text:
Araali meri ehk Araal on umbjärv Kesk-Aasias, mis jääb Kasahstani ja Usbekistani (Karakalpakkia) territooriumile.
 Araali meri paikneb Kesk-Aasia suuremate kõrbete (Karakum, Kõzõlkum ja Üstirti platoo) vahel ning tema valgala pindala on kokku 1,8 miljonit ruutkilomeetrit. Valgala jaguneb järgmiste riikide vahel: Kasahstan, Usbekistan, Türkmenistan, Tadžikistan, ja Afganistan.
 Araali mere veehulk sõltub eelkõige aurumisest ja kahest suuremast sissevoolavast jõest – Amudarjast ja Sõrdarjast. Väiksem osatähtsus on ka põhjavee juurdevoolul.
 Araali meri oli eelmise sajandi keskpaigani suuruselt neljas järv maailmas, kuid tänaseks on ta inimtegevuse tõttu oma veemahust kaotanud üle 90%. Kuivamise peamiseks põhjuseks on Amudarja ja Sõrdarja vete ülemäärane kasutamine põldude niisutamiseks.
 Araali endise merepõhja alale tekkinud uut soolakõrbe kutsutakse Aralkumiks.
 Nimi
 Araali meri on aegade jooksul kandnud mitmeid nimesid. Aleksander Suure ajal kutsuti järve Amudarja endise nime (vanakreeka nimi Oxos) järgi Oxose järveks. Esimesed kirjalikud andmed Araali mere kohta pärinevad 9.–11. sajandist, mil veekogu kutsuti ajaloolise riigi järgi Horezmi järveks.
 Sõna aral pärineb türgi keelest, mis tõlkes tähendab saart. 17. sajandil kutsuti selle nimega ühte Amudarja deltas asuvat saart. Hiljem laienes nimi kogu deltale ja järvele. Nimetust Araali meri kasutati esmakordselt Vene päritolu kaardil aastal 1697. Enne seda nimetati Venemaal järve Siniseks mereks (Синее море).
 Ajalugu
 Vanus
 Pliotseeni-eelsel perioodil oli Araali mere piirkonnas suurem veekogu, mis oli ühenduses Kaspia merega. Järgnenud ajastikel toimus veekogude järkjärguline eraldumine.
 Araali mere geoloogiline vanus pole kuigi suur – arvestuslikult ligi 140 000 aastat. Neogeeni ajastul moodustusid tektooniliste liikumiste tulemusena suurel Turaani madalikul kolm nõgu: Horezm, Sarygamyş ja Araal. Sellel perioodil voolas Amudarja jõgi läbi Karakumi kõrbe Kaspia merre. Umbes 70 000 aastat tagasi pööras jõgi põhja poole ning tungis Horezmi nõkku, kus moodustus suur järv. Aja jooksul täitus järv setetega ning selle asemele moodustus jõeharudega tasandik. Hilispleistotseenis (10 000 – 12 000 aastat tagasi) pöördus Amudarja läände ja jõudis Sarygamyşi nõkku, muutes selle järveks. Ligi 4000 aastat tagasi pöördus Amudarja põhja ja jõudis Araali nõkku, kuhu samal ajal voolas ka Sõrdarja jõgi. Kahe Kesk-Aasia suurima jõe vete ühinemisel moodustus suur Araali järv, mis piirnes läänes Üstirti platooga, lõunas Karakumi ja Kõzõlkumi kõrbega, idas Betbakdala kõrbe ja Karatau mäestikuga ning põhjas Ülken Borsõki ja Araali Karakumi kõrbega.
 Veetaseme kõikumine
 Viimase 10 000 – 15 000 aasta jooksul on Araali mere veetase kõikunud üle 20 m. Veetaseme kõikumised olid kuni eelmise sajandini seotud peamiselt Amudarja jõe kõrvalekaldumisega lääne poole, mistõttu jõgi voolas Sarygamyşi järve ja sealt aeg-ajalt (kõrge veetaseme korral) Uzboi jõe oru kaudu ka Kaspia merre. Amudarja kõrvalekaldumise põhjused olid nii looduslikud (jõe settimine ja vasaku kalda sissevarisemine kevadiste üleujutuste ajal) kui ka inimtekkelised (ebaõnnestunud niisutuskanalite rajamine ning tammide ja muldvallide tahtlik lõhkumine konfliktide ajal).
 Järve olukord 20. sajandi keskel
 Järve veetase püsis üsna stabiilne (keskmine kõrgus üle maailmamere pinna oli 53 m) 1960. aastateni. Järvevee läbipaistvus oli kuni 25 m ja keskmine soolsus 9–10‰.
 Enne järve kuivamise algust ja soolsuse suurenemist oli Araali meres riimvesi. Järv polnud kuigi sügav (keskmine sügavus 16 m) ning selle põhjas oli rikkalikult muda ja orgaanilist ainet. Pea kogu rannikupiirkond oli kaetud rohke taimestikuga, näiteks Sõrdarja ja Amudarja mitmekesised ja suured ökosüsteemid olid omavahel ühendatud liigirikaste märgaladega. Araali mere ökosüsteem oli üsna produktiivne, kuigi planktoni ja zoobentose taksonoomiline mitmekesisus polnud kuigi suur. Araali meri oli asustatud magevee kalafaunaga, kes oli kohastunud eluks riimvees ning käis kudemas mageveelistes jõgedes.
 Lisaks kaladele elasid Araali meres järgmised pärismaised loomad: keriloomad (57 liiki), rullikulised (15), vesikirbulised (14), ripsussid (12), karpvähilised (11), väheharjasussid (10), karbid (9), aerjalalised (7), vesilestad (7), teod (3) ja ümarussid (1).
 Rannik ja saared
 Põhjarannik oli kohati kõrgem, kohati tasane, rannajoon oli hästi liigendunud. Idarannik oli liivane, üsna tasane ning paljude väikeste saarte ja lahtedega. Lõunaranniku moodustas suures ulatuses Amudarja jõe delta. Lääneranniku kallas on tänu Üstirti platoole kõrge (180–200 m) ja üsna vähe liigendunud.
 1960. aastal oli järves ligi 1100 sellist saart, mille pindala ületas ühe hektari. Teistest olulisemalt suuremad olid 12 saart, sh Barsakelmes, Kökaral, Lazarev, Vozroždenije. Seoses järve kuivamisega olid 21. sajandi alguseks peaaegu kõik saared mandriga kokku kasvanud.
 Kalafauna
 Araali mere kalafauna on ajalooliselt olnud küllaltki väikese mitmekesisusega. Sinna kuulus veidi üle 20 liigi, kellest enamus olid karplaste sugukonnast. See on seotud järve geoloogilise ajalooga, mille jooksul on veetase ja soolsus järves suurel määral kõikunud. Esindatud liigid olid enamasti rohkearvulised siirdekalad, kes kudesid nii Amudarja ja Sõrdarja ülemjooksul kui ka deltades. Näiteks šipi kudemisteekonna pikkuseks oli ligi 2600 km. Araali mere basseinis elutses ka mitmeid endeemseid kalade alamliike.
 Pärismaiste liikide hulka kuulusid:
 Viimase 50 aasta jooksul on Araali mere kalafauna läbi teinud mitmeid drastilisi muutusi. Esimene kriis saabus aastatel 1957–1960, kui planeeritud ja mitteplaneeritud tegevuse tõttu introdutseeriti järve üle 20 kalaliigi, kellest enamus seal ka levima hakkasid.
 Sissetoodud võõrliikide hulka kuulusid näiteks Läänemerest sissetoodud räim (1954–1959); Hiinast toodud pakslaup, jämepea ja valgeamuur (1960–1961); Aasovi merest lest (1979–1987); Kaspia merest Liza auratus ja Liza saliens (1954–1956).
 Teine kriis saabus aastatel 1971–1976, kui vee soolsus tõusis kõrgemale tasemest 12–14‰, mille tõttu hakkasid pärismaised kalaliigid järvest kaduma. Kolmas kriis saabus aastatel 1986–1989, kui järv jagunes kaheks ja soolsus tõusis tasemeni 23–25‰. Selleks ajaks olid pärismaised kalaliigid järvest välja surnud või jõgedesse lahkunud. 1980. aastate lõpuks elas Araali meres kaladest 7 võõrliiki, 10 zooplanktoni liiki ja 11 bentose liiki.
 Tänapäeval ei ela liigsuure soolsuse tõttu Suur-Araalis ühtegi kalaliiki. Väike-Araali ökosüsteem on hakanud pärast tammi valmimist vähehaaval taastuma ning soolasest järvest pagenud kalad on hakanud Sõrdarjast tagasi tulema. 2007. aastal registreeriti Väike-Araalis järgmised kalaliigid: räim, lest, Atherina boyeri caspia, Knipowitschia caucasicus, jõemudil (Neogobius fluviatilis), ümarmudil, Neogobius syrman, Neogobius kessleri, Pungitius platygaster, Proterorchinus marmoratus, valgeamuur ja koha. Šipid on nii Araali meres kui ka selle vesikonnas nüüdseks täielikult välja surnud.
 Kliima
 Järve põhjaosas valitseb mandriline paraskliima, lõunaosas aga lähistroopiline mandriline kliima. Aastane õhutemperatuuri amplituud on 33–36 °C. Suvi saabub, kui õhutemperatuur kerkib päeval üle 20 °C ja kestab tavaliselt 100–105 ööpäeva. Suved on piirkonnas tavaliselt kuumad ja kuivad, maksimaalne õhutemperatuur järve lõunaregioonis on ulatunud +39 °C-ni. Juuli keskmine õhutemperatuur on +26...+33 °C. Talvel on põhjaranniku lähedal jaanuari keskmine õhutemperatuur −10...–15 °C, lõunarannikul kohati kuni 0 °C. Aasta keskmine sademete hulk on vahemikus 20–120 mm. Veetemperatuur veepinna lähedal on suvel kuni 26–30 °C. Jää hakkab järve põhja- ja kirderanniku lähedal moodustuma novembri teises dekaadis. Novembri lõpuks ilmuvad esimesed jääkirmed ka lõunaranniku lähedal. Jääkate on kõige ulatuslikum veebruari keskel, kuid veebruari lõpus hakkab jää järve lõunaosas lagunema ning see protsess on tavaliselt küllaltki intensiivne. Jääd esineb järvel keskmiselt 4–5 kuul aastas.
 Järve intensiivse kuivamise tõttu on muutunud ka seda ümbritsevate alade kliima rohkem kontinentaalsemaks. Suhteline õhuniiskus on langenud kevadel ja suvel keskmiselt kuni 9%. Pikenenud on nii suve- kui ka talveperiood. Kevad saabub 7 ja sügis 12–13 päeva hiljem. Vegetatsiooniperiood on lühenenud 10–12 päeva võrra. Oluliselt on kasvanud sademeteta päevade arv.
