text:
 |
 52013PC0173
 Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūros (Europolo) ir sprendimų 2009/371/TVR ir 2005/681/TVR panaikinimo /* COM/2013/0173 final - 2013/0091 (COD) */
 AIŠKINAMASIS
 MEMORANDUMAS
 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 Europos policijos biuras (Europolas)
 pradėjo veikti kaip tarpvyriausybinė įstaiga, kurios veikla buvo
 reglamentuojama pagal 1999 m. įsigaliojusią valstybių
 narių pasirašytą Konvenciją. Pagal 2009 m. priimtą
 Tarybos sprendimą Europolas tapo iš ES biudžeto finansuojama ES
 agentūra.
 Europolo uždavinys – remti nacionalinių
 teisėsaugos tarnybų veiklą ir jų bendradarbiavimą
 sunkių nusikaltimų ir terorizmo prevencijos bei kovos su jais
 srityse. Europolas padeda valstybių narių teisėsaugos
 institucijoms keistis informacija ir atlieka kriminalinę analizę, kad
 padėtų nacionalinėms policijos pajėgoms vykdyti
 tarpvalstybinius tyrimus.
 Sutarties dėl Europos Sąjungos
 veikimo 88 straipsnyje nustatyta, kad Europolo veikla reglamentuojama pagal
 reglamentą, priimtą taikant įprastą teisėkūros
 procedūrą. Be to, reikalaujama, kad teisės aktų
 leidėjai nustatytų Europolo veiklos priežiūros procedūras,
 kurias vykdytų Europos Parlamentas kartu su nacionaliniais parlamentais.
 Europos policijos koledžas (CEPOL) –
 2005 m. įsteigta ES agentūra, atsakinga už teisėsaugos
 pareigūnų mokymo veiklą. Ji siekia palengvinti nacionalinių
 policijos pajėgų bendradarbiavimą rengiant Europos lygmens
 mokymus. Ji taip pat rengia bendras temines mokymo programas, skleidžia
 informaciją apie aktualius mokslinius tyrimus ir gerąją
 patirtį, koordinuoja vyresniųjų policijos pareigūnų ir
 dėstytojų mainų programą ir gali kaip partnerė prisidėti
 prie konkretiems projektams skiriamo ES finansavimo.
 Europos Vadovų Taryba dokumente
 „Stokholmo programa – Atvira ir saugi Europa piliečių labui ir
 saugumui“[1]
 ragino toliau plėtoti Europolą, kad jis taptų „keitimosi
 informacija tarp valstybių narių teisėsaugos institucijų
 centru, paslaugų teikėju ir teisėsaugos tarnyboms skirta
 platforma“, ir sukurti nacionalinio ir ES lygmens teisėsaugos
 pareigūnams skirtas Europos mokymo ir mainų programas, kurių
 europinį matmenį užtikrintų CEPOL.
 Komunikate „ES vidaus saugumo strategijos
 įgyvendinimas. Penki žingsniai kuriant saugesnę Europą“[2] Komisija nustatė
 pagrindines problemas, principus ir gaires, susijusias su saugumo klausimais
 ES, ir pasiūlė tam tikrus veiksmus, kuriuose dalyvautų Europolas
 ir CEPOL ir kuriais būtų siekiama pašalinti pavojų, kurį
 saugumui kelia sunkūs nusikaltimai ir terorizmas.
 Per pastarąjį dešimtmetį ES ne
 tik augo sunkių ir organizuotų nusikaltimų skaičius, bet ir
 atsirado daug naujų nusikalstamumo modelių[3]. Europolo 2013 m. ES
 sunkių formų ir organizuoto nusikalstamumo grėsmių
 įvertinime (2013 m. SOCTA) nustatyta, kad „sunkūs ir organizuoti
 nusikaltimai yra vis dinamiškesnis ir sudėtingesnis reiškinys ir tebelieka
 reikšminga ES saugumo ir gerovės grėsme“[4]. Tyrime taip pat pažymima, kad
 „globalizacijos poveikis visuomenei ir verslui sudarė palankias
 sąlygas atsirasti įvairių naujų formų nusikalstamai
 veiklai, o nusikaltėlių tinklai naudojasi teisės aktų
 spragomis, internetu ir dėl ekonomikos krizės susidariusiomis
 sąlygomis, kad gautų neteisėtą pelną beveik
 nerizikuodami“[5].
 Organizuojant ir vykdant nusikalstamą
 veiklą vis dažniau naudojamasi internetu – jis tampa komunikacine
 priemone, prekyviete, verbavimo vieta ir finansinių paslaugų teikimo
 vieta. Be to, internetas suteikia galimybių atsirasti naujų
 formų elektroniniams nusikaltimams, su kredito kortelėmis susijusiam
 sukčiavimui bei vaikų pornografijos platinimui[6].
 Todėl sunkūs nusikaltimai padaro vis
 didesnės žalos jų aukoms, turi itin sunkių padarinių
 ekonomikai ir mažina saugumo jausmą, be kurio žmonės negali
 veiksmingai naudotis savo laisve ir asmens teisėmis. Tokie nusikaltimai
 kaip prekyba žmonėmis[7],
 narkotikais[8]
 ir ginklais[9],
 finansiniai nusikaltimai kaip antai korupcija[10],
 sukčiavimas[11]
 ir pinigų plovimas[12],
 elektroniniai nusikaltimai[13]
 ne tik kelia grėsmę europiečių asmeniniam ir ekonominiam
 saugumui, bet ir generuoja didžiulį neteisėtą pelną,
 dėl kurio dar labiau išauga nusikaltėlių tinklų galia, o
 valdžios institucijos praranda taip reikalingas pajamas. Terorizmas tebelieka
 viena didžiausių grėsmių ES saugumui – Europos visuomenė
 vis dar nukenčia nuo teroristinių išpuolių[14].
 Nusikaltimai – vienas iš penkių
 didžiausią nerimą europiečiams keliančių dalykų[15]. Atsakydami į
 klausimą, kurioms problemoms ES institucijos turėtų skirti
 daugiausia dėmesio, respondentai neretai minėjo kovą su
 nusikalstamumu – šis atsakymas buvo ketvirtas pagal dažnumą[16]. Neseniai atliktame tyrime
 dauguma ES interneto naudotojų išreiškė susirūpinimą
 kibernetiniu saugumu ir elektroniniais nusikaltimais[17].
 Todėl ES agentūros turi veiksmingai
 ir našiai remti teisėsaugos bendradarbiavimą, dalijimąsi
 informacija ir mokymą.
 2012 m. liepos mėn. Europos
 Parlamento, Tarybos ir Komisijos priimtame bendrame požiūryje dėl ES
 decentralizuotų agentūrų[18]
 nustatyti ir tokių agentūrų kaip Europolas ir CEPOL valdymo
 principai. Dokumente pažymima, kad „galimybė sujungti agentūras
 turėtų būti svarstoma tais atvejais, kai jų atitinkamos
 užduotys dubliuojasi, kai galima numatyti sinergijas arba kai
 agentūrų veikla būtų veiksmingesnė, jei jos būtų
 integruotos į didesnę struktūrą“.
 Sujungus Europolo ir CEPOL agentūras
 į vieną agentūrą, kuri įsikurtų dabartinėje
 Europolo būstinėje Hagoje, būtų sukurta didelė
 sinergija ir užtikrintas didesnis veiksmingumas. Susiejus Europolo
 praktinę patirtį policijos bendradarbiavimo srityje ir CEPOL
 kompetenciją mokymo ir švietimo srityje būtų sustiprintos
 šių dviejų sričių sąsajos ir sukurta sinergija.
