sklicevanje na imuniteto ni mogoče in Evropskemu parlamentu ne preprečuje uresničevanja pravice do odvzema imunitete svojemu članu.
 POGLAVJE IV
 PREDSTAVNIKI DRŽAV ČLANIC, KI SODELUJEJO PRI DELU INSTITUCIJ EVROPSKE UNIJE
 Člen 10
 Predstavniki držav članic, ki sodelujejo pri delu institucij Unije, njihovi svetovalci in tehnični strokovnjaki pri opravljanju svojih nalog in medtem, ko potujejo do kraja zasedanja in nazaj, uživajo običajne privilegije, imunitete in olajšave.
 Ta člen se uporablja tudi za člane svetovalnih organov Unije.
 POGLAVJE V
 URADNIKI IN DRUGI USLUŽBENCI EVROPSKE UNIJE
 Člen 11
 Na ozemlju vsake države članice in ne glede na njihovo državljanstvo, uradniki in drugi uslužbenci Unije:
 (a)
 uživajo, ob upoštevanju določb Pogodb, ki se nanašajo na odgovornost uradnikov in drugih uslužbencev do Unije in na pristojnost Sodišča v sporih med Unijo in njenimi uradniki in drugimi uslužbenci, imuniteto pred sodnimi postopki za dejanja, storjena pri opravljanju uradnih dolžnosti, vključno z izgovorjenimi ali zapisanimi besedami. To imuniteto uživajo tudi po prenehanju funkcije;
 (b)
 zanje ter za njihove zakonce in vzdrževane družinske člane ne veljajo omejitve glede priseljevanja ali formalnosti glede registriranja tujcev;
 (c)
 glede monetarnih ali deviznih predpisov uživajo enake olajšave, kot jih imajo običajno uradniki mednarodnih organizacij;
 (d)
 imajo pravico, da brez carine uvozijo pohištvo in druge predmete za osebno uporabo, ko prvič prevzamejo dolžnost v zadevni državi, ter pravico, da jih potem ob prenehanju dolžnosti v tej državi brez carin ponovno izvozijo; v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uveljavljajo to pravico, šteje za potrebne;
 (e)
 imajo pravico uvoziti brez carine avtomobil za osebno uporabo, pridobljen v državi njihovega zadnjega prebivališča ali državi njihovega državljanstva, pod pogoji, ki veljajo na domačem trgu te države, ter ga ponovno izvoziti brez carine, v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uresničujejo to pravico, šteje za potrebne.
 Člen 12
 Uradniki in drugi uslužbenci Unije so dolžni plačevati davek v korist Unije od plač, mezd in prejemkov, ki jih prejemajo od Unije, v skladu s pogoji in postopki, ki jih določita Evropski parlament in Svet z uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z zadevnimi institucijami.
 Oproščeni so nacionalnih davkov od plač, mezd in prejemkov, ki jih plačujejo Uniji.
 Člen 13
 Pri izvajanju davka od dohodka, od premoženja in od dediščin ter pri uporabi konvencij o izogibanju dvojnega obdavčevanja, sklenjenih med državami članicami Unije, se za uradnike in druge uslužbence Unije, ki imajo izključno zaradi opravljanja svojih dolžnosti v službi Unije prebivališče na ozemlju države članice, ki ni država njihovega davčnega domicila v času, ko nastopijo službo pri Uniji, šteje tako v državi njihovega dejanskega prebivališča kot v državi njihovega davčnega domicila, da so obdržali domicil v slednji državi, če je ta država članica Unije. Ta določba se uporablja tudi za zakonca, kolikor ta sam ne opravlja pridobitne dejavnosti in za vzdrževane otroke, za katere skrbijo osebe iz tega člena.
 Premičnine oseb iz prejšnjega odstavka, ki so na ozemlju države bivanja, so v tej državi oproščene davka od dediščin; pri odmeri tega davka se ob upoštevanju pravic tretjih držav in ob morebitni uporabi določb mednarodnih konvencij o dvojnem obdavčevanju šteje, da so take premičnine na ozemlju države davčnega domicila.
 Pri uporabi določb tega člena se ne upošteva domicil, pridobljen izključno zaradi opravljanja dolžnosti v službi drugih mednarodnih organizacij.