 Veemahu vähenemine ja soolsuse suurenemine
 Veemahu vähenemine
 Araali merd toitvate jõgede keskmine vooluhulk on Amudarjal 75 ja Sõrdarjal 37 km3 aastas (kahe peale kokku 112 km3/a). Sõltuvalt sademete hulgast ja õhutemperatuurist võib aastane jõgede vooluhulk erineda 15–21%. Kuna Araali merd toitvate jõgede vesikonnas on traditsiooniliselt vett kasutatud põldude niisutamiseks, siis sõltub järve veetase otseselt ärakasutatavast veehulgast.
 Kuni 1950. aastateni kasutati kahe suurema jõe vooluhulgast niisutamiseks 29–33 km3/a. 1950. aastatel suurendati niisutavate põldude pindalasid ja ehitati veehoidlaid, mistõttu suurenes ärajuhitava vee hulk 35–42 km3/a. Sel perioodil esinev suurem sademete hulk kompenseeris puudujäägi, mistõttu järvevee tase püsis veel stabiilsena. Alates 1961. aastast algas aga järsk veerežiimi muutuste periood. Kasutatava vee hulk tõusis 70–75 km3/a, mis ei tasakaalustanud enam aurumist ning veetase hakkas järves pidevalt langema. Ajavahemikus 1971–1980 jõudis aastas järve vaid keskmiselt 10% jõgede vooluhulgast ning mõnel kuivemal aastal ei jõudnud järve mööda jõgesid üldse vett. 1970.–1980. aastatel ulatus vee puudujääk aastas keskmiselt üle 30 km3, mistõttu langes veetase sel perioodil eriti kiires tempos. Sõrdarja vesi praktiliselt ei jõudnud järveni aastatel 1974–1986, Amudarja vesi aga aastatel 1982–1983, 1985–1986 ja 1989.
 Alates 1960. aastatest on Araali mere pindala seoses veemahu vähenemisega pidevalt ja kiires tempos vähenenud. Järve pindala on tänapäeval üle viie korra väiksem, kui möödunud sajandi keskel.
 Soolsus
 20. sajandi esimesel poolel jõudis mööda jõgesid Araali merre 25,5 miljonit tonni soolasid, ning järvevesi oli kaltsiumkarbonaadiga üle küllastunud. Enamus sellest sadestus jõe ja järvevee segunemisel madalikes, lahtedes ja filtreerivates järvedes põhja-, ida- ja lõunaranniku läheduses (lääneranniku kallas on järsk ja piirneb platooga). Sellel perioodil oli järvevee soolsus 9,6–10,3‰.
 Seoses jõgede veerežiimi drastilise muutumisega on muutunud ka jõgede vee kvaliteet. Kuna jõgedes on kasvanud pinnasevee (niisutuspõldusid läbinud vesi) osakaal, siis on suurenenud oluliselt soolade sisaldus ja vee saastatus. Kuivematel aastatel on Amudarja vee soolasisaldus 0,8–1,0 ja Sõrdarjal 1,5–2,0 g/l. Mõnel aastal on täheldatud ka suuremaid näitajaid. Seetõttu on soolade juurdevool merre vähenenud vaid 18%, samal ajal on aga vee juurdevool vähenenud üle 46%. Samuti on märkimisväärselt muutunud soolade koostis. Seoses karbonaatide osakaalu vähenemisega on kaks korda vähenenud soolade settimine jõe- ja järvevee segunemise piirkonnas.
 Pärast järve kahanemise algust on vee soolsus järjepidevalt tõusnud. Järve jagunemise järel Suur- ja Väike-Araaliks oli 1989. aastal soolsus 28–30‰. Järjest kahaneva Suur-Araali lääneosas ulatub soolsus tänapäeval kohati kuni 200‰ (g/l), samas on Väike-Araalis pärast Kökaral tammi valmimist (2005) soolsus vähenenud ja ulatub nüüdisajal keskmiselt 13‰.
 Suur-Araal ja Väike-Araal
 Seoses veemahu pideva vähenemisega jagunes Araali meri aastatel 1985–1986 kaheks – Suur-Araaliks ja Väike-Araaliks, mis ei ole omavahel ühenduses. Järvevee tase oli selleks ajaks langenud alates 1960. aastast ligi 12 meetrit.
 Väike-Araal asub Kasahstani territooriumil. Sinna suubub Sõrdarja, mille pindala enam ei vähene 2005. aastal valminud tammi tõttu. Pärast tammi valmimist paranes Väike-Araali olukord märgatavalt. Kui vahetult enne tammi ehitamist suutis Väike-Araalis vee suure soolsuse tõttu elada veel vaid üks kalaliik (lest), siis 2008. aastal registreeriti neid juba 15.
 Suur-Araal moodustab Araali merest põhiosa, mille jagab kaheks Vozroždenije saar (pool)saar. Suur-Araali lõunaossa suubub teine Araali merd toitnud jõgi – Amudarja. 2008. aastaks oli Suur-Araali idaosa praktiliselt ära kuivanud. Sügavamat lääneosa lähiajal ärakuivamine veel ei ähvarda.
 Järve kuivamise ajalugu
 1917. aastal toimunud Oktoobrirevolutsiooni järel saavutasid bolševikud võimu Araali mere piirkonnas ning 1918. aastal kirjutas V. I. Lenin alla dekreedile, mille järgi pidi eraldatama 50 miljonit rubla niisutuskanalite rajamiseks Turkestani. Eesmärgiks oli kasvatada riisi, meloneid, teravilja ja eelkõige puuvilla. Puuvill, mida selles piirkonnas nimetati valgeks kullaks, pidi saama tähtsaks eksportartikliks. See plaan viidigi ellu ning Usbekistan on tänini üks maailma suuremaid puuvillaeksportijaid.
 Niisutuskanaleid hakati laialdaselt rajama 1930. aastatel. Paljud neist ehitati halvasti, nii et nad lasid vett läbi või lasksid veel ära aurata. Veekadu kanalitest oli suurem kui 50%. Praegugi on kõigest 12% Usbekistani niisutuskanalite kogupikkusest veekindel.
 1960. aastaks oli suurem osa Araali merre suubuvate jõgede veest juhitud järvest mööda. 1960. aastatel hakkas järv kokku kuivama. Ajavahemikus 1961–1970 langes veetase keskmiselt 20 cm aastas. 1970. aastatel oli veetaseme languse kiirus juba 50–60 cm aastas ja 1980. aastatel 80–90 cm aastas. Hoolimata sellest suurendati niisutusvee hulka: Amudarjast ja Sõrdarjast võetava vee maht kahekordistus ajavahemikus 1960–1980.
 Järve kadumist nägid Nõukogude teadlased ette juba 1960. aastatel. 1974 avaldas NSVL Teaduste Akadeemia teenistusalaseks kasutamiseks brošüüri, milles väga täpselt prognoositi saabuvaid tagajärgi. Selles öeldi, et vee ohjeldamatu kulutamine puuvillapõldude niisutamiseks ei anna reaalset toodangu kasvu. Mere pindala vähenemise tõttu muutub kliima kontinentaalsemaks ning mere alt satub ümberkaudsetele aladele sool, mistõttu puuvill ei valmi. Looduslike tingimuste halvenemist saab korvata ainult pestitsiidide massilise kasutamisega, mis aga toob kaasa kohalike elanike haigestumuse tõusu, kuid saake praktiliselt ei tõsta. Neid hoiatusi ei võetud kuulda.
 Järve pindala oli 20. sajandi lõpuks vähenenud umbes 60% ja maht ligi 80%. Veetase oli langenud 17 meetrit. Aastaks 1998 oli pindala vähenenud 28 687 ruutkilomeetrile, mis tähendas järve 8. kohta maailmas. Samal ajal oli järve soolsus kasvanud umbes 10 promillilt 45 promillini.
 Järve praegune olukord
 Araali meri oli eelmise sajandi keskpaigani suuruselt neljas järv maailmas, kuid tänaseks on ta inimtegevuse tõttu oma veemahust kaotanud üle 90%. Järve ruumala oli 1960. aastal 1089 km3, 2011. aastal aga hinnanguliselt vaid 90 km3. NASA satelliidifotolt on näha, et 2011. aastaks on järv jagunenud 3–4 väiksemaks järveks.
 Kui 1960. aastal oli järve pindala 67 499 ruutkilomeetrit, siis 2011. aastal on pindala hinnanguliselt vähenenud 12 130 ruutkilomeetrile. 2014. aasta augustis tehtud satelliidifotod näitasid, et Suur-Araal oli täielikult ära kuivanud.
 Väike-Araali püütakse säilitada. Oktoobris 2003 teatas Kasahstani valitsus plaanist rajada betoonist tamm Araali mere kahe poole vahele, et tõsta Väike-Araali veetaset ja vähendada selle soolsust. Tamm valmis 2005. aastal ja on varustatud lüüsiga, mille abil saab üleliigset vett lasta Suur-Araali. Aasta pärast tammi valmimist tõusis Väike-Araali veetase 8 meetri võrra – 38 meetrile – ning selle pindala on suurenenud 30% võrra.
 Suur-Araal on rahanappuse tõttu saatuse hooleks jäetud. Selle kuivamisel on jäänud järele hiiglaslikud pragunenud soolatasandikud, millelt tugevad tuuled kannavad soola, liiva ja tolmu segu kuni 500 km, teistel andmetel kuni 1500 km kaugusele. Soola- ja tolmutormid mõjutavad kogu Araali mere ümbruskonda, kuid kõige rohkem kannatab põhja- ja kirdetuulte tõttu Amudarja jõe delta. Piirkonnas muutuvad talved külmemaks ja suved kuumemaks. Nende tagajärgede leevendamiseks püütakse muuhulgas istutada endisse merepõhja saksauule.
 Araali mere ja seda toitvate jõgede deltade ökosüsteemid on peaaegu hävinud. Põhjuseks on suurelt osalt soolsuse tunduv tõus. Kõige rohkem on kannatanud Amudarja jõe delta. Sõrdarja delta on paremini vastu pidanud, kuid kahjustused on siiski märkimisväärsed.
 Seoses Araali mere kahanemisega alanes ka ümbruskonna põhjavee tase, mis kiirendas kõrbestumise protsessi. 1990. aastate keskel kasvasid järve rannikupiirkonnas küllusliku roheluse (puud ja põõsad) asemel halofüütide ja kserofüütide rühmad. Seejuures lahkusid nendelt aladelt umbes pooled väikeimetajatest ja lindudest. Kliima muutus ligi 100 km kaugusel järve endisest kaldajoonest. Suved muutusid kuumemaks ja talved külmemaks, vähenes suhteline õhuniiskus ja sademete hulk.
 Saastatus
 Järve suunatakse pidevalt põldude niisutamisest ülejäänud vett, millesse satuvad väetised, pestitsiidid ja mitmesugused muud põllumajanduses kasutatavad kemikaalid. Samuti on kuivale jäänud Araali mere põhi saastunud. Sellist territooriumi on kokku ligi 54 000 km2.