 Vienoje agentūroje dirbantiems operatyviniams darbuotojams ir mokymo
 specialistams būtų lengviau nustatyti mokymo reikmes, taigi ES
 mokymas taptų aktualesnis ir tikslingesnis. Tai būtų naudinga
 visai ES policijos bendradarbiavimo veiklai. Taip pat būtų išvengta
 dviejose agentūrose vykdomos pagalbinės veiklos dubliavimo, o
 sutaupytas lėšas būtų galima skirti investicijoms į svarbiausią
 operatyvinę ir mokymo veiklą. Tai itin svarbu dabartinėmis
 ekonominėmis aplinkybėmis, kai tiek valstybėms narėms, tiek
 ES trūksta išteklių ir kai gali nepakakti lėšų ES
 teisėsaugos srities mokymui stiprinti.
 Siūlomu reglamentu sukuriamas teisinis
 pagrindas naujam Europolui, kuris pakeistų Europolą, įsteigtą
 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendimu 2009/371/TVR dėl
 Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo, ir Europos policijos
 koledžą, įsteigtą Tarybos sprendimu 2005/681/TVR,
 įsteigiančiu Europos policijos koledžą (CEPOL).
 Pasiūlymas atitinka Lisabonos sutarties
 reikalavimus, Stokholmo programos nuostatas, komunikate „ES vidaus saugumo
 strategijos įgyvendinimas“ išdėstytus prioritetus ir bendrą
 požiūrį dėl ES decentralizuotų agentūrų.
 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
 ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 2010–2011 m. Komisija ir Europos
 Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos, Europolo valdybos, CEPOL valdybos ir
 nacionalinių parlamentų atstovai diskutavo pasirengimo reformuoti
 Europolą ir CEPOL bei ES teisėsaugos pareigūnų mokymo
 klausimais.
 Vadovaudamasi geresnio reglamentavimo
 politika, Komisija atliko du Europolo ir CEPOL veiklos plėtotės
 politikos galimybių poveikio vertinimus[19].
 Europolo poveikio vertinimas buvo grindžiamas
 dviem politiniais siekiais – padidinti valstybių narių Europolui teikiamos
 informacijos apimtį ir sukurti tokią duomenų tvarkymo
 aplinką, kurioje Europolas galėtų padėti valstybėms
 narėms užkirsti kelią sunkiems nusikaltimams ir terorizmui ir kovoti
 su jais. Kalbant apie pirmąjį siekį, vertintos dvi politikos
 galimybės: i) išaiškinti teisinę valstybių narių
 prievolę teikti duomenis Europolui, teikti paskatas ir sukurti
 atskirų valstybių narių veiklos vertinimo ataskaitų teikimo
 mechanizmą, ii) suteikti Europolui prieigą prie atitinkamų
 nacionalinių teisėsaugos duomenų bazių su galimybe atlikti
 atitikties paiešką. Kalbant apie politinį siekį sukurti
 palankią duomenų tvarkymo aplinką, taip pat vertintos dvi
 politikos galimybės: i) sujungti dvi dabartines analizei skirtas darbo
 bylas į vieną ir ii) sukurti naują duomenų apdorojimo
 aplinką, kurioje būtų užtikrintos procedūrinės
 apsaugos priemonės, kad būtų galima įgyvendinti
 duomenų apsaugos principus itin daug dėmesio skiriant privatumo
 apsaugai.
 CEPOL poveikio vertinimas buvo grindžiamas
 dviem politiniais siekiais: i) užtikrinti kokybiškesnį, integralesnį
 ir nuoseklesnį kuo įvairesnėse srityse dirbančių
 teisėsaugos pareigūnų mokymą tarpvalstybinio nusikalstamumo
 klausimais, ii) sukurti struktūrą, kuri padėtų siekti
 tikslų vadovaujantis bendru požiūriu į ES decentralizuotas agentūras.
 Atsižvelgdama į rengiamą Europos teisėsaugos pareigūnų
 mokymo sistemą, kuriai įgyvendinti prireiks papildomų
 lėšų, Komisija išnagrinėjo įvairias galimybes,
 įskaitant CEPOL kaip atskiros agentūros stiprinimą ir
 racionalizavimą bei visišką ar dalinį CEPOL ir Europolo
 sujungimą ir naujos Europolo agentūros sukūrimą.
 Vadovaujantis Komisijos nustatyta
 metodologija, kiekviena iš galimybių dalyvaujant tarnybų
 iniciatyvinei grupei vertinta pagal tokius kriterijus kaip poveikis saugumui,
 kaina (įskaitant ES institucijų biudžeto išlaidas) ir poveikis
 pagrindinėms teisėms.
 Išnagrinėjus bendrą poveikį
 išrinkta tinkamiausia politikos galimybė, kuri įtraukta į
 šį pasiūlymą. Vertinimas parodė, kad įgyvendinus
 šią galimybę padidės Europolo, kaip visapusišką paramą
 Europos Sąjungos teisėsaugos pareigūnams teikiančios
 agentūros, veiksmingumas.
 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
 Pasiūlymo teisinis pagrindas – Sutarties
 dėl Europos Sąjungos veikimo 88 straipsnis ir 87 straipsnio 2 dalies
 b punktas.
 Pasiūlymo dėl įstatymo galią
 turinčio akto tikslas ir turinys
 Pasiūlymu siekiama:
 ·
 suderinti Europolo veiklą su Lisabonos
 sutarties reikalavimais reglamentu nustatant teisinį Europolo veiklos
 pagrindą ir įdiegiant Europolo veiklos kontrolės
 mechanizmą, kurį taikytų Europos Parlamentas kartu su
 nacionaliniais parlamentais. Taip būtų padidintas Europolo
 demokratinis teisėtumas bei atskaitomybė Europos piliečiams;
 ·
 pasiekti Stokholmo programos tikslus naudojantis
 Europolu kaip „keitimosi informacija tarp valstybių narių
 teisėsaugos institucijų centru, paslaugų teikėju ir
 teisėsaugos tarnyboms skirta platforma“ ir parengiant teisėsaugos
 pareigūnams skirtas Europos mokymo ir mainų programas nacionaliniu ir
 ES lygmeniu;
 ·
 suteikti Europolui naujų įgaliojimų,
 kad jis galėtų teikti visapusiškesnę paramą valstybių
 narių teisėsaugos institucijoms. Tai reiškia, kad Europolas
 turėtų perimti dabartines CEPOL funkcijas teisėsaugos
 pareigūnų mokymo srityje ir sukurti Europos teisėsaugos pareigūnų
 mokymo sistemą. Be to, Europolui gali tekti plėtoti specializuotų
 ES kovos su tam tikrais nusikaltimais, patenkančiais į Europolo
 kompetencijos sritį, centrų, visų pirma Europos kovos su
 elektroniniu nusikalstamumu centro, veiklą;
 ·
 nustatyti griežtą Europolo duomenų
 apsaugos tvarką, visų pirma siekiant užtikrinti, kad Europolo
 duomenų apsaugos pareigūnas būtų visiškai nepriklausomas,
 galėtų veiksmingai dirbti ir turėtų pakankamus
 intervencijos įgaliojimus;
 ·
 pagerinti Europolo valdymą didinant
 veiksmingumą ir derinant tą valdymą su bendro požiūrio
 dėl ES decentralizuotų agentūrų principais.