 Člen 14
 Evropski parlament in Svet z uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z zadevnimi institucijami določita sistem socialnovarnostnih dajatev za uradnike in druge uslužbence Unije.
 Člen 15
 Evropski parlament in Svet z uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z drugimi zadevnimi institucijami določita kategorije uradnikov in drugih uslužbencev Unije, za katere se v celoti ali delno uporabljajo določbe člena 11, drugega odstavka člena 12 in člena 13.
 Vladam držav članic se redno sporočajo imena, službeni položaji in naslovi uradnikov in drugih uslužbencev, vključenih v take kategorije.
 POGLAVJE VI
 PRIVILEGIJI IN IMUNITETE PREDSTAVNIŠTEV TRETJIH DRŽAV PRI EVROPSKI UNIJI
 Člen 16
 Država članica, na ozemlju katere ima Unija sedež, priznava predstavništvom tretjih držav, ki so akreditirane pri Uniji, običajne diplomatske imunitete.
 POGLAVJE VII
 SPLOŠNE DOLOČBE
 Člen 17
 Uradnikom in drugim uslužbencem Unije se priznajo privilegiji, imunitete in olajšave izključno v interesu Unije.
 Vsaka institucija Unije mora uradniku ali drugemu uslužbencu odvzeti priznano imuniteto, kadar meni, da odvzem imunitete ni v nasprotju z interesi Unije.
 Člen 18
 Institucije Unije sodelujejo s pristojnimi organi zadevnih držav članic pri uporabi tega protokola.
 Člen 19
 Členi od 11 do 14 in člen 17 se uporabljajo za člane Komisije.
 Člen 20
 Členi od 11 do 14 in člen 17 se uporabljajo za sodnike, generalne pravobranilce, sodnega tajnika in pomožne poročevalce Sodišča Evropske unije, ne da bi to posegalo v določbe člena 3 Protokola o statutu Sodišča Evropske unije, ki se nanaša na imuniteto sodnikov in generalnih pravobranilcev pred sodnimi postopki.
 Člen 21
 Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko investicijsko banko, za člane njenih organov, njene zaposlene in za predstavnike držav članic, ki sodelujejo pri njenem delu, ne da bi to posegalo v določbe protokola o statutu banke.
 Poleg tega je Evropska investicijska banka oproščena vseh davkov in podobnih dajatev ob povečanju svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka sedež. Ob njenem prenehanju delovanja ali likvidaciji prav tako ni nikakršnih dajatev. Dejavnosti banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu z njenim statutom, pa tudi niso predmet kakršnih koli prometnih davkov.
 Člen 22
 Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko centralno banko, za člane njenih organov in zaposlene, brez poseganja v določbe Protokola o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke.
 Poleg tega je Evropska centralna banka oproščena vseh davkov in podobnih dajatev ob povečanju svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka sedež. Dejavnosti banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu s statutom Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, niso predmet kakršnih koli prometnih davkov.
 Dodatek
 POSTOPKI ZA UPORABO PROTOKOLA O PRIVILEGIJIH IN IMUNITETAH EVROPSKE UNIJE V ŠVICI
 1. Razširitev uporabe na Švico
 Kadar koli Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Protokol) vsebuje sklicevanja na države članice, se razume, da se ta sklicevanja enako uporabljajo za Švico, razen kadar naslednje določbe določajo drugače:
 2. Izvzetje Agencije iz posredne obdavčitve (vključno z DDV)
 Blago in storitve, ki se izvažajo iz Švice, niso zavezani švicarskemu davku na dodano vrednost (DDV). Če gre za blago in storitve, dobavljene Agenciji v Švici za njeno službeno rabo, se oprostitev DDV v skladu z drugim odstavkom člena 3 Protokola izvede z vračilom. Oprostitev plačila DDV se odobri, če dejanska skupna nakupna cena blaga in storitev, navedenih v računu ali enakovrednem dokumentu, znaša vsaj 100 švicarskih frankov (vključno z davkom).
 Vračilo DDV se odobri ob predložitvi švicarskih obrazcev, predvidenih za ta namen, Glavnemu oddelku za DDV Zvezne davčne uprave. Zahtevki za vračilo se morajo praviloma obravnavati v treh mesecih po njihovi vložitvi skupaj s potrebnimi dokazili.