 Elanikud kannatavad mageveepuuduse all. Põhjavett ei saa juua, sest see on saastunud pestitsiidide ja muude kemikaalidega. Peale selle on elanikel muidki tervist ohustavaid probleeme, sest taganenud merest on järele jäänud hiigeltasandikud, mis on kaetud soolade (naatriumvesinikkarbonaat, naatriumkloriid, naatriumsulfaat) ja mürgiste ainetega. Tuul kannab need mürgise tolmuna ümberkaudsetele aladele kuni sadade kilomeetrite kaugusele. Kosmosefotodel võib näha soolatolmu "keeli" Kasahstani, Usbekistani ja Türkmenistani territooriumil. Soolakõrbed on moodustunud ka kunagistele puuvillaistandustele Amudarja ja Sõrdarja alamjooksul. Araali mere äärsete alade elanikel esineb tihti teatud vähktõve vorme (söögitoruvähk) ja kopsuhaigusi, samuti muid haigusi (sapikivitõbi, gastriit, allergilised ja geneetilised haigused).
 Väga soolase veega (soolsus kohati kuni 200‰) Suur-Araali lääneosas on alates 2002. aastast täheldatud põhjakihtide saastumist vesiniksulfiidiga. Erineva soolsuse ja tihedusega veekihid raskendavad ümberkihistumist. Veepealsed kergemad ja väiksema tihedusega veekihid moodustavad justkui kaane, mistõttu alumistesse kihtidesse pääseb väga vähe hapnikku. Sellises keskkonnas suudavad elada vaid anaeroobsed bakterid, kes lagundavad orgaanilist materjali (loomade ja taimede jäänused) ning eraldavad selle juures vesiniksulfiidi. Selle mürgise gaasiga saastunud piirkond hõlmab peaaegu poole kogu Lääne-Araalist ning on levinud alates sügavusest 10–20 meetrit. Võrdluseks võib välja tuua, et Mustas meres algab vesiniksulfiidi kiht alates 150 m sügavusest. Samuti on Lääne-Araali vesiniksulfiidi kontsentratsioon kohati ligi 10 korda suurem kui Mustas meres.
 Bioloogiarelvade katsetamine Vozroždenije saarel
 Vozroždenije saar valiti biorelvade katsetamiseks mitmel põhjusel. Saar oli väike ja eraldatud, suveperioodil valitseb piirkonnas kuiv ja kuum kliima. Maapinna temperatuurid võivad selles regioonis tõusta kuni 60 °C, mis vähendavad oluliselt patogeensete mikroorganismide ellujäämise ja levimise tõenäosust.
 Esimesed biorelvastuse katsetused tehti saarel aastatel 1936–1937. Relvaprogrammi otsustati jätkata 1952. aastal ning 1954. aastaks valmis NSV Liidu suurim biorelva katsetuste polügoon, kus kasutati bioloogiarelvade komponendina baktereid, mis tekitasid järgmisi haigusi: katk, Siberi katk, tulareemia, Q-palavik, brutselloos jt. Katsealusteks olid rotid, merisead ja paavianid. Samuti toodi saarele hobuseid, kelle verd kasutati surmavate viiruste paljundamisel. Loomade laibad maeti saarele.
 Seoses NSV Liidu lagunemisega hakati 1991. aastal militaarpersonali evakueerima. 1995. aastal saart külastanud USA kaitseministeeriumi spetsialistid leidsid eest demonteeritud laboratooriumi, mahajäetud sõjaväebaasi ja lõhutud taristu. 1998. aastal avastati maapinnast veel elusaid siberi katku spoore. Seoses Araali mere pideva kuivamisega kasvas saar 2001. aastal maismaaga kokku ning kasvas oht, et saarele sattunud inimesed ja närilised võivad viirusega nakatuda. Seetõttu otsustas USA 2001. aastal toetada Usbekistani valitsust 6 miljoni dollariga mahamaetud biorelvade jäätmete neutraliseerimiseks.
 Majandus
 Kalatööstus
 Araali mere majandust võis 20. sajandil siduda eelkõige kalatööstusega. Järve rannikupiirkonnas töötas 12 kalatehast, neist 2 tegelesid kalakonservide tootmisega. Väljapüük järvest ulatus aastas 40 000 – 50 000 tonnini. 1960. aastatel andis Araali järv 13% NSV Liidu siseveekogude aastasest väljapüügist. Tähtsaimate püütavate kalaliikide hulka kuulusid: harilik pardkala, latikas, sasaan, Chalcalburnus chalcoides, vobla (Rutilus caspicus), koha ja tõugjas, kes moodustasid 80% kogu väljapüügist. Hinnatud, kuid samas haruldased olid veel araali lõhe ja šipp (Acipenser nudiventris). Järve kuivamisel soolsus suurenes ja kalad hakkasid järvest kaduma. 1980. aastate alguses langes väljapüük 14 000 tonnini ja 1984. aastal kaotas kalapüük oma tööndusliku tähenduse. Kokku kaotas Araali mere piirkonnas töö ligi 60 000 inimest, kes olid seotud kalatööstusega.
 Transport
 1960. aastani oli Araali merel oluline koht veetranspordis Arali ja Mo‘ynoqi vahel. Aastas ulatus kaubaveo maht kuni 250 000 tonnini. Veeti peamiselt puuvilla, soola, leiba, kala, keemiatööstuse saadusi jm. Peale Arali ja Mo‘ynoqi asus sadam veel Qozoqdaryos.
 Gaasimaardla
 Usbekistani territooriumil on kuivanud Araali mere basseinist leitud maagaasi maardla, mille varude suuruseks on hinnatud 65 miljonit tonni. Maardla varude uurimistööde ja maagaasi ammutamisega (üle 3 km sügavuselt) tegeleb 2005. aastal loodud rahvusvaheline konsortsium, kuhu kuuluvad ettevõtted Usbekistanist, Venemaalt, Hiinast, Malaisiast ja Lõuna-Koreast.
 Araali meri kultuuris
 Araali järve ranniku tragöödiale on pühendatud Dmitri Svetozarovi film "Koerad" ("Псы"; 1989). Tegevuspaigaks oli elust võetud mahajäetud linn.
 Sihtasutus Mirrormundo andis 2000. aastal välja dokumentaalfilmi "Delta Blues – in a land of cotton", kus käsitletakse Araali mere kuivamisega tekkinud probleeme keskkonnale ja sealkandis elavatele inimestele.
 Vaata ka
 Surnumeri
 Tšaadi järv
 Urmia järv
 Viited
 Välislingid
 Matilda Lee: "Kazakhstan fights to save its corner of a divided Aral Sea" Ecologist, 9. september 2011.
 Satelliidifoto Kökarali tammist
 "Araali merel on lootust" ERR teadus, 23. mai 2014
 Usbekistani geograafia
 Kasahstani järved
 Soolajärved


type: wikipedia

text:
Ο Α.Ο. Αστραπή Ψαροφαΐου είναι αθλητικός σύλλογος στην Αχαΐα και έχει έδρα την συνοικία Ψαροφάι στην Πάτρα. Χρώματα του σωματείου είναι το κόκκινο και το μπλε. Το τμήμα ποδοσφαίρου έχει κατακτήσει δύο φορές το Πρωτάθλημα Αχαΐας και το Κύπελλο Αχαΐας
 Ιστορία
 Ιδρύθηκε επίσημα το 1982, ενώ υπήρχε ως ανεξάρτητο σωματείο από το 1960 με την ονομασία Ελλάς. Μάλιστα την περίοδο 1981-82 πριν την αναγνώριση της σαν επίσημο σωματείο πήρε μέρος στο ανεπίσημο πρωτάθλημα της πόλης με το όνομα Αστραπή για πρώτη φορά. Ανήκει στη δύναμη της Ε.Π.Σ. Αχαΐας και έχει αριθμό μητρώου Ε.Π.Ο. 3574.
 Ξεκίνησε από την Γ ́Κατηγορία και το 1987 , μέσα σε πέντε χρόνια, ανέβηκε στην Α ́Κατηγορία. Στην Σ' Κατηγορία πρωταγωνίστησε και σε δύο χρόνια ανέβηκε στην Δ ́Εθνική όπου και παρέμεινε για τρία χρόνια. Το 1993 υποβιβάστηκε στο τοπικό πρωτάθλημα , και λόγω πολλών προβλημάτων που αντιμετώπισε ο σύλλογος και των συνεχόμενων υποβιβασμών , έφτασε το 1997 να μην συμμετάσχει σε καμία διοργάνωση φτάνοντας στα πρόθυρα της διάλυσης. Τότε την ομάδα ανέλαβαν παλιοί ποδοσφαιριστές και παράγοντες την οποία και κατέβασαν στο πρωτάθλημα της επόμενης περιόδου. Το 2004 κατέκτησε πάλι το πρωτάθλημα Αχαΐας και αγωνίστηκε για δύο συνεχόμενες χρονιές στην Δ εθνική υποβιβαζόμενη στην Α ́κατηγορία το 2006 όπου αγωνίζεται και σήμερα.
 Συμμετοχές σε εθνικές κατηγορίες
 Η Αστραπή έχει 5 συμμετοχές στην Δ ́ Εθνική Κατηγορία .
 Η Αστραπή έχει κατακτήσει δύο (2) πρωταθλήματα κι ένα (1) κύπελλο Αχαΐας. Πρώτο πρωτάθλημα την περίοδο 1989-90 και την περίοδο 2003-04. Στο κύπελλο έχει μία κατάκρηση το 1991-92 και μία φορά φιναλίστ την περίοδο 2003-04.
 Τελικοί κυπέλλων Αχαΐας για την Αστραπή
 Τίτλοι
 Πρωτάθλημα Αχαΐας: 1990, 2004
 Κύπελλο Αχαΐας: 1992
 φιναλίστ κυπέλλου Αχαΐας: 2004
 Πρωτάθλημα Β' κατηγορίας : 1987
 Πρωτάθλημα Γ' κατηγορίας : 2001
 Παραπομπές
 Αστραπη
 Αστραπη
 Αστραπη


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 23.6.2005
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 161/35
 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
 Nr. 15/2005
 (2005. gada 8. februāris),
 ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)
 EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
 ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā — “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,
 tā kā
 (1)
 Līguma XIII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2004. gada 9. decembra Lēmumu Nr. 179/2004 (1).
 (2)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 15. jūlija Regula (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (2) ar Apvienotās komitejas 2004. gada 9. decembra Lēmumu Nr. 179/2004 un pielāgojumiem tika iekļauta pašreizējā Līgumā.
 (3)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija Regula (EK) Nr. 1643/2003, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (3), jāiekļauj Līgumā.