 Pasiūlymu šių tikslų siekiama
 toliau aprašytais būdais.
 1. Europolo veiklos derinimas su Lisabonos
 sutarties reikalavimais ir padidinti atskaitomybę
 Reglamentu užtikrinama, kad Europolo
 veiklą prižiūrėtų demokratiškai išrinkti ES
 piliečių atstovai. Siūlomos taisyklės grindžiamos
 2010 m. Komisijos komunikatu dėl Europos Parlamento kartu su
 nacionaliniais parlamentais atliekamos Europolo veiklos priežiūros
 procedūrų[20].
 Europos Parlamentas ir nacionaliniai
 parlamentai:
 ·
 informuojami kasmet teikiant veiklos ataskaitas ir
 galutines finansines ataskaitas;
 ·
 gauna grėsmių įvertinimo
 informaciją, strateginę analizę ir bendros padėties
 vertinimo ataskaitas, susijusias su Europolo tikslais, taip pat Europolo
 užsakymu atliktų tyrimų ir vertinimų rezultatus bei su
 trečiųjų šalių institucijomis suderintą darbo
 tvarką, kuria vadovaujantis įgyvendinami Europos Sąjungos su ta
 trečiąja šalimi sudaryti tarptautiniai susitarimai;
 ·
 gauna informaciją apie priimtas daugiametes ir
 metines darbo programas;
 ·
 gauna ataskaitas apie visų valstybių
 narių Europolui pateiktos informacijos kiekį ir kokybę ir apie
 nacionalinių padalinių veiklą;
 ·
 laikydamiesi diskretiškumo ir konfidencialumo
 įsipareigojimų aptaria su vykdomuoju direktoriumi ir Europolo
 valdybos pirmininku su šia agentūra susijusius klausimus.
 Be to, Europos Parlamentas:
 ·
 atlieka savo, kaip biudžeto valdymo institucijos,
 funkcijas, visų pirma gauna išlaidų sąmatą ir
 atitinkamų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo
 ataskaitą bei gali paprašyti pateikti informacijos, reikalingos biudžeto
 įvykdymo patvirtinimo procedūrai užbaigti ir patvirtina vykdomajam
 direktoriui, kad biudžetas įvykdytas;
 ·
 dalyvauja konsultacijose dėl Europolo
 daugiametės darbo programos;
 ·
 gauna informaciją apie Europolo metinę
 darbo programą;
 ·
 gali pakviesti valdybos atrinktą
 kandidatą į Europolo vykdomojo direktoriaus arba vykdomojo
 direktoriaus pavaduotojo pareigas į kompetentingo Parlamento komiteto
 posėdį;
 ·
 gali pakviesti vykdomąjį direktorių
 atsakyti į klausimus apie vykdomą veiklą.
 Kad Europos Parlamentas galėtų
 naudotis priežiūros teise ir kad drauge būtų užtikrintas
 operatyvinės informacijos konfidencialumas, Europolas ir Europos
 Parlamentas turi susitarti dėl darbo tvarkos, taikomos prieigai prie
 Europos Sąjungos įslaptintos informacijos ir neskelbtinos
 neįslaptintos informacijos, kurią tvarko pats Europolas arba kuri
 tvarkoma per jį.
 2. Europolas kaip valstybių narių
 teisėsaugos institucijų keitimosi informacija centras
 Kad pagerėtų Europolo
 žvalgybinė veikla ir jis galėtų labiau remti valstybes nares ir
 geriau informuoti ES politikus, pasiūlyme, be kita ko, siūloma
 padidinti valstybių narių Europolui teikiamos informacijos
 apimtį. To būtų siekiama sugriežtinus valstybių narių
 prievolę teikti Europolui reikiamus duomenis. Viena iš siūlomų
 paskatų – didesnės teisėsaugos tarnybų galimybės gauti
 finansinę paramą tarpvalstybiniams tyrimams ne tik euro
 padirbinėjimo, bet ir kitose srityse. Be to, nustatomas ataskaitų
 teikimo mechanizmas, padėsiantis stebėti valstybių narių
 indėlį teikiant duomenis Europolui.
 Kad Europolas galėtų geriau susieti
 jau turimus duomenis ir juos analizuoti, buvo iš esmės pakeista jo
 duomenų apdorojimo struktūra. Joje nebebus iš anksto nustatytų
 duomenų bazių ar sistemų – bus taikomas nustatytosios privatumo
 apsaugos (angl. privacy by design) principas, o Europolo duomenų
 apsaugos pareigūno ir Europos duomenų apsaugos priežiūros
 pareigūno atžvilgiu užtikrinamas visiškas duomenų skaidrumas.
 Aukštų duomenų apsaugos ir saugumo standartų siekiama procedūrinėmis
 apsaugos priemonėmis, taikomomis tam tikro tipo informacijai. Reglamente
 detaliai išdėstomi duomenų tvarkymo veiklos (kryžminės patikros,
 strateginės ir bendro pobūdžio analizės, tam tikrais atvejais –
 operatyvinės analizės) tikslai, informacijos šaltiniai ir subjektai,
 kuriems gali būti suteikta prieiga prie duomenų. Jame taip pat
 pateikiamas asmens duomenų kategorijų ir duomenų subjektų,
 kurių duomenys gali būti renkami konkrečiai informacijos
 tvarkymo veiklai, kategorijų sąrašas. Tai leistų Europolui
 pritaikyti dabartinę IT struktūrą prie būsimų
 uždavinių ir ES teisėsaugos institucijų reikmių. Naujoji
 struktūra padėtų Europolui susieti ir analizuoti reikiamus
 duomenis, sparčiau nustatyti tendencijas ir nusikalstamumo modelius, be
 to, nebereikėtų saugoti duomenų keliose vietose. Drauge
 būtų užtikrinti aukšti duomenų apsaugos standartai. Europos
 duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas stebės, kaip
 laikomasi šių standartų.
 Taip Europolo analitikai galėtų
 susidaryti aiškesnį vaizdą apie sunkius nusikaltimus ir terorizmą
 ES. Jie galėtų sparčiau nustatyti visų sričių
 nusikalstamumo tendencijas ir modelius ir rengti išsamesnes ir aktualesnes
 žvalgybos ataskaitas ir taip paremti valstybių narių teisėsaugos
 institucijas.
 3. Nauja atsakomybė – mokyti ir kurti
 naujus ES kovos su tam tikrais nusikaltimais centrus
 Kad būtų užtikrinta ES paramos
 policijai sinergija ir visapusiškai įgyvendinama drauge su šiuo reglamentu
 siūloma ES teisėsaugos pareigūnų mokymo sistema[21], Europolas perims CEPOL
 funkcijas ir toliau jas plėtos . Stipresnės mokymo ir
 operatyvinės veiklos sąsajos užtikrins, kad teisėsaugos
 pareigūnų mokymas būtų tikslingesnis ir aktualesnis.
 Naujasis Europolo padalinys Europolo akademija
 strateginiu lygmeniu atsakys ne tik už vyresniųjų policijos
 pareigūnų (kaip nustatyta dabartiniame Sprendime dėl CEPOL), bet
 ir už visų kitų teisėsaugos pareigūnų mokymo
 rėmimo, plėtotės, įgyvendinimo ir koordinavimo veiklą.