 3. Postopki uporabe pravil za osebje Agencije
 Kar zadeva drugi odstavek člena 12 Protokola, Švica po načelih svojega nacionalnega prava in v smislu člena 2 Uredbe Sveta (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 (1) oprosti uradnike in druge uslužbence Agencije zveznih, kantonskih in občinskih davkov na plače, mezde in prejemke, ki jim jih izplačuje Evropska unija in ki so zavezani notranjemu davku v korist slednje.
 Za uporabo člena 13 Protokola se Švica ne šteje za državo članico v smislu točke 1 zgoraj.
 Uradniki in drugi uslužbenci Agencije ter njihovi družinski člani, ki so vključeni v sistem socialnega zavarovanja za uradnike in druge uslužbence Evropske unije, se niso dolžni vključiti v švicarski sistem socialnega zavarovanja.
 Sodišče Evropske unije ima izključno pristojnost za vse zadeve, ki se nanašajo na odnose med Agencijo ali Komisijo in njunim osebjem, v zvezi z uporabo Uredbe (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (2) in drugih določb prava Evropske unije, ki opredeljujejo pogoje dela.
 (1) Uredba Sveta (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 z dne 25. marca 1969 o določitvi kategorij uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, za katere se uporabljajo določbe člena 12, drugega odstavka člena 13 in člena 14 Protokola o privilegijih in imunitetah Skupnosti (UL L 74, 27.3.1969, str. 1).
 (2) Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o določitvi kadrovskih predpisov za uradnike in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ter uvedbi posebnih ukrepov, ki se začasno uporabljajo za uslužbence Komisije (pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev) (UL L 56, 4.3.1968, str. 1).
 PRILOGA B
 FINANČNI NADZOR ŠVICARSKIH UDELEŽENCEV PRI DEJAVNOSTIH V OKVIRU EVROPSKEGA SPORAZUMA O ZRAČNEM PROMETU
 Člen 1
 Neposredno sporazumevanje
 Agencija in Komisija neposredno komunicirata z vsemi fizičnimi ali pravnimi osebami s sedežem v Švici, ki sodelujejo pri dejavnostih Agencije kot pogodbeniki, udeleženci programov Agencije, prejemniki plačil iz proračuna Agencije ali Skupnosti ali kot podizvajalci. Te osebe lahko Komisiji in Agenciji neposredno pošljejo vse ustrezne informacije in dokumentacijo, ki jih morajo sporočiti na podlagi predpisov, navedenih v tem sklepu, in na podlagi pogodb ali sporazumov, sklenjenih v skladu z navedenimi predpisi, ter odločitev, sprejetih v skladu z navedenimi predpisi.
 Člen 2
 Pregledi
 1. V skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1) in finančno uredbo, sprejeto na upravnem odboru Agencije 26. marca 2003, v skladu z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 (2) ter z drugimi predpisi, navedenimi v tem sklepu, lahko sklenjene pogodbe ali sporazumi ter odločitve, sprejete z upravičenci s sedežem v Švici, predvidijo možnost znanstvenih, finančnih, tehnoloških ali drugih revizij, ki jih lahko pri njih ali pri njihovih podizvajalcih kadar koli opravijo uradniki Agencije in Komisije ali druge osebe s pooblastilom Agencije in Komisije.
 2. Uradniki Agencije in Komisije ter druge osebe, ki jih pooblastita Agencija in Komisija, morajo imeti ustrezen dostop do lokacij, del in dokumentov ter vseh informacij, tudi v elektronski obliki, ki jih potrebujejo za izvajanje takih revizij. Ta pravica dostopa se izrecno navede v pogodbah ali sporazumih, sklenjenih za izvajanje predpisov, na katere se sklicuje ta sklep.
 3. Evropsko računsko sodišče ima enake pravice kot Komisija.
 4. Revizije se lahko opravijo v petih letih po izteku veljavnosti tega sklepa ali v skladu s pogoji, navedenimi v sklenjenih pogodbah ali sporazumih ter v sprejetih odločitvah.