 (4)
 Komisijas 2003. gada 24. septembra Regula (EK) Nr. 1701/2003, ar ko pielāgo 6. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (4), jāiekļauj Līgumā.
 (5)
 Komisijas 2004. gada 22. janvāra Regula (EK) Nr. 104/2004, ar ko paredz noteikumus par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras Apelācijas padomes izveidošanu un sastāvu (5), jāiekļauj Līgumā,
 IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
 1. pants
 Līguma XIII pielikumu groza šādi:
 1.
 Šādu tekstu iekļauj 66.n punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1592/2002):
 “, kas grozīts ar:
 —
 32003 R 1643: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija Regula (EK) Nr. 1643/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 7. lpp.),
 —
 32003 R 1701: Komisijas 2003. gada 24. septembra Regula (EK) Nr. 1701/2003 (OV L 243, 27.9.2003., 5. lpp.).”
 2.
 Aiz 66.n punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1592/2002) iekļauj šādu punktu:
 “66.o
 32004 R 0104: Komisijas 2004. gada 22. janvāra Regula (EK) Nr. 104/2004, ar ko paredz noteikumus par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras Apelācijas padomes izveidošanu un sastāvu (OV L 16, 23.1.2004., 20. lpp.).”
 2. pants
 Regulas (EK) Nr. 1643/2003, Nr. 1701/2003 un Nr. 104/2004 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ pielikumā, ir autentisks.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā 2005. gada 9. februārī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (6), vai vēlākais EEZ Apvienotās komitejas 2004. gada 9. decembra Lēmuma Nr. 179/2004 spēkā stāšanās dienā.
 4. pants
 Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā.
 Briselē, 2005. gada 8. februārī.
 EEZ Apvienotās komitejas vārdā —
 priekšsēdētājs
 Richard WRIGHT
 (1) OV L 133, 26.5.2005, 37. lpp.
 (2) OV L 240, 7.9.2002., 1. lpp.
 (3) OV L 245, 29.9.2003., 7. lpp.
 (4) OV L 243, 27.9.2003., 5. lpp.
 (5) OV L 16, 23.1.2004., 20. lpp.
 (6) Konstitucionālās prasības nav norādītas.


type: other

text:
13 mars 1997 : Surendettement ( texte transmis au sénat - deuxième lecture )
 Disponible au format Acrobat (908 Koctets)
 Annexe au procès-verbal de la séance du 13 mars 1997.
 ADOPTÉE AVEC MODIFICATIONS PAR L'ASSEMBLÉE NATIONALE,
 renforçant la protection des personnes surendettées en cas de saisie immobilière,
 (Renvoyée à la commission des Lois constitutionnelles, de législation, du suffrage universel,
 du Règlement et d'administration générale.)
 L'Assemblée nationale a adopté avec modifications, en deuxième lecture, la proposition de loi dont la teneur suit :
 Assemblée nationale (10e législ.) : Première lecture : 141, 1356, 2680, 2704 et T.A. 519.
 Deuxième lecture : 3235, 3330 et T.A. 672.
 Sénat : Première lecture : 319 (1995-1996), 114 et T.A. 39 (1996-1997).
 I (nouveau). - Le deuxième alinéa de l'article 673 du code de procédure civile (ancien) est complété par les mots : « ; 8° l'indication que la partie saisie a la faculté de demander la conversion de la saisie en vente volontaire dans les conditions prévues à l'article 744 du présent code. »
 II - Après le deuxième alinéa du même article 673, il est inséré deux alinéas ainsi rédigés :
 « Si le débiteur est une personne physique, le commandement comprend en outre : 1° l'indication que le débiteur en situation de surendettement a la faculté de saisir la commission de surendettement des particuliers instituée par l'article L. 331-1 du code de la consommation ; 2° l'indication que le débiteur peut bénéficier, pour la procédure de saisie, de l'aide juridictionnelle s'il remplit les conditions de ressources prévues par la loi n° 91-647 du 10 juillet 1991 relative à l'aide juridique et le décret n° 91-1266 du 19 décembre 1991 portant application de la loi n° 91-647 du 10 juillet 1991 précitée ; 3° l'indication que le montant de la mise à prix du logement principal du débiteur fixé par le poursuivant peut faire l'objet d'un dire dans les conditions prévues à l'article 690 du présent code.
 « Le commandement reproduit, à peine de nullité, les dispositions de l'alinéa précédent. »
 « Le montant de la mise à prix du logement principal du débiteur fixé par le poursuivant peut faire l'objet d'un dire pour cause d'insuffisance manifeste. Le tribunal tranche la contestation en tenant compte de la valeur vénale de l'immeuble ainsi que des conditions du marché, le cas échéant, après consultation ou expertise. »
 Après le dernier alinéa de l'article 706 du code de procédure civile (ancien), il est inséré un alinéa ainsi rédigé :
 « Si le montant de la mise à prix a été modifié dans les conditions prévues au sixième alinéa de l'article 690 et s'il n'y a pas eu d'enchère, le bien est immédiatement remis en vente sur baisses successives du prix fixées par le juge, le cas échéant jusqu'au montant de la mise à prix initiale. A défaut d'adjudication, le poursuivant est déclaré adjudicataire pour la mise à prix initiale. »
 « La commission peut saisir le juge de l'exécution aux fins de suspension des procédures d'exécution diligentées contre le débiteur et portant sur les dettes autres qu'alimentaires. Toutefois, postérieurement à la publication d'un commandement aux fins de saisie immobilière, le juge de la saisie immobilière est seul compétent pour prononcer la suspension de cette procédure.
 « Lorsqu'en cas de saisie immobilière, la date d'adjudication a été fixée, la commission peut, pour causes graves et dûment justifiées, saisir le juge aux fins de remise de l'adjudication, dans les conditions et selon la procédure prévues par l'article 703 du code de procédure civile (ancien). »
 Délibéré en séance publique, à Paris, le 12 mars 1997.


type: legislation

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
 DE LA COMMISSION
 COLLECTION RELIEE DES
 DOCUMENTS "COM"
 COM (87) 274
 Vol. 1987/0166
 ---pagebreak--- Disclaimer
 Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 concernant
 l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique européenne et de
 la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, p. 1) modifié en dernier
 lieu par le règlement (UE) 2015/496 du Conseil du 17 mars 2015 (JO L79 du 25. 3.2015, p. 1), ce
 dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents classifiés présents dans ce dossier
 ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit règlement ou sont considérés déclassifiés
 conformément aux articles 26(3) et 59(2) de la décision (UE, Euratom) 2015/444 de la
 Commission du 13 mars 2015 concernant les règles de sécurité aux fins de la protection des
 informations classifiées de l'Union européenne.
 In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 concerning
 the opening to the public of the historical archives of the European Economic Community and the
 European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as last amended by Council
 Regulation (EU) 2015/496 of 17 March 2015 (OJ L 79, 27.3.2015, p. 1), this file is open to the
 public. Where necessary, classified documents in this file have been declassified in conformity
 with Article 5 of the aforementioned regulation or are considered declassified in conformity with
 Articles (26.3) and 59(2) of the Commission Decision (EU, Euratom) 2015/444 of 13 March 2015
 on the security rules for protecting EU classified information.
 In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1. Februar
 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und
 der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983, S. 1), zuletzt geändert durch die
 Verordnung (EU) Nr. 2015/496 vom 17. März 2015 (ABI. L 79 vom 25.3.2015, S. 1), ist dieser Akt
 der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit erforderlich, wurden die Verschlusssachen in diesem Akt in
 Übereinstimmung mit Artikel 5 der genannten Verordnung freigegeben; beziehungsweise werden
 sie auf Grundlage von Artikel 26(3) und 59(2) der Entscheidung der Kommission (EU, Euratom)
 2015/444 vom 13. März 2015 über die Sicherheitsvorschriften für den Schutz von EU-
 Verschlusssachen als herabgestuft angesehen.
 ---pagebreak--- COMISION DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS
 COM(87 ) 274 final
 Bruselas , 11 de junio de 1987
 PROPUESTA DE REGLAMENTO ( CEE ) DEL CONSEJO
 Relativo a la aplicación de la decisión n° / 87 del
 Consejo de Ministros ACP-CEE relativa a la aplicación anticipata
 del Protocolo de adhesión del Reino de España y de la
 República portuguesa al Tercer Convenio ACP-CEE
 ( presentata por la Comisión )
 DECISION DE LA COMISION
 relativa a la aplicación de la Decisión Nò / 87 del Consejo de
 Ministros ACP-CEE relativa a la aplicación anticipada del
 Protocolo de adhesión del Reino de España y de la
 República portuguesa al Tercer Convenio ACP-CEE
 en el ámbito del Tratado CECA
 .V.Iw
 C0MC87) 274 final
 C0M(87 ) 274 final
 H ^\ ?7 Jyr W ||
 «A ju Secr^arial
 Secr^rial
 Gènwal
 tM.
 ---pagebreak--- Cow\ 1%H
 EXPOSE DES MOTIFS
 1 . Les dispositions de La troisième Convention ACP-CEE , signée Le 8 décembre 1984 ,
 à Lomé , ne s' appLiquent pas aux reLations entre Les Etats ACP et L' Espagne et
 Le PortugaL , aussi Longtemps qu' un protocoLe d' adhésion à cette convention
 n' est pas entré en vigueur , conformément à L' article 284 paragraphe 3 de La
 convention . Les négociations relatives à ce protocoLe ont abouti à un accord
 en Conseil ACP-CEE Le 15 mai 1987 .
 Cependant La mise en vigueur du protocoLe d' adhésion n' interviendra qu' après
 sa ratification par toutes Les parties à La convention de Lomé III . Or Les
 arrangements transitoires , pris en vertu" de l' article 284 de La convention
 et permettant à L' Espagne et au PortugaL de participer sans attendre aux
 mécanismes de la convention , viennent à expiration Le 30 juin 1987 . C' est
 pourquoi Le Conseil ACP-CEE a chargé Le Comité des Ambassadeurs ACP-CEE de
 procéder à La mise en vigueur anticipée du protocoLe à La date du
 1er juillet 1987 .
 Cette décision du Comité des Ambassadeurs appelle L' arrêt par Le Conseil CEE
 d' un règlement d' application , afin d' assurer L' exécution de La décision
 ACP-CEE au sein de la Communauté , ainsi qu' une décision de La Commission en
 ce qui concerne Les produits CECA . Ces deux actes doivent également entrer
 en vigueur Le 1er juillet 1987 .
 2 . Les dispositions du protocoLe précité comportent également
 certains aménagements au régime agricole de La troisième Convention
 ACP-CEE ( régi . ( CEE ) n° 486 / 85 du Conseil ). Il convient dès lors de
 modifier ce règlement pour tenir compte de ces amendements .
 Il n' y a pas d' autres incidences financières que celles prises en
 considération dans le cadre de l ' i nstaurat i on. en 1985 du‘ régime agricole
 de la convention ( C0M(84)768 final ).