 Šia veikla bus siekiama didinti informuotumą ir žinias apie tarptautines
 ir Sąjungos priemones, skatinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą,
 plėtoti konkrečias nusikalstamos veiklos ir policijos veiklos temines
 sritis bei rengti ES civilinių policijos misijų trečiosiose
 šalyse dalyvius. Naujasis padalinys bus atsakingas už švietimo priemonių,
 kurių poreikis nustatomas reguliariai vertinant mokymo reikmes,
 rengimą ir vertinimą. Jis prisidės prie mokslinių
 tyrimų ir prireikus užmegs partnerystės ryšius su Sąjungos
 įstaigomis ir privačiomis mokslo institucijomis.
 Europolo valdybos sudėtis, funkcijos ir
 darbo tvarka atitinka naują atsakomybę už teisėsaugos
 pareigūnų mokymą ir bendro požiūrio dėl ES
 decentralizuotų agentūrų geriausią patirtį.
 Valdybai patars Mokslinis mokymo komitetas –
 taip bus užtikrinama ir palaikoma Europolo mokymo veiklos mokslinė
 kokybė.
 Kad ES galėtų geriau kovoti su
 specifiniais nusikaltimais, kuriems įveikti reikia bendrų
 pastangų, Europolui bus suteikta galimybė plėtoti ES kovos su
 tam tikrais nusikaltimais centrus, kaip antai Europos kovos su elektroniniu
 nusikalstamumu centrą.
 Tokie ES centrai, įvairiais metodais
 kovojantys su konkrečios formos nusikaltimais, sustiprintų
 valstybių narių veiksmus. Pavyzdžiui, jie galėtų būti
 informaciniai centrai, telkti žinias, reikalingas valstybių narių
 pajėgumams didinti, remti valstybių narių tyrimus ir atstovauti
 visiems Europos tyrėjams, dirbantiems atitinkamoje teisėsaugos
 srityje .
 4. Griežta Europolo duomenų apsaugos
 tvarka
 Pasiūlymu griežtinama Europolo veiklai
 taikoma duomenų apsaugos tvarka. Visų pirma imamasi toliau
 nurodytų priemonių.
 ·
 Dabartinė Europolo duomenų apsaugos
 tvarka toliau griežtinama remiantis principais, kuriais grindžiamas Reglamentas
 (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir
 įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų
 judėjimo[22].
 Prie Sutarties pridedamoje 21-oje deklaracijoje pripažįstamas asmens
 duomenų tvarkymo teisėsaugos srityje specifiškumas, tačiau iki
 šiol Europolo duomenų apsaugos taisyklės buvo derinamos su kitomis
 duomenų apsaugos priemonėmis, taikomomis policijos ir teismų
 bendradarbiavimo srityje. Tai visų pirma Europos Tarybos Konvencija
 Nr. 108[23]
 ir Rekomendacija Nr. R(87)15[24]
 bei Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR dėl asmens duomenų,
 tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą
 baudžiamosiose bylose, apsaugos[25].
 Taip bus užtikrinama aukšto lygio asmenų apsauga tvarkant jų asmens
 duomenis, deramai atsižvelgiant į teisėsaugos srities
 specifiškumą.
 ·
 Valstybių narių prieiga prie Europolo
 saugomų asmens duomenų, susijusi su operatyvine analize, yra
 netiesioginė ir grindžiama atitikties paieška: jei atlikus automatinį
 palyginimą nustatoma, kad prašančiosios valstybės narės
 duomenys atitinka Europolo turimus duomenis, paieškos rezultatas yra
 anonimiškas pranešimas „atitiktis“. Atitinkami asmens ar bylos duomenys
 pateikiami tik gavus atskirą prašymą.
 ·
 Tvarkyti nusikaltimų aukų,
 liudytojų, asmenų, kurie nėra įtariamieji, ir
 mažamečių asmens duomenis yra draudžiama, išskyrus atvejus, kai tai
 tikrai būtina. Apribojimai taip pat taikomi duomenims, kurie atskleidžia
 asmens rasinę ir etninę kilmę, politines pažiūras,
 religiją ar įsitikinimus, narystę profesinėse
 sąjungose ir duomenis apie sveikatą ar lytinį gyvenimą
 (t. y. neskelbtiniems asmens duomenims). Be to, neskelbtini asmens duomenys
 gali būti tvarkomi tik tada, kai jie papildo kitus Europolo jau tvarkomus
 asmens duomenis. Europolas privalo kas šešis mėnesius pateikti Europos
 duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui visų
 neskelbtinų asmens duomenų apžvalgą. Galiausiai, sprendimas,
 kuriuo duomenų subjektui būtų daromas teisinis poveikis, negali
 būti priimtas remiantis vien automatiniu būdu tvarkytais asmens
 duomenimis, nebent tą daryti leistų ES ar nacionalinės
 teisės nuostatos ar Europos duomenų apsaugos priežiūros
 pareigūnas.
 ·
 Siekiant padidinti skaidrumą stiprinama asmens
 teisė susipažinti su Europolo saugomais asmens duomenimis. Reglamente
 išvardijama, kokią informaciją Europolas privalo pateikti asmeniui,
 prašančiam prieigos prie savo asmens duomenų.
 ·
 Pasiūlyme nustatomos aiškios atsakomybės
 už duomenų apsaugą pasidalijimo taisyklės, visų pirma
 įpareigojant Europolą reguliariai vertinti, ar reikia toliau saugoti
 asmens duomenis.
 ·
 Išplečiama registravimo ir dokumentavimo
 prievolė: bus ne tik suteikiama prieiga, bet ir vykdoma
 įvairesnė dokumentų tvarkymo veikla – rinkimas, keitimas,
 prieiga, apskleidimas, sujungimas ir ištrynimas. Siekiant užtikrinti
 geresnę duomenų naudojimo kontrolę ir susidaryti aiškesnį
 vaizdą apie jų tvarkytojus, reglamentu draudžiama įrašus keisti.
 ·
 Neteisėto duomenų tvarkymo ar kitų
 šio reglamento nuostatų neatitinkančių veiksmų atveju
 į Europolą dėl žalos atlyginimo gali kreiptis bet kuris asmuo.
 Šiuo atveju Europolas ir valstybė narė, kurioje patirta žala, atsako
 solidariai (Europolas pagal Sutarties 340 straipsnį, o valstybė
 narė pagal nacionalinę teisę).
 ·
 Sustiprinamas Europolo išorės duomenų
 apsaugos priežiūros institucijos vaidmuo. Už Europolo vykdomo asmens
 duomenų tvarkymo priežiūrą atsakys Europos duomenų apsaugos
 priežiūros pareigūnas. Taip užtikrinama atitiktis Teisingumo Teismo
 praktikoje nustatytam nepriklausomumo kriterijui o suteikus Europos
 duomenų apsaugos priežiūros pareigūno vykdymo įgaliojimus –
 duomenų apsaugos priežiūros veiksmingumas.
 ·
 Nacionalinės duomenų apsaugos
 institucijos ir toliau atsako už atitinkamos valstybės narės asmens
 duomenų įvedimą, paiešką ir perdavimą Europolui. Jos
 taip pat toliau atsako už nagrinėjimą, ar toks įvedimas, paieška
 ir perdavimas nepažeidžia duomenų subjekto teisių.