 5. Švicarska zvezna finančna inšpekcija se vnaprej obvesti o revizijah, opravljenih na švicarskem ozemlju. To obveščanje ni pravni pogoj za izvedbo teh revizij.
 Člen 3
 Pregledi na kraju samem
 1. Po tem sklepu je Komisija (OLAF) pooblaščena za izvajanje kontrol in inšpekcijskih pregledov na kraju samem na švicarskem ozemlju v skladu s pogoji iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (3).
 2. Preverjanja in preglede na kraju samem pripravlja in izvaja Komisija v tesnem sodelovanju s Švicarsko zvezno finančno inšpekcijo ali drugimi pristojnimi švicarskimi organi, ki jih določi Švicarska zvezna finančna inšpekcija in ki jih je treba pravočasno obvestiti o predmetu, namenu in pravni podlagi preverjanj in pregledov, tako da lahko zagotovijo vso potrebno pomoč. V ta namen lahko uradniki pristojnih švicarskih organov sodelujejo pri preverjanjih in pregledih na kraju samem.
 3. Komisija in pristojni švicarski organi lahko skupaj opravljajo preverjanja in preglede na kraju samem, če to želijo zadevni pristojni švicarski organi.
 4. Če udeleženci programa nasprotujejo preverjanju ali pregledu na kraju samem, švicarski organi v skladu z nacionalnimi pravili zagotovijo inšpektorjem Komisije vso potrebno pomoč, da lahko ti opravijo svojo nalogo preverjanja in pregleda na kraju samem.
 5. Komisija Švicarsko zvezno finančno inšpekcijo v najkrajšem možnem času obvesti o vsakem dejstvu ali sumu v zvezi z nepravilnostjo, ki jo je odkrila med preverjanjem ali pregledom na kraju samem. Komisija mora navedeni organ v vsakem primeru obvestiti o rezultatih takih preverjanj in pregledov.
 Člen 4
 Obveščanje in posvetovanje
 1. Za pravilno izvajanje te priloge si pristojni švicarski organi in organi Skupnosti redno izmenjujejo informacije in se, na zahtevo ene od pogodbenic, posvetujejo.
 2. Pristojni švicarski organi nemudoma obvestijo Agencijo in Komisijo, če naletijo na kakršno koli dejstvo ali sum glede nepravilnosti v zvezi s sklepanjem in izvajanjem pogodb ali sporazumov, sprejetih pri uporabi predpisov, navedenih v tem sklepu.
 Člen 5
 Zaupnost
 Informacije v kakršni koli obliki, sporočene ali pridobljene v skladu s to prilogo, so poslovna skrivnost in so varovane tako, kot za podobne informacije določajo švicarsko nacionalno pravo in ustrezne določbe, ki se uporabljajo za institucije Skupnosti. Take informacije se ne smejo sporočati drugim osebam kot tistim v institucijah Skupnosti, državah članicah ali v Švici, ki jih morajo poznati zaradi svoje funkcije, niti se ne smejo uporabljati v drug namen kot za zagotavljanje učinkovitega varovanja finančnih interesov pogodbenic.
 Člen 6
 Upravni ukrepi in kazni
 Brez poseganja v izvajanje švicarskega kazenskega prava lahko Agencija ali Komisija predpiše upravne ukrepe in sankcije v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 (4) ter z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (5).
 Člen 7
 Izterjava in izvršba
 Odločitve, ki jih Agencija ali Komisija sprejme znotraj področja uporabe tega sklepa in ki vsebujejo finančne obveznosti za tiste osebe, ki niso države, se izvršujejo v Švici.
 Nalog za izvršbo mora izdati organ, ki ga imenuje švicarska vlada in ki mora o tem obvestiti Agencijo ali Komisijo, pri čemer ni potrebna nobena druga formalnost razen overitve verodostojnosti akta. Izvršba poteka v skladu s poslovnikom Švice. Zakonitost odločbe o izvršbi nadzira Sodišče Evropske unije.
 Sodbe Sodišča Evropske unije na podlagi arbitražne klavzule so izvršljive pod istimi pogoji.
 (1) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, str. 1).
 (2) Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 357, 31.12.2002, str. 72).
 (3) Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).
 (4) Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 357, 31.12.2002, str. 1).
 (5) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).