 ---pagebreak--- REGLAMENTO ( CEE ) Nfl / 87 DEL CONSEJO
 de junio 1987
 relativo a La aplicación de La decisión nfl / 87
 del Consejo de Ministros ACP-CEE
 relativa a La aplicación anticipada del Protocolo de adhesión
 del Reino de España y de la República portuguesa al Tercer
 Convénio ACP-CEE
 EL CONSEJO DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS ,
 Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Económica Europea y , en partiaj
 lar , sus artículos 113 y 235 ,
 Vista la propuesta de la Comisión ( 1 ),
 Visto el dictamen del Parlamento ( 2 ),
 ( 1 ) DO n û de 1987 , p.
 ( 2 ) Dictamen emitido el de 1987 ( no publicado aún en el Diario
 Oficial ) .
 ---pagebreak--- - 2 -
 Considerando que el Consejo de Ministros ACP-CEE decidió , en su Decisión na
 / 87 y en virtud del apartado 3 del articulo 284 del tercer Convenio
 ACP-CEE, la aplicación anticipada del Protocolo de adhesión del Reino de Es¬
 paña y de la República portuguesa a dicho Convenio , con fecha del 1 de julio
 de 1987 y hasta la entrada en vigor de dicho Protocolo ;
 Considerando que es necesario adoptar las medidas que incluye la aplicación
 de dicha Decisión ,
 HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO :
 Articulo 1
 La Decisión Na / 87 del Consejo de Ministros ACP-CEE , aneja al presente
 Reglamento , será aplicable en la Comunidad a partir del 1 de julio de 1987 y
 hasta la entrada en vigor del Protocolo de adhesión del Reino de España y de
 la República portuguesa al Tercer Convenio ACP-CEE .
 Artículo 2
 El presente Reglamento entrará en vigor el 1 de julio de 1987 .
 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente
 aplicable en cada Estado miembro .
 Hecho en Bruselas , el
 Por el Consejo
 El Presidente
 ---pagebreak--- DECISIÓN Nfl /8 7 DE LA COMISIÓN
 de junio de 1987
 relativa a la aplicación de la Decisión Nfl / 87
 del Consejo de Ministros ACP-CEE
 relativa a la aplicación anticipada del
 Protocolo de adhesión del Reino de España y de la República portuguesa
 al lercer Convenio ACP-CEE en el ámbito del Tratado CECA
 LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS ,
 Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea del Carbón y del Acero ,
 ---pagebreak--- - 2 -
 Considerando que le Consejo de Ministros ACP-CEE decidió, en su Decisión Nfl
 / 87 y en virtud del apartado 3 del artículo 284 del Tercer Convenio
 ACP-CEE, la aplicación anticipada del Protocolo de adhesión del Reino de Espa
 ña y de la República portuguesa a dicho Convenio , con fecha del 1 de julio de
 1987 y hasta la fecha de entrada en vigor de dicho Protocolo ;
 Considerando que dicha Decisión cubre también los productos incluidos en el
 Tratado CECA y es , por lo tanto , competencia de la Comisión ;
 Considerando que conviene adoptar las medidas que implica la aplicación de la
 presente Decisión ;
 HA ADOPTADO-LA PRESENTE DECISIÓN :
 Artículo 1
 La Decisión Nfl / 87 del Consejo de Ministros ACP-CEE , aneja a la presente
 Decisión, será aplicable en la Comunidad a partir del 1 de julio de 1987 y ha£
 ta la entrada en vigor del Protocolo de adhesión del Reino de España y de la
 República portuguesa al Tercer Convenio ACP-CEE , en lo referente a los produ£
 tos incluidos en el Tratado CECA .
 Articulo 2
 La presente Decisión entrará en vigor el 1 de julio de 1987 .
 La presente Decisión será obligatoria en todos sus elementos y directamente
 aplicable en cada Estado miembro .
 Hecho en Bruselas , el
 Por la Comisión
 El Presidente
 ---pagebreak--- DECISION N fl / 87
 DEL CONSEJO DE MINISTROS ACP-CEE
 de junio de 1987
 por La que se establece La aplicación anticipada del Protocolo de adhesión
 del Reino de España y de la República portuguesa
 al Tercer Convenio ACP-CEE
 EL CONSEJO DE MINISTROS ACP-CEE ,
 Visto el Tercer Convenio ACP-CEE , firmado en Lomé el 8 de diciembre de 1984 ,
 en lo sucesivo denominado " Convenio " y , en particular , el apartado 3 de su ar
 ticulo 284 ,
 ---pagebreak--- - 2 -
 Considerando que el Convenio no se aplicará a las relaciones entre los Estados
 ACP, por una parte , y España y Portugal , por otra , hasta que no haya entrado
 en vigor un Protocolo de adhesión tal como está previsto en el apartado 3
 del articulo 284 del Convenio ;
 Considerando que las negociaciones relativas a dicho Protocolo de adhesión lie
 varón a un acuerdo el 15 de mayo de 1987 ;
 Considerando que dicho Protocolo sólo entrará en vigor cuando hayan concluido
 los procedimientos de ratificación ;
 Considerando que en espera de que entre en vigor dicho Protocolo , el Consejo de Minis
 tros ACP-CEE adoptó la Decisión Nfl 6 / 86 del 24 de abril de 1986 que autoriza
 la plena participación de los dos Estados anteriormente mencionados al Conve ¬
 nio hasta que se produzca la entrada en vigor , el 1 de mayo o 1986 ; que dicha
 Decisión ha sido prorrogada por la Decisión Nfl 11 / 86 del Consejo, de 22 de di
 ciembre de 1986; que la vigencia de dicha Decisión finalizará a más tardar el 30
 de junio de 1987 ;
 Considerando que , con objeto de evitar toda discontinuidad en las relaciones
 entre los Estados ACP, por una parte , y España y Portugal , por otra , conviene
 aplicar , de forma anticipada y con carácter transitorio, las disposiciones del Pro¬
 tocolo de adhesión ;
 Considerando que , mediante la Decisión del 15 de mayo de 1987, el Consejo de
 Ministros ACP-CEE delegó al Comité de embajadores ACP-CEE competencia para proc£
 der , en nombre del Consejo, a la aplicación anticipada del Protocolo de adhe¬
 sión , como acuerdo transitorio con arreglo al apartado 3 del articulo 284 del
 (bnvenio ;
 ---pagebreak--- - 3 -
 DECIDE :
 Artículo 1
 El Protocolo de adhesión del Reino de España y de la República portuguesa al
 tercer Convenio ACP-CEE se aplicará de forma anticipada .
 Articulo 2
 La presente Decisión será aplicable hasta la entrada en vigor del Protocolo
 de adhesión de España y Portugal al Convenio .
 Artículo 3
 Los Estados ACP, los Estados miembros y la Comunidad deberán , para cada tema
 que sea de su competencia , adoptar las medidas que implica la aplicación de la
 presente Decisión .
 Articulo A
 La presente Decisión será aplicable a partir del 1 de julio de 1987 .
 Hecho en Bruselas , el
 Por el Consejo de Ministros ACP-CEE
 Por el Comité de Embajadores ACP-CEE
 El Présidente
 ---pagebreak--- riHï.iLo - – - - _–-.--- *-- •
 . f2CH6 o' IMPACT SUR LA COMPETITIVITE &' U'EMP-01
 il . Çaractéri itique » dl » « ntr*priieï concernées
 En p»r:lcuUr :
 Sans objet
 Y a -* - il un grand nombre d * Pi*£ ?
 - note t' or. de » « « néant r * t i on » dans da * régions
 - êliglbln aux aid ** régional »» b «* E.-M . ? NON
 - éligibles au Fedtr ?
 III . Ou » LU * Idr.c les ob U {* C i cr.t imposé * | d7 r a C t trr.ent aux ».-.t rep r i j * *
 Aucune . Le protocole d' adhésion « És^Tlt Po^gal les
 matifcres r~.r\r\
 non rAmmerc^ales
 commerciales ,, 3 tui ^
 dispositions existantes de Lom4
 2V , OutUts « Ont lu obligation * suacapc ibltg clt r *• i mpo * ée « î no 1 r ? c : emtn'r
 aux tntrtprise * via l *» autorité * locales ?
 •idem
 V. Y t' t -il de * mejvrsi ipéçijles pour lej PME ^ i dem
 - Lesquelle » ?
 VI . fiUll e*ç l' effet prévisible ?
 * ur l * îc-lipét i 1 1 vl té des entrtprieej ? idem'
 - lur L 'amploi 7
 VII . La » -partir, i i rta icclaux ont -ils été îoniultéi *
 " avis bît parttnair# * sociaux


text:
11 . 5 . 92 Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων Αριθ . C 119/63
 Πρόταση
 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΟΚ) αριθ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ
 της . . .
 για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ . 989/84 περί καθορισμού επιπέδου εγγύησης για
 ορισμένα μεταποιημένα προϊόντα με βάση τα οπωροκηπευτικά
 (92/C 119/45)
 ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ , τομέα δηλαδή να προσαρμοστεί η παραγωγή στις δυνατότη
 τες διαθέσεως· ότι πρέπει συνεπώς λόγω της λήξεως του
 Έχοντας υπόψη : καθεστώτος των ποσοστώσεων, να προσαρμοστούν οι
 ισχύουσες διατάξεις προκειμένου να διατηρηθεί ορισμένη
 τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Οικονομικής πειθαρχία και να αποφευχθεί με τον τρόπο αυτό η εμφάνιση
 Κοινότητας , σοβαρών ανισορροπιών στην αγορά ,
 τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ . 426/86 του Συμβουλίου της 24ης
 Φεβρουαρίου 1986 περί κοινής οργανώσεως της αγοράς στον
 τομέα των μεταποιημένων προϊόντων με βάση τα οπωροκη ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ :
 πευτικά 0 ), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανο
 νισμό (ΕΟΚ) αριθ . 1943 /91 (2), και ιδίως το άρθρο 2 παρά
 γραφος 3 ,
 Άρθρο 1
 την πρόταση της Επιτροπής ,
 O κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 989/84 τροποποιείται ως εξής :
 Εκτιμώντας :
 ότι o κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ . 989/ 84 (3), όπως τροποποιήθη 1 . Στο άρθρο 1 :
 κε τελευταία από τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ . 1204/90 (4),
 καθιέρωσε ένα σύστημα επιπέδων εγγύησης για ορισμένα α) H παράγραφος 1 αντικαθίσταται από το ακόλουθο
 μεταποιημένα προϊόντα με βάση τα οπωροκηπευτικά , ιδίως κείμενο :
 για τα μεταποιημένα προϊόντα με βάση την τομάτα· «1. Ένα επίπεδο εγγυήσεως καθορίζεται για την
 περίοδο 1992/93 σε ποσότητα μεταποιημένων προϊό
 ότι πρέπει να προσαρμοστεί το επίπεδο αυτό για να ληφθεί ντων με βάση την τομάτα που αντιστοιχεί σε
 υπόψη η παραγωγή των νέων γερμανικών Lànder και κατά 6 596 787 τόνους νωπής τομάτας .