 ·
 Reglamentu nustatomi tam tikri Europolui
 perduotų ir jo tvarkomų duomenų bendros priežiūros
 aspektai. Tam tikrais atvejais, kai būtinas valstybės narės
 dalyvavimas, ir siekiant užtikrinti nuoseklų šio reglamento taikymą
 visoje Europos Sąjungoje, Europos duomenų apsaugos priežiūros
 pareigūnas ir nacionalinės priežiūros institucijos
 turėtų pagal savo kompetenciją bendradarbiauti.
 5. Geresnis valdymas
 Pasiūlymu gerinamas Europolo valdymas:
 siekiama didesnio veiksmingumo, standartizuojamos procedūros, visų
 pirma kiek tai susiję su valdybos ir vykdomojo direktoriaus veikla, o
 Europolo veikla derinama su bendro požiūrio dėl ES
 decentralizuotų agentūrų principais.
 Kad Europolo veikla būtų veiksmingai
 kontroliuojama, jo valdyboje yra Komisijos ir valstybių narių
 atstovų. Siekiant atspindėti dvejopus naujosios agentūros
 įgaliojimus – operatyvinės veiklos rėmimą ir teisėsaugos
 pareigūnų mokymą, tikrieji valdybos nariai skiriami remiantis
 jų žiniomis teisėsaugos bendradarbiavimo srityje, o pakaitiniai
 nariai – remiantis jų žiniomis apie teisėsaugos pareigūnų
 mokymo politiką. Aptariant mokymo klausimus ir priimant su juo susijusius
 sprendimus, pakaitiniai nariai dalyvaus tikrųjų narių
 teisėmis. Techniniais mokymo klausimais valdybai patars mokslinis
 komitetas (Mokslinis mokymo komitetas).
 Valdybai suteikiami reikiami įgaliojimai,
 visų pirma susiję su biudžeto nustatymu, jo vykdymu, atitinkamų
 finansinių taisyklių ir planų priėmimu, skaidrios Europolo
 vykdomojo direktoriaus sprendimų priėmimo tvarkos nustatymu,
 metinių veiklos ataskaitų priėmimu ir vykdomojo direktoriaus
 skyrimu.
 Siekiant supaprastinti sprendimų
 priėmimo procesą, valdyba gali įsteigti vykdomąją
 tarybą. Nedidelė vykdomoji taryba, kurioje dalyvautų ir
 Komisijos atstovas, galėtų labiau įsitraukti į Europolo
 veiklos stebėsenos procesą, o tai sustiprintų administracinio ir
 biudžeto valdymo priežiūrą, visų pirma audito srityje.
 Siekiant užtikrinti veiksmingą
 kasdienį Europolo funkcionavimą, vykdomasis direktorius veikia kaip
 jo teisinis atstovas ir valdytojas. Visiškai nepriklausomai savo veiklą
 vykdantis vykdomasis direktorius užtikrina, kad Europolas vykdytų šiame reglamente
 nustatytus uždavinius. Vykdomasis direktorius visų pirma atsako už
 valdybai pateikiamų biudžeto ir planavimo dokumentų rengimą,
 metinių ir daugiamečių Europolo darbo programų bei
 kitų planavimo dokumentų įgyvendinimą.
 4. POVEIKIS BIUDŽETUI
 Visiškas CEPOL ir Europolo sujungimas
 užtikrins sinergiją ir didesnį veiksmingumą. 2015–2020 m. planuojama sutaupyti
 17,2 mln. EUR ir 14 etatų (skaičiuojant visos darbo dienos
 ekvivalentais).
 Nors pasiūlymas grindžiamas šia galimybe
 sutaupyti ir turimais ištekliais, Europolui reikės papildomų
 išteklių, kad galėtų spręsti naujus uždavinius, susijusius
 su teisėsaugos pareigūnų mokymu, taip pat kad galėtų
 tvarkyti ir analizuoti veikiausiai padidėsiantį informacijos
 srautą, įskaitant per Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu
 centrą. Didžiausią poveikį
 ištekliams padarys Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centro veikla
 ir tolesnė plėtotė. Nepaisant
 papildomų išteklių reikmės, CEPOL ir Europolas drauge su kitomis
 ES agentūromis turės 5 proc. sumažinti darbuotojų
 skaičių ir leisti dalį darbuotojų etatų perskirstyti
 kitoms ES agentūroms, kurioms pavesta naujų uždavinių, ir
 pradedančioms veikti agentūroms.
 Naujiems uždaviniams, susijusiems su
 teisėsaugos pareigūnų mokymu, t. y. drauge su šiuo
 reglamentu siūlomai Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo
 sistemai, įgyvendinti reikės 12 papildomų darbuotojų
 (skaičiuojant visos darbo dienos ekvivalentais).
 Žmogiškieji ištekliai naujai mokymo veiklai bus gauti sujungus CEPOL ir
 Europolą; šis sujungimas 2015–2020 m. padės sutaupyti 14
 etatų ir 10,1 mln. EUR. Sumažindamas
 etatų skaičių 14 etatų, CEPOL turėtų patenkinti
 reikalavimą 5 proc. sumažinti darbuotojų skaičių ir
 prisidėti prie perskirstymo fondo. Be to,
 manoma, kad dėl sumažėjusių pastatų, įrangos ir
 valdybos išlaidų minėtu laikotarpiu bus sutaupyta 7,1 mln. EUR. Dėl maždaug 40 CEPOL darbuotojų
 perkėlimo iš dabartinės būstinės vietos Bramshile
 (Jungtinė Karalystė) į Hagą (Nyderlandai) bus patirta
 maždaug 30 000 EUR vienkartinių išlaidų. Jungtinė Karalystė paskelbė
 ketinanti uždaryti Bramshilo pastatą, kuriame buvo įsikūrusi
 agentūra, tad CEPOL bet kuriuo atveju būtų tekę iškeldinti.
 Be to reikės trijų papildomų
 darbuotojų (skaičiuojant visos darbo dienos ekvivalentais), kurie
 tvarkytų informacijos srautus, veikiausiai padidėsiančius
 dėl šio pasiūlymo išaugus Europolui teikiamos informacijos
 apimčiai (sugriežtinta valstybių narių prievolė teikti
 duomenis Europolui, finansinė parama konkretiems tyrimams ir stebėsenos
 ataskaitos). Šie papildomi darbuotojai bus
 palaipsniui įdarbinti 2015–2017 m., o išlaidos 2015–2020 m.
 sudarys maždaug 1,8 mln. EUR. Tačiau
 maždaug du trečdalius šių išlaidų atsvertų lėšos,
 sutaupytos sujungus CEPOL ir Europolą: du
 darbuotojai (skaičiuojant visos darbo dienos ekvivalentais) būtų
 įdarbinti pagal du etatus iš 14 etatų, sutaupytų sujungus
 agentūras.
 Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu
 centras 2015–2020 m. įdarbins 41 papildomą darbuotoją
 (skaičiuojant visos darbo dienos ekvivalentais).
 Uždaviniai, kuriems atlikti reikia papildomų darbuotojų,
 išvardyti pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. Preliminarios su darbuotojais nesusijusios Europos
 kovos su elektroniniu nusikalstamumu centro išlaidos tuo pačiu laikotarpiu
 turėtų būti 16,6 mln. EUR. 2013 m.,
 perskirsčius vidinius Europolo išteklius, Europos kovos su elektroniniu
 nusikalstamumu centrui jau skirti 44 visos darbo dienos ekvivalentai, o
 Europolas, rengdamas 2014 m. biudžeto projektą, paprašė 17
 papildomų visos darbo dienos ekvivalentų.