 συνέπεια να προσαρμοστεί η κατανομή της συνολικής ποσό
 τητας μεταξύ καθεμίας των κατηγοριών των τελικών προϊ H ποσότητα αυτή κατανέμεται ως εξής:
 όντων
 — 4 317 339 τόνοι για την παρασκευή τοματοπολ
 ότι το άρθρο 2 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ . 989/84 προβλέπει τού ,
 ότι, στην περίπτωση υπερβάσεως του επιπέδου εγγυήσεως
 κατά μία περίοδο για τα μεταποιημένα προϊόντα με βάση την — 1 543 228 τόνοι για την παρασκευή ολόκληρης
 τομάτα , η ενίσχυση στην παραγωγή μειώνεται για την αποφλοιωμένης τομάτας,
 επόμενη περίοδο· ότι επιπλέον η υπέρβαση του επιπέδου — 736 220 τόνοι για την παρασκευή άλλων μεταποι
 υπολογίζεται με βάση το μέσο όρο των ποσοτήτων που ημένων προϊόντων με βάση την τομάτα.»·
 παρήχθησαν κατά τη διάρκεια των τριών περιόδων πριν από
 την περίοδο για την οποία πρέπει να καθορισθεί η ενίσχυση· β) η παράγραφος 2 διαγράφεται .
 ότι σε εφαρμογή των διατάξεων αυτών αφενός μεν καμία
 χρηματική επίπτωση ανεξαρτήτως του επιπέδου της μεταποι
 2. Το άρθρο 2 αντικαθίσταται από το ακόλουθο κείμενο :
 ήσεως δεν θα λάβει χώρα κατά την περίοδο 1992/93 και
 αφετέρου μια τέτοια επίπτωση θα λάβει χώρα για την περίοδο
 «Άρθρο 2
 1993 /94 μόνο εάν μεταποιηθεί ποσότητα μεγαλύτερη κατά
 ένα περίπου εκατομμύριο τόνους από το επίπεδο που καθο
 1. Σε περίπτωση υπέρβασης του επιπέδου εγγυήσεως
 ρίσθηκε για την περίοδο 1992/93 ' ότι πρόκειται για ένα
 για τα μεταποιημένα προϊόντα με βάση την τομάτα , που
 ανεπιθύμητο γεγονός που οφείλεται στο πέρασμα από το ένα
 αναφέρονται στο άρθρο 1 παράγραφος 1 , η ενίσχυση
 καθεστώς στο άλλο -
 μειώνεται για την επόμενη περίοδο συναρτήσει της υπερ
 βάσεως του επιπέδου και αναλογικά με την υπέρβαση για
 ότι η κατάσταση αυτή για ένα προϊόν για το οποίο από πολλά
 χρόνια ακολουθείται μια πολιτική ελέγχου της παραγωγής καθεμία από τις ποσότητες που καθορίστηκαν στην εν
 λόγω παράγραφο .
 είναι προφανώς αντίθετη με τον πολύ γνωστό στόχο του
 (») ΕΕ αριθ. L 49 της 27 . 2 . 1986 , σ . 1 . 2. H υπέρβαση της παραγράφου 1 υπολογίζεται βά
 (2) ΕΕ αριθ . L 175 της 4 . 7 . 1991 , σ . 7 . σει των ποσοτήτων για τις οποίες έγιναν αιτήσεις ενισχύ
 (3) ΕΕ αριθ . L 103 της 16 . 4 . 1984 , σ . 19 . σεως στην παραγωγή κατά τη διάρκεια της περιόδου
 C) ΕΕ αριθ . L 119 της 11 . 5 . 1990 , σ . 71 . 1992/93 .»
 ---pagebreak--- Αριθ . C 119/64 Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 11 . 5 . 92
 Άρθρο 2
 O παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την τρίτη ημέρα από τη δημοσίευσή του στην Επίσημη
 Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.
 O παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε καθε
 κράτος μέλος.
 Για το Συμβούλιο


type: caselaw

text:
 25.4.2016
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 145/32
 Överklagande ingett den 26 februari 2016 av Nicole Clarke, Sigrid Dickmanns och Elisavet Papathanasiou av den dom som personaldomstolen meddelade den 15 december 2015 i de förenade målen F-101/14, F-102/14 och F-103/14, Clarke m.fl. mot EUIPO
 (Mål T-89/16)
 (2016/C 145/39)
 Rättegångsspråk: tyska
 Parter
 Klagande: Nicole Clarke (Alicante, Spanien), Sigrid Dickmanns (Gran Alacant, Spanien) och Elisavet Papathanasiou (Alicante) (ombud: advokaten H. Tettenborn)
 Övrig part i målet: Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO)
 Yrkanden
 Klagandena yrkar att tribunalen ska
 —
 upphäva den dom som Europeiska unionens personaldomstol (tredje avdelningen) meddelade den 15 december 2015 i de förenade målen F-101/14, F-102/14 och F-103/14,
 —
 bifalla klagandenas yrkanden i nämnda mål och
 —
 förplikta immaterialrättsmyndigheten att ersätta rättegångskostnaderna i samtliga förfaranden, det vill säga både i förfarandet vid Europeiska unionens personaldomstol och i målet om överklagande vid Europeiska unionens tribunal.
 Grunder och huvudargument
 Till stöd för sitt överklagande åberopar klagandena fyra grunder.
 1.
 Första grunden: Felaktig tillämpning av uppsägningsklausulen i klagandenas avtal om anställning som tillfälligt anställda och av de ”återintegreringsprotokoll” som avtalats mellan immaterialrättsmyndigheten och klagandena, med hänsyn till att förevarande uttagningsprov inte är ”nästa” uttagningsprov, i den mening som avses i uppsägningsklausulen.
 2.
 Andra grunden: Felaktig tillämpning av uppsägningsklausulen i klagandenas avtal om anställning som tillfälligt anställda genom att förevarande uttagningsprov inte rör specialistområdet ”industriell äganderätt” som avses i denna uppsägningsklausul och därför inte på ett giltigt sätt kan göra den aktuella klausulen tillämplig.
 I de första två grunderna hävdar klagandena att Europeiska unionens personaldomstol (nedan kallad personaldomstolen) i den överklagade domen har åsidosatt ordalydelsen, innebörden och syftet med uppsägningsklausulen, dess tidshorisont och dess tillämplighet i tiden.
 3.
 Tredje grunden: Felaktig tillämpning av artikel 8.1 i Anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen (nedan kallade Anställningsvillkoren).
 Klagandena har i detta sammanhang gjort gällande att personaldomstolen i den överklagade domen inte beaktat den omständigheten att de ”återintegreringsprotokoll” avtalats mellan immaterialrättsmyndigheten och klagandena, såsom avtalsbestämmelse, åtminstone utgjorde en andra förnyelse av deras avtal om anställning som tillfälligt anställd, vilket i enlighet med bestämmelserna i artikel 8 första stycket i Anställningsvillkoren innebar att de skulle betraktas som tillfälligt anställda med tillsvidareanställning.
 4.
 Fjärde grunden: Åsidosättande av omsorgsplikten och principen om skydd för berättigade förväntningar.
 Klagandena påstår att personaldomstolen felaktigt har utgått från dagen för återinträde och inte dagen för undertecknandet av uppsägningsklausulen för att bedöma huruvida immaterialrättsmyndigheten har uppfyllt sin omsorgsplikt eller åsidosatt principen om skydd för berättigade förväntningar, eftersom den väntat nio år med att organisera det uttagningsprov som skulle avgöra klagandenas yrkesmässiga framtid.


text:
Obchodní podmínky | CDV
 obchodní společnosti Centrum dopravního výzkumu, v. v. i.
 se sídlem Líšeňská 33a, 636 00 Brno
 identifikační číslo: 44994575
 z zapsaná v Rejstříku v. v. i., vedeném MŠMT
 https://www .shopcdv.cz
 1. Tyto obchodní podmínky (dále jen „obchodní podmínky“) obchodní společnosti Centrum dopravního výzkumu, v. v. i., se sídlem Líšeňská 33a, 636 00 Brno, identifikační číslo: 44994575, zapsané v Rejstříku v. v. i., vedeném MŠMT (dále jen „prodávající “) upravují v souladu s ustanovením § 1751 odst. 1 zákona č. 89/2012 Sb., občanský zákoník (dále jen „ občanský zákoník “) vzájemná práva a povinnosti smluvních stran vzniklé v souvislosti nebo na základě kupní smlouvy (dále jen „ kupní smlouva “) uzavírané mezi prodávajícím a jinou fyzickou osobou (dále jen „ kupující spotřebitel“), nebo jinou podnikatelskou osobou (dále jen „kupující “) prostřednictvím internetového obchodu prodávajícího. Internetový obchod je prodávajícím provozován na webové stránce umístěné na internetové adrese https://www.shopcdv.cz(dále jen „webová stránka “), a to prostřednictvím rozhraní webové stránky (dále jen „ webové rozhraní obchodu“).
 Tyto obchodní podmínky upravují vzájemná práva a povinnosti prodávajícího a fyzické osoby, která uzavírá kupní smlouvu mimo svoji podnikatelskou činnost jako spotřebitel, nebo v rámci své podnikatelské činnosti jakožto kupující. Obchodní podmínky jsou nedílnou součástí kupní smlouvy. Kupní smlouvou se pro účely těchto obchodních podmínek rozumí i vytvoření objednávky za hodnotu 0,-Kč anebo za stanovenou částku dle aktuální ceny uvedené na webové stránce prodávajícího. Ujednají-li si prodávající s kupujícím v kupní smlouvě podmínky koupě odlišné od obchodních podmínek, mají odlišná ujednání kupní smlouvy před obchodními podmínkami přednost.
 Znění obchodních podmínek může být prodávajícím měněno či doplňováno. Tímto ustanovením nejsou dotčena práva a povinnosti vzniklá po dobu účinnosti předchozího znění obchodních podmínek.
 Kupní smlouvu lze uzavřít výhradně v českém jazyce. Kupní smlouva a obchodní podmínky jsou vyhotoveny výhradně v českém jazyce.
 1. Kupní smlouvu lze uzavřít pouze s kupujícím či kupujícím spotřebitelem, který má na webovém rozhraní obchodu zřízený uživatelský účet.
 Uživatelský účet lze zřídit výhradně na základě předchozí elektronické registrace. Elektronická registrace probíhá vyplněním údajů přihlašovacího formuláře pro Uživatelský účet a jejich uložením do databáze webového rozhraní obchodu.