 Kad būtų tenkinamas reikalavimas
 5 proc. sumažinti darbuotojų skaičių ir prisidėti prie
 perskirstymo fondo, 2014 m. Europolas turėtų panaikinti 12 visos
 darbo dienos ekvivalentų, o 2015–2018 m. dar 34.
 Be to, įgyvendinant šį
 pasiūlymą prireiks papildomų išteklių Europos duomenų
 apsaugos priežiūros pareigūno veiklai – tam planuojama skirti
 vieną visos darbo dienos ekvivalentą. Duomenų
 apsaugos priežiūros tvarkos pokyčiai 2015–2020 m. Europolui
 padės sutaupyti 3 mln. EUR, nes nebereikės remti dabartinės
 jungtinės priežiūros institucijos, tačiau prireiks
 papildomų 1,5 mln. EUR Europos duomenų apsaugos
 priežiūros pareigūno veiklai.
 Taigi bendras šio teisės akto
 pasiūlymo poveikis biudžetui prilygs 623 mln. EUR, 2015–2020 m.
 skirsimų sujungtai agentūrai, ir 1,5 mln. EUR, kurių
 reikės Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui[26].
 2013/0091 (COD)
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
 dėl Europos Sąjungos
 teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūros (Europolo) ir
 sprendimų 2009/371/TVR ir 2005/681/TVR panaikinimo
 EUROPOS PARLAMENTAS
 IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdami į
 Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 88
 straipsnį ir 87 straipsnio 2 dalies b punktą,
 atsižvelgdami į
 Europos Komisijos pasiūlymą,
 teisėkūros
 procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams
 parlamentams,
 pasikonsultavę
 su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu,
 laikydamiesi
 įprastos teisėkūros procedūros,
 kadangi:
 (1) Europolas buvo įsteigtas
 Sprendimu 2009/371/TVR[27]
 kaip iš Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamas Sąjungos subjektas,
 kurio tikslas – remti ir stiprinti valstybių narių kompetentingų
 institucijų veiksmus bei jų tarpusavio bendradarbiavimą
 organizuoto nusikalstamumo, terorizmo ir kitų rūšių sunkių
 nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau
 valstybių narių, prevencijos ir kovos su jais srityje. Sprendimas
 2009/371/TVR pakeitė Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu
 grindžiamą Konvenciją dėl Europos policijos biuro įsteigimo
 (Europolo konvenciją)[28];
 (2) Sutarties 88 straipsnyje
 nustatyta, kad Europolo veikla reglamentuojama reglamentu, priimtu pagal
 įprastą teisėkūros procedūrą. Be to, reikalaujama
 nustatyti Europolo veiklos priežiūros procedūras, kurias vykdytų
 Europos Parlamentas kartu su nacionaliniais parlamentais. Todėl
 Sprendimą 2009/371/TVR būtina pakeisti reglamentu, kuriame
 būtų nustatytos parlamentinės kontrolės taisyklės;
 (3) Europos policijos koledžas
 (CEPOL) buvo įsteigtas Sprendimu 2005/681/TVR[29] siekiant palengvinti
 nacionalinių policijos pajėgų bendradarbiavimą rengiant ir
 koordinuojant Europos lygmens mokymus;
 (4) dokumente „Stokholmo programa
 – atvira ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui“[30] raginta tęsti Europolo
 plėtotę, kad jis taptų keitimosi informacija tarp valstybių
 narių teisėsaugos institucijų centru, paslaugų teikėju
 ir teisėsaugos tarnyboms skirta platforma. Remiantis Europolo veiklos
 vertinimo rezultatais, reikia toliau didinti jo veikimo efektyvumą, kad
 būtų galima pasiekti šį tikslą. Stokholmo programoje taip
 pat iškeltas tikslas plėtoti tikrą europinę teisėsaugos
 kultūrą sukuriant visiems suinteresuotiems teisėsaugos
 pareigūnams skirtas nacionalinio ir Sąjungos lygmens Europos mokymo
 ir mainų programas;
 (5) dideli nusikaltėlių
 ir teroristų tinklai kelia didžiulę grėsmę Sąjungos
 vidaus saugumui ir jos piliečių saugumui bei pragyvenimui. Turimais
 šios grėsmės vertinimų duomenimis, nusikaltėlių
 grupių veikla apima vis daugiau nusikaltimų rūšių ir
 įgyja tarpvalstybinį mastą. Todėl nacionalinės
 valstybių narių teisėsaugos institucijos turi glaudžiau
 bendradarbiauti su partneriais kitose valstybėse narėse. Tokiomis
 aplinkybėmis būtina suteikti Europolui daugiau galimybių
 aktyviau remti valstybes nares Sąjungos masto nusikaltimų
 prevencijos, analizės ir tyrimų srityse. Tai patvirtinta ir sprendimų
 2009/371/TVR ir 2005/681/TVR vertinimuose;
 (6) atsižvelgiant į Europolo
 ir CEPOL uždavinių sąsajas, integravus ir racionalizavus šių
 dviejų agentūrų funkcijas būtų padidintas
 operatyvinės veiklos veiksmingumas, mokymo veiklos aktualumas ir
 Sąjungos policijos bendradarbiavimo veiksmingumas;
 (7) todėl sprendimus
 2009/371/TVR ir 2005/681/TVR reikėtų panaikinti ir pakeisti šiuo
 reglamentu, parengtu atsižvelgiant į patirtį, įgytą
 įgyvendinant šiuos sprendimus. Europolas pagal šį reglamentą
 turėtų perimti Europolo ir CEPOL funkcijas, nustatytas dviem naikinamais
 sprendimais;
 (8) kadangi nusikaltimai neretai
 būna tarpvalstybiniai, Europolas turėtų remti ir stiprinti
 valstybių narių veiksmus ir jų bendradarbiavimą sunkių
 nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau valstybių
 narių, prevencijos ir kovos su jais srityje. Terorizmas yra viena iš
 didžiausių Sąjungos saugumo grėsmių, todėl Europolas
 turėtų padėti valstybėms narėms susidoroti su bendrais
 šios srities uždaviniais. Kaip ES teisėsaugos agentūra, Europolas
 taip pat turėtų remti ir stiprinti veiksmus ir bendradarbiavimą
 kovojant su ES interesus pažeidžiančiais nusikaltimais. Jis
 turėtų remti prevenciją ir kovą su nusikalstamomis
 veikomis, kuriomis siekiama gauti lėšų, palengvinti, įgyvendinti
 veikas, priklausančias Europolo kompetencijai, ar užtikrinti jų
 nebaudžiamumą;
 (9) Europolas turėtų
 užtikrinti kokybiškesnį, aiškesnį ir nuoseklesnį visų
 rangų teisėsaugos pareigūnų mokymą pagal aiškią
 sistemą ir nustatytas mokymo reikmes;
 (10) tam tikrais atvejais, kai
 tarpvalstybinis bendradarbiavimas teiktų papildomos naudos, Europolui
 turėtų būti suteikta galimybė prašyti valstybių
 narių pradėti, vykdyti ar koordinuoti nusikalstamos veikos tyrimus.
 Apie tokius prašymus Europolas turėtų informuoti Eurojustą;
 (11) siekiant padidinti Europolo
 kaip Sąjungos keitimosi informacija centro veiksmingumą,
 reikėtų nustatyti aiškius įgaliojimus valstybėms
 narėms teikti Europolui duomenis, kurių jam reikia tikslams pasiekti.
 Naudodamosi tokiais įgaliojimais, valstybės narės itin daug
 dėmesio turėtų skirti duomenų, svarbių kovai su
 nusikaltimais, laikomais atitinkamų Sąjungos kovos su nusikalstamumu
 politinių priemonių strateginiais ir operatyviniais prioritetais,
 teikimui. Valstybės narės turėtų pateikti Europolui
 informaciją, susijusią su dvišaliais ar daugiašaliais informacijos
 mainais su kitomis valstybėmis narėmis, jeigu ta informacija susijusi
 su nusikaltimais, patenkančiais į Europolo kompetencijos sritį.
 Drauge Europolas turėtų labiau remti valstybes nares, kad
 būtų sustiprintas tarpusavio bendradarbiavimas ir dalijamasi
 informacija. Europolas visoms Sąjungos institucijoms ir nacionaliniams
 parlamentams turėtų teikti metinę ataskaitą apie
 atskirų valstybių narių jam pateiktą informaciją;
 (12) siekiant užtikrinti
 veiksmingą Europolo ir valstybių narių bendradarbiavimą, kiekvienoje
 valstybėje narėje turėtų būti įsteigtas
 nacionalinis padalinys. Jis turėtų būti pagrindinis tarpininkas
 tarp nacionalinių teisėsaugos bei mokymo institucijų ir
 Europolo. Kad būtų užtikrintas nuolatinis veiksmingas keitimasis
 informacija tarp Europolo ir nacionalinių padalinių ir palengvintas
 jų bendradarbiavimas, visi nacionaliniai padaliniai į Europolą
 turėtų deleguoti bent vieną ryšių palaikymo
 pareigūną;
 (13) atsižvelgiant į
 decentralizavimą kai kuriose valstybėse narėse ir reikmę
 tam tikrais atvejais užtikrinti spartų apsikeitimą informacija,
 Europolui, atliekančiam konkrečius tyrimus, turėtų
 būti suteikta teisė bendradarbiauti tiesiogiai su valstybių
 narių teisėsaugos institucijomis ir apie tai informuoti atitinkamus
 nacionalinius padalinius;
 (14) siekiant užtikrinti, kad
 Sąjungos lygmens teisėsaugos mokymas būtų kokybiškas,
 aiškus ir nuoseklus, Europolas turėtų veikti pagal Sąjungos
 teisėsaugos mokymo politiką. ES mokymas turėtų būti
 prieinamas visų rangų teisėsaugos pareigūnams. Europolas turėtų
 užtikrinti, kad mokymas būtų vertinamas ir kad būtų
 atsižvelgiama į mokymo reikmių vertinimo išvadas, siekiant sumažinti
 veiklos dubliavimą. Europolas turėtų skatinti Sąjungos
 lygmens mokymosi rezultatų pripažinimą valstybėse narėse;
 (15) taip pat būtina pagerinti
 Europolo valdymą siekiant didesnio veiksmingumo ir derinant
 procedūras;
 (16) kad Europolo veikla
 būtų veiksmingai prižiūrima, jo valdyboje turi būti
 Komisijos ir valstybių narių atstovų. Siekiant atspindėti
 dvejopus naujosios agentūros įgaliojimus – operatyvinės veiklos
 rėmimą ir teisėsaugos pareigūnų mokymą, tikrieji
 valdybos nariai turėtų būti skiriami remiantis jų žiniomis
 teisėsaugos bendradarbiavimo srityje, o pakaitiniai nariai – remiantis
 jų žiniomis apie teisėsaugos pareigūnų mokymą. Pakaitinis
 narys veikia kaip tikrasis narys, jei tikrasis narys nedalyvauja ir jei
 aptariami mokymo klausimai ar priimami su mokymu susiję sprendimai.
 Techniniais mokymo klausimais valdybai turėtų patarti mokslinis
 komitetas;
 (17) valdybai turėtų
 būti suteikiami reikiami įgaliojimai, visų pirma susiję su
 biudžeto nustatymu, jo vykdymu, atitinkamų finansinių taisyklių
 ir planų priėmimu, skaidrios Europolo vykdomojo direktoriaus
 sprendimų priėmimo tvarkos nustatymu ir metinės veiklos
 ataskaitų priėmimu. Jai turėtų būti suteikiami
 agentūros darbuotojų, įskaitant vykdomąjį
 direktorių, paskyrimų tarnybos įgaliojimai. Siekiant
 supaprastinti sprendimų priėmimo procesą ir sustiprinti
 administracinio ir biudžeto valdymo priežiūrą, valdybai
 turėtų būti suteikta teisė steigti vykdomąją
 tarybą;
 (18) siekiant užtikrinti
 veiksmingą kasdienį Europolo funkcionavimą, vykdomasis
 direktorius turėtų veikti kaip jo teisinis atstovas ir valdytojas,
 veikiantis visiškai nepriklausomai ir užtikrinantis, kad Europolas vykdytų
 šiame reglamente nustatytus uždavinius. Vykdomasis direktorius visų pirma
 turėtų būti atsakingas už valdybai svarstyti pateikiamų
 biudžeto ir planavimo dokumentų rengimą, metinių ir
 daugiamečių Europolo darbo programų bei kitų planavimo
 dokumentų įgyvendinimą;
 (19) Europolui būtina
 turėti kuo išsamesnę ir naujesnę informaciją, kad
 galėtų užkirsti kelią nusikaltimams ir kovoti su jais pagal savo
 kompetenciją. Todėl Europolui turėtų būti suteikiama
 galimybė tvarkyti duomenis, kuriuos pateikia valstybės narės,
 trečiosios šalys, tarptautinės organizacijos ir Sąjungos
 organai, taip pat duomenis iš viešųjų šaltinių, kad geriau
 suprastų nusikalstamumą ir jo tendencijas, kauptų žvalgybos
 duomenis apie nusikaltėlių tinklus ir galėtų nustatyti
 kelių nusikaltimų sąsajas;
 (20) kad valstybių narių
 teisėsaugos institucijoms Europolo teikiamos nusikalstamumo analizės
 taptų tikslesnės, tvarkydamas duomenis Europolas turėtų
 naudotis naujosiomis technologijomis. Europolas turėtų galėti
 greitai susieti tyrimus ir įvairių nusikaltėlių grupių
 modi operandi, atlikti kryžminį duomenų tikrinimą
 ir susidaryti aiškų vaizdą apie tendencijas, drauge užtikrindamas
 aukštus pavienių asmenų asmens duomenų apsaugos standartus.