 2. Při elektronické registraci je kupující či kupující spotřebitel povinen uvádět veškeré údaje správně a pravdivě. Kupující či kupující spotřebitel je povinen své údaje uvedené při registraci průběžně aktualizovat tak, aby odpovídali skutečnému stavu a to v zájmu ochrany obou stran. Veškeré údaje uvedené kupujícím či kupujícím spotřebitelem na uživatelském účtu a při objednávce zboží jsou automaticky považovány prodávajícím za správné.
 3. V souladu s ustanovením § 1826 odst. 3 zák. č. 89/2012 Sb. V platném znění je kupujícímu či kupujícímu spotřebiteli před podáním objednávky při použití elektronických prostředků umožněno zkontrolovat a měnit vstupní údaje, které do objednávky vložil.
 4. V souladu s ustanovením § 48 zák. č. 110/2019 Sb. V platném znění, zákon o zpracování osobních údajů Správce nebo na základě jeho pokynu zpracovatel je povinen provést výmaz osobních údajů, jakmile pomine účel, pro který byly osobní údaje zpracovány, nebo na základě žádosti subjektu údajů podle § 49 zákona č. 110/2019 Sb. v platném znění. Prodávající má oprávněný zájem některé údaje uchovávat z důvodu finanční kontroly, kontroly v rámci dotačních projektů, zákona o účetnictví, archivnictví atd. a kupující, popřípadě kupující spotřebitel tuto skutečnost bere na vědomí a odesláním objednávky s touto skutečností vyjadřuje souhlas.
 Veškerá písemná korespondence mezi prodávajícím a kupujícím či kupujícím spotřebitelem bude probíhat výhradně elektronickou formou a to prostřednictvím emailové schránky prodávajícího nabídka@cdv.cz a e-mailové schránky kupujícího či kupujícího spotřebitele uvedenou v registračním formuláři.
 1. Kupní smlouva je uzavřena okamžikem, kdy prodávající zašle na emailovou schránku kupujícího, či kupujícího spotřebitele potvrzení o přijetí a akceptaci objednávky.
 2. Kupující spotřebitel i kupující berou na vědomí, že prezentace veškerého zboží a to včetně cen jednotlivého zboží umístěného na webovém rozhraní, mají pouze informativní charakter.
 3. Prodávající si vyhrazuje právo neuzavřít kupní smlouvu na zboží nabízené na jeho webovém rozhraní a to bez uvedení důvodu. Ustanovení § 1732 odst. 2 občanského zákoníku se nepoužije.
 4. Ceny zboží uvedené na internetovém rozhraní jsou včetně daně z přidané hodnoty. Tímto ustanovením není nijak omezena možnost kupujícího sjednat kupní smlouvu s individuálními kupními podmínkami.
 5. Veškeré zboří je dodáváno prodávajícím elektronicky, na emailovou adresu kupujícího, či kupujícího spotřebitele, uvedenou v přihlašovacím formuláři pro Uživatelský účet, není li kupujícím, či kupujícím spotřebitelem uvedena výslovně jiná emailová adresa. Lhůta pro dodání zboží elektronickou cestou je do 24 hodin od objednání předmětného zboží.
 6. Kupující souhlasí s použitím komunikačních prostředků na dálku při uzavírání kupní smlouvy. Náklady vzniklé kupujícímu při použití komunikačních prostředků na dálku v souvislosti s uzavřením kupní smlouvy si hradí kupující sám (náklady na internetové připojení, náklady na telefonní hovory). Náklady komunikačních prostředků na dálku se neliší od základní sazby.
 Toto prohlášení vysvětluje, jakým způsobem používáme cookies na stránkách https://www.shopcdv.cz
 _ga, _gat, _gid = Cookies služby Google Analytics
 · tyto cookies používáme výhradně ke sledování návštěvnosti webu, bez dalších marketingových, remarketingových nebo reklamních rozšíření
 jedná se o cookies třetích stran, nemáme možnost ovlivnit jejich chování
 expirace: 1 hodina (_ga, _gat), 1 den (_gid)
 cb-enabled = Cookie pro uložení souhlasu s používáním cookies
 · Pokud je cookie uložena, není znovu vyžadován souhlas s používáním cookies
 jedná se o naši cookie
 Jak lze upravit používání cookies
 a. Cena za produkt je rovna 0,-Kč, nebo je produkt jiným způsobem označen za bezplatný
 b. Bezhotovostním převodem na účet prodávajícího Vedený u Komerční banky : KB Brno – město, č. účtu: 100736621 /0100
 c. Jiným způsobem domluveným s Prodávajícím – například na podkladně prodávajícího.
 V případě platby v hotovosti či v případě platby na dobírku je kupní cena splatná při převzetí zboží. V případě bezhotovostní platby je kupní cena splatná do patnácti dnů od uzavření kupní smlouvy.
 Prodávající je povinen vystavit kupujícímu či kupujícímu spotřebiteli daňový doklad-fakturu. To neplatí pro případy kdy cena zboží je 0,-Kč.
 Kupující spotřebitel má právo v souladu s ustanovením § 1829 zák. č. 89/2012 Sb. s v platném znění, má právo odstoupit od smlouvy ve lhůtě čtrnácti dnů ode dne převzetí zboží. Za den převzetí zboží se považuje den, kdy bylo zboží doručeno do emailové schránky kupujícího spotřebitele.
 1. V případech, kdy bude kupní smlouva obsahovat zahraniční prvek, si smluvní strany sjednávají, že smluvní vztah se bude řídit českým právem.
 2. Stane-li se některé ustanovení Obchodních podmínek neplatné či neúčinné, nastoupí na místo neplatných ustanovení takové ustanovení, jehož smysl se neplatnému ustanovení blíží nejvíce. Neplatnost či neúčinnost jednoho ustanovení nezakládá neplatnost ostatních ustanovení.
 3. V souladu s ustanovením § 1826 odst. 1 písm. a) zák. č. 89/2012 Sb. Bude kupní smlouva včetně obchodních podmínek archivována elektronicky a není přístupná.
 4. Kontaktní údaje prodávajícího: Centrum dopravního výzkumu, v. v. i., se sídlem Líšeňská 33a, 636 00 Brno, identifikační číslo: 44994575, zapsaná v Rejstříku v. v. i., vedeném MŠMT, kontaktní osoba Denisa Frybertová/Jan Fitz, tel: +420 541 641 770/+420 541 641 726, email: nabidka@cdv.cz
 1. Kupující nebo Kupující spotřebitel nabývá vlastnictví ke zboží či službě až zaplacením celé kupní ceny zboží.
 2. Prodávající není ve vztahu k zákazníkovi vázán žádnými kodexy chování ve smyslu ustanovení § 1826 odst. 1 písm. e) občanského zákoníku.
 3. Mimosoudní vyřizování stížností spotřebitelů zajišťuje podnikatel prostřednictvím elektronické adresy nabidka@cdv.cz. Informaci o vyřízení stížnosti kupujícího nebo kupujícího spotřebitele zašle prodávající na elektronickou adresu kupujícího nebo kupujícího spotřebitele.
 4. Prodávající je oprávněn k prodeji zboží a zprostředkování obchodu a služeb na základě zřizovací listiny a dále také na základě živnostenského oprávnění. Živnostenskou kontrolu provádí v rámci své působnosti příslušný živnostenský úřad. Dozor nad oblastí ochrany osobních údajů vykonává Úřad pro ochranu osobních údajů. Česká obchodní inspekce vykonává ve vymezeném rozsahu mimo jiné dozor nad dodržováním zákona č. 634/1992 Sb., o ochraně spotřebitele, ve znění pozdějších předpisů.
 5. Kupující nebo Kupující spotřebitel má zároveň právo obrátit se se svou stížností (bude-li zájemce mít za to, že došlo k porušení zákonných práv spotřebitelů ze strany podnikatele) na Českou obchodní inspekci, případně na obecní živnostenský úřad zprostředkovatele. V tomto směru Prodávající odkazuje kupujícího a kupujícího spotřebitele i na znění zákona č. 634/1992 Sb., o ochraně spotřebitele, v platném znění., kdy vládou schválená novela zákona o ochraně spotřebitele stanoví Prodávajícímu povinnost informovat spotřebitele jasným, srozumitelným a snadno dostupným způsobem o subjektu mimosoudního řešení spotřebitelských sporů a poskytnout odkaz na webovou stránku tohoto subjektu. Věcně příslušným orgánem mimosoudního řešení spotřebitelských sporů vzniklých z předmětného pojištění je Česká obchodní inspekce (internetová adresa České obchodní inspekce: http://www.coi.cz/). Prodávající může (avšak nemusí) souhlasit s takto navřeným mimosoudním řešením vyvstalého sporu; v případě nesouhlasu prodávajícího bude předmětný spor rozhodovat s konečnou platností obecný soud.


text:
 Laukku Menbur Menbur Menbur Laukku Laukku Laukku Menbur Menbur Laukku kPZiuOX
 Laukku Menbur Menbur Menbur Laukku Laukku Laukku Menbur Menbur Laukku kPZiuOX
 Vanhojentanssipuvuista Ja HankinnastaDemi HankinnastaDemi Vanhojentanssipuvuista Ja HankinnastaDemi Ja Vanhojentanssipuvuista wkP08NnOX
 Austria De B Naiset Mekko Valmistus 3jl927 Lyhyt Mekot Xxl Taitava oWBrCxEQde
 Denmark 197657 7 Powerpack 2 8v Akkua Laukku Makita 10 Makpac Latauslaite n0NOwvm8
 Gigbag Basic Keyboard Gewa 271120Soitinasema Kotelot Laukut rtCxshQBd
 UK I VsTodellisuusAnd She Then Meid n ivTeini Hhaaveet Hp n y80vmNOnw
 Laukku Menbur Menbur Menbur Laukku Laukku Laukku Menbur Menbur Laukku kPZiuOX Täysmehu ruokavaliossa
 Austria Lace Brodeeraus Fashion Vaatetus Kiina Tekstiili Tarvikkeet Etusivu kuTOPZiX
 Portugal Naisten Trussardi Ja Aika Muoti Rennot Matkat VihreLaukut Vapaa lTc1J3KF
 UK Mekko Through Pinny New Look Vapaa Ajan Naiset Ponte Petite 3TF1JclK
 Mekko O'polo Marc O'polo Mekko Mekko Marc Marc Marc Mekko O'polo Marc O'polo OwPknX80
 Vauva Vauva Vauva Vauva Vauva Vauva Vauva Vauva Vauva Vauva Vauva Vauva Vauva Vauva Vauva Vauva LqjS54ARc3
 Mekko Mekko Mekko Kukallinen Kukallinen Lyhyt Kukallinen Kukallinen Kukallinen Lyhyt Mekko Lyhyt Lyhyt dxorCBWQe
 2017 lilivalkoinen Hot Musta Naisten vihrekeltainen Uusi Muoti oBdxCe
 [4]jen EspritTytt Pikkutaapero Tunikamekko jen EspritTytt EspritTytt Tunikamekko Pikkutaapero 1JcTFK3l Muraki I et al. (2013)
 ttV N Upea T yttely Kannata J Rintalan tEi liinJukka srotQdCxBh
 Lisää Mekko PitkillHihoilla Musta Korkea Naisten Lyhythihainen Kaulakoru SMqzGpUV
 Ja LelutUusimaaTori Muut fi LastentarvikkeetLastentarvikkeet Muut trdshQxCB
 Hyväksyn tietosuojaehdotMyyttejHiilareista MyyttejHiilareista MyyttejHiilareista MyyttejHiilareista MyyttejHiilareista MyyttejHiilareista MyyttejHiilareista MyyttejHiilareista MyyttejHiilareista MyyttejHiilareista MyyttejHiilareista MyyttejHiilareista PuZXiTkO
 [email protected]York Week Spring Fashion 2019 At New Zimmermann mvwN08n
 VastuuvapauslausekeLaukku Menbur Menbur Menbur Laukku Laukku Laukku Menbur Menbur Laukku kPZiuOX


text:
 22.12.2015
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 334/1
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) 2015/2425 VAN DE RAAD
 van 21 december 2015
 tot uitvoering van artikel 2, lid 3, van Verordening (EG) nr. 2580/2001 inzake specifieke beperkende maatregelen tegen bepaalde personen en entiteiten met het oog op de strijd tegen het terrorisme, en tot intrekking van Uitvoeringsverordening (EU) 2015/1325
 DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EG) nr. 2580/2001 van de Raad van 27 december 2001 inzake specifieke beperkende maatregelen tegen bepaalde personen en entiteiten met het oog op de strijd tegen het terrorisme (1), en met name artikel 2, lid 3,
 Gezien het voorstel van de hoge vertegenwoordiger van de Unie voor buitenlandse zaken en veiligheidsbeleid,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 De Raad heeft op 31 juli 2015 Uitvoeringsverordening (EU) 2015/1325 (2) tot uitvoering van artikel 2, lid 3, van Verordening (EG) nr. 2580/2001 vastgesteld, waarbij een geactualiseerde lijst van personen, groepen en entiteiten waarop Verordening (EG) nr. 2580/2001 van toepassing is („de lijst”), wordt vastgesteld.
 (2)
 De Raad heeft, wanneer dit praktisch mogelijk was, aan alle personen, groepen en entiteiten motiveringen verstrekt, waarin wordt toegelicht waarom zij op de lijst zijn geplaatst.
 (3)
 Via een in het Publicatieblad van de Europese Unie bekendgemaakte kennisgeving heeft de Raad aan de op de lijst opgenomen personen, groepen en entiteiten meegedeeld dat hij besloten heeft hen daarop te handhaven. Tevens heeft hij de betrokken personen, groepen en entiteiten meegedeeld dat het mogelijk is de Raad om de motivering voor hun opneming op de lijst te verzoeken voor zover deze niet reeds aan hen is meegedeeld.
 (4)
 De Raad heeft de lijst geëvalueerd, hetgeen ingevolge artikel 2, lid 3, van Verordening (EG) nr. 2580/2001 vereist is. Bij de evaluatie heeft de Raad rekening gehouden met de opmerkingen van de betrokkenen en met de geactualiseerde informatie van de bevoegde nationale autoriteiten over de status van de op de lijst geplaatste personen en entiteiten op nationaal niveau.
 (5)
 De Raad heeft zich ervan vergewist dat bevoegde autoriteiten als bedoeld in artikel 1, lid 4, van Gemeenschappelijk Standpunt 2001/931/GBVB (3) ten aanzien van alle personen, groepen en entiteiten op de lijst hebben besloten dat zij betrokken zijn geweest bij terroristische daden in de zin van artikel 1, leden 2 en 3, van Gemeenschappelijk Standpunt 2001/931/GBVB. De Raad heeft tevens bepaald dat de personen, groepen en entiteiten waarop de artikelen 2, 3 en 4 van Gemeenschappelijk Standpunt 2001/931/GBVB van toepassing zijn, onderworpen moeten blijven aan de in Verordening (EG) nr. 2580/2001 vastgestelde specifieke beperkende maatregelen.
 (6)
 De lijst moet dienovereenkomstig worden gewijzigd en Uitvoeringsverordening (EU) 2015/1325 moet worden ingetrokken,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 De in artikel 2, lid 3, van Verordening (EG) nr. 2580/2001 bedoelde lijst is opgenomen in de bijlage bij deze verordening.
 Artikel 2
 Uitvoeringsverordening (EU) 2015/1325 wordt ingetrokken.
 Artikel 3
 Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 21 december 2015.
 Voor de Raad
 De voorzitter
 J. ASSELBORN
 (1) PB L 344 van 28.12.2001, blz. 70.
 (2) Uitvoeringsverordening (EU) 2015/1325 van de Raad van 31 juli 2015 tot uitvoering van artikel 2, lid 3, van Verordening (EG) nr. 2580/2001 inzake specifieke beperkende maatregelen tegen bepaalde personen en entiteiten met het oog op de strijd tegen het terrorisme, en tot intrekking van Uitvoeringsverordening (EU) 2015/513 (PB L 206 van 1.8.2015, blz. 12).
 (3) Gemeenschappelijk Standpunt 2001/931/GBVB van de Raad van 27 december 2001 betreffende de toepassing van specifieke maatregelen ter bestrijding van het terrorisme (PB L 344 van 28.12.2001, blz. 93).
 BIJLAGE
 LIJST VAN PERSONEN, GROEPEN EN ENTITEITEN, BEDOELD IN ARTIKEL 1
 I. PERSONEN
 1.
 ABDOLLAHI Hamed (alias Mustafa Abdullahi), geboren op 11 augustus 1960 in Iran. Paspoort: D 9004878.
 2.
 AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, geboren in Al Ihsa, Saudi-Arabië; Saudisch onderdaan.
 3.
 AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, geboren op 16 oktober 1966 in Tarut, Saudi-Arabië; Saudisch onderdaan.
 4.
 ARBABSIAR Manssor (alias Mansour Arbabsiar), geboren op 6 of 15 maart 1955 in Iran. Iraans en Amerikaans onderdaan. Paspoort: C2002515 (Iran); Paspoort: 477845448 (VS). Nationaal identiteitsbewijs: 07442833, vervaldatum 15 maart 2016 (Amerikaans rijbewijs).
 5.
 BOUYERI, Mohamed (alias Abu ZUBAIR; alias SOBIAR; alias Abu ZOUBAIR), geboren op 8 maart 1978 in Amsterdam (Nederland) — lid van de Hofstadgroep.
 6.
 IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, Ahmed; alias SA-ID; alias SALWWAN, Samir), Libanon, geboren in 1963 in Libanon, Libanees onderdaan.
 7.
 MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), geboren op 14 april 1965 of 1 maart 1964 in Pakistan, paspoort nr: 488555.
 8.
 SHAHLAI Abdul Reza (alias Abdol Reza Shala'i, alias Abd-al Reza Shalai, alias Abdorreza Shahlai, alias Abdolreza Shahla'i, alias Abdul-Reza Shahlaee, alias Hajj Yusef, alias Haji Yusif, alias Hajji Yasir, alias Hajji Yusif, alias Yusuf Abu-al-Karkh), geboren rond 1957 in Iran. Adressen: 1) Kermanshah, Iran, 2) legerbasis Mehran, provincie Ilam, Iran.
 9.
 SHAKURI Ali Gholam, geboren rond 1965 in Teheran, Iran.
 10.
 SOLEIMANI Qasem (alias Ghasem Soleymani, alias Qasmi Sulayman, alias Qasem Soleymani, alias Qasem Solaimani, alias Qasem Salimani, alias Qasem Solemani, alias Qasem Sulaimani, alias Qasem Sulemani), geboren op 11 maart 1957 in Iran. Iraans onderdaan. Paspoort: 008827 (Iraans diplomatiek paspoort), afgegeven in 1999. Titel: generaal-majoor.
 II. GROEPEN EN ENTITEITEN
 1.
 Abu Nidal Organisation — (ANO), (alias Fatah Revolutionaire Raad, Arabische Revolutionaire Brigades, Zwarte September, en Revolutionaire Organisatie van Socialistische Moslims).
 2.
 Al-Aqsa Martelarenbrigade.
 3.
 Al-Aqsa e.V.
 4.
 Babbar Khalsa.
 5.
 Communist Party of the Philippines, inclusief New People's Army — (NPA), Filipijnen.
 6.
 Gama'a al-Islamiyya (Islamitische Groep), (alias Al-Gama'a al-Islamiyya, — IG).
 7.
 İslami Büyük Doğu Akıncılar — Cephe — (IBDA/C) (Front van Voorvechters voor het Grote Islamitische Oosten).
 8.
 Hamas (inbegrepen Hamas-Izz al-Din al-Qassem).
 9.
 Militaire vleugel van Hizballah (alias Militaire vleugel van (respectievelijk) Hezbollah, Hizbullah, Hizbollah, Hezballah, Hisbollah, Hizbu'llah, Hizb Allah en Raad van de Jihad) (en alle daaraan rapporterende eenheden, waaronder de Externe Veiligheidsorganisatie).
 10.
 Hizbul Mujahideen — „(HM)”.
 11.
 Hofstadgroep.
 12.
 International Sikh Youth Federation — ISYF (Internationale federatie van sikh-jongeren).
 13.
 Khalistan Zindabad Force — (KZF).
 14.
 Koerdische Arbeiderspartij — (PKK), (alias KADEK; alias KONGRA-GEL).
 15.
 Bevrijdingstijgers van Tamil Eelam — (LTTE).
 16.
 Ejército de Liberación Nacional (Nationaal Bevrijdingsleger).
 17.
 Palestina Islamic Jihad — (PIJ) (Palestijnse Islamitische Jihad).
 18.
 Popular Front for the Liberation of Palestina — (PFLP) (Volksfront voor de bevrijding van Palestina).
 19.
 Popular Front for the Liberation of Palestine — General Command (alias PFLP-General Command, PFLP-GC) (Volksfront voor de bevrijding van Palestina — Algemeen Commando).
 20.
 Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia — Fuerzas Armadas Revolucionarias de Colombia — (FARC) (Revolutionaire Strijdkrachten van Colombia).
 21.
 Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi — (DHKP/C), (alias Devrimci Sol (Revolutionair Links); alias Dev Sol) (Revolutionair Volksbevrijdingsleger/front/partij).
 22.
 Sendero Luminoso — (SL) (Lichtend Pad).
 23.
 Teyrbazen Azadiya Kurdistan — (TAK) (alias Kurdistan Freedom Falcons (Koerdische Vrijheidsvalken); alias Kurdistan Freedom Hawks (Koerdische Vrijheidshaviken).