 Todėl Europolo duomenų bazės neturėtų būti iš
 anksto apibrėžtos, paliekant Europolui galimybę pasirinkti
 veiksmingiausią IT struktūrą. Siekiant užtikrinti griežtą
 duomenų apsaugą, turėtų būti nustatyti tvarkymo
 operacijų tikslai, prieigos teisės bei specifinės papildomos
 apsaugos priemonės;
 (21) kad būtų užtikrinta
 duomenų nuosavybė ir informacijos apsauga, valstybių narių
 ir trečiųjų šalių valdžios institucijos ir
 tarptautinės organizacijos turėtų galėti nustatyti, kokiais
 tikslais Europolas gali tvarkyti jų pateiktus duomenis ir apriboti
 prieigos teises;
 (22) siekiant užtikrinti, kad
 prieigą prie duomenų turėtų tik tie asmenys, kuriems tokia
 prieiga yra būtina jų darbui atlikti, šiuo reglamentu
 turėtų būti nustatytos išsamios įvairių laipsnių
 prieigos prie Europolo tvarkomų duomenų taisyklės. Šiomis
 taisyklėmis negali būti pažeidžiami duomenų pateikėjų
 nustatyti prieigos apribojimai, nes turi būti laikomasi duomenų
 nuosavybės principo. Kad būtų veiksmingai užkirstas kelias
 nusikaltimams, patenkantiems į Europolo kompetenciją, ir kovojama su
 jais, Europolas turėtų pranešti valstybėms narėms apie su
 jomis susijusią informaciją;
 (23) siekiant plėtoti
 operatyvinį agentūrų bendradarbiavimą ir visų pirma
 nustatyti įvairių agentūrų jau turimų duomenų
 sąsajas, Europolas turėtų sudaryti sąlygas Eurojustui ir Europos
 kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) susipažinti su Europolo turimais
 duomenimis ir atlikti paiešką;
 (24) Europolas turėtų
 bendradarbiauti su kitais Sąjungos organais, trečiųjų
 šalių teisėsaugos institucijomis ir teisėsaugos
 pareigūnų mokymo institucijomis, tarptautinėmis organizacijomis
 ir privačiais subjektais tiek, kiek reikia jo uždaviniams spręsti;
 (25) siekiant užtikrinti veikimo
 efektyvumą, Europolui turėtų būti suteikta galimybė
 keistis visa informacija, išskyrus asmens duomenis, su kitomis Sąjungos
 įstaigomis, trečiųjų šalių teisėsaugos
 institucijomis ir teisėsaugos pareigūnų mokymo institucijomis
 bei tarptautinėmis organizacijomis tiek, kiek reikia jo uždaviniams
 spręsti. Kadangi bendrovės, įmonės, verslo asociacijos,
 nevyriausybinės organizacijos ir kiti privatūs subjektai turi
 žinių ir duomenų, susijusių su sunkių nusikaltimų ir
 terorizmo prevencija ir kova su jais, Europolui turėtų būti
 suteikta galimybė keistis tais duomenimis ir su privačiomis šalimis.
 Siekiant užkirsti kelią elektroniniams nusikaltimams, susijusiems su
 tinklo ir informacijos saugumo incidentais, ir kovoti su jais Europolas
 turėtų, vadovaudamasis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva [name
 of adopted Directive] dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir
 informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti[31], bendradarbiauti ir dalytis
 informacija, išskyrus asmens duomenis, su nacionalinėmis valdžios
 institucijomis, atsakingomis už tinklų ir informacinių sistemų
 saugumą;
 (26) Europolui turėtų
 būti suteikta galimybė dalytis asmens duomenimis su kitais
 Sąjungos organais tiek, kiek reikia jo uždaviniams spręsti;
 (27) Sunkūs nusikaltimai ir
 terorizmas dažnai turi sąsajų su ES nepriklausančiomis šalimis.
 Todėl Europolui turėtų būti suteikta galimybė keistis
 asmens duomenimis su trečiųjų šalių teisėsaugos
 institucijomis ir tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, Interpolu,
 tiek, kiek reikia jo uždaviniams spręsti;
 (28) Europolui turėtų
 būti suteikta galimybė perduoti asmens duomenis trečiosios
 šalies valdžios institucijai ir tarptautinėms organizacijoms remiantis
 Komisijos sprendimu, kuriuo nustatyta, kad atitinkama šalis ar tarptautinė
 organizacija užtikrina pakankamą duomenų apsaugą, arba, jei
 tokio sprendimo nepriimta, remiantis pagal Sutarties 218 straipsnį Sąjungos
 sudarytu tarptautiniu susitarimu arba Europolo ir trečiosios šalies
 bendradarbiavimo susitarimu, sudarytu iki šio reglamento įsigaliojimo.
 Vadovaujantis prie Sutarties pridėto 36 protokolo dėl pereinamojo
 laikotarpio nuostatų 9 straipsniu, tokių susitarimų teisinė
 galia išlieka tol, kol įgyvendinant Sutartį šie susitarimai
 nepanaikinami, neanuliuojami arba iš dalies nepakeičiami;
 (29) jeigu duomenų perdavimas
 negali būti grindžiamas Komisijos priimtu apsaugos adekvatumo sprendimu,
 Sąjungos sudarytu tarptautiniu susitarimu arba jau veikiančiu
 bendradarbiavimo susitarimu, valdybai ir Europos duomenų apsaugos
 priežiūros pareigūnui turėtų būti suteikta teisė
 leisti vieną ar kelis kartus perduoti duomenis, jeigu užtikrinama
 pakankama apsauga. Jeigu netaikomas nei vienas iš paminėtų variantų,
 vykdomajam direktoriui turėtų būti suteikta teisė leisti
 perduoti duomenis ypatingais atvejais, kiekvieną atvejį svarstant
 atskirai, jei tai būtina atitinkamos valstybės narės esminiams
 interesams apsaugoti, užkirsti kelią su nusikaltimais ir terorizmu
 susijusiems potencialiems pavojams, jei perduoti duomenis būtina ar
 reikalaujama įstatymais dėl svarbių visuomeninių
 priežasčių, duomenų subjektui sutikus arba jei kyla pavojus
 gyvybiškai svarbiems duomenų subjekto interesams;
 (30) Europolui turėtų
 būti suteikta galimybė tvarkyti privačių šalių ir
 privačių asmenų asmens duomenis, kuriuos Europolui perduoda
 Europolo nacionaliniai padaliniai valstybėse narėse, vadovaudamiesi
 nacionaline teise, arba trečiosios šalies informacinis centras, su kuriuo
 bendradarbiaujama pagal bendradarbiavimo susitarimą, sudarytą pagal
 Sprendimo 2009/371/TVR 23 straipsnį iki įsigaliojant šiam
 reglamentui, arba trečiosios šalies valdžios institucija ar
 tarptautinė organizacija, su kuria Europos Sąjunga yra sudariusi
 tarptautinį susitarimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos
 veikimo 218 straipsnį;
 (31) Jokia informacija,
 trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos gauta akivaizdžiai
 pažeidus žmogaus teises, netvarkoma;
 (32) kad būtų užtikrinama
 aukšto lygio asmenų apsauga tvarkant jų asmens duomenis, Europolo
 duomenų apsaugos taisyklės turėtų būti sugriežtintos
 remiantis principais, kuriais grindžiamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001[32]. Prie Sutarties pridedamoje
 21-oje deklaracijoje pripažįstamas asmens duomenų tvarkymo
 teisėsaugos srityje specifiškumas, todėl Europolo duomenų
 apsaugos taisyklės turėtų būti autonomiškos ir suderintos
 su kitomis duomenų apsaugos priemonėmis, taikomomis policijos ir
 teismų bendradarbiavimo srityje, visų pirma su Europos Tarybos
 Konvencija Nr. 108[33],
 Rekomendacija Nr. R(87)15[34]
 ir Tarybos pamatiniu sprendimu 2008/977/TVR dėl asmens duomenų,
 tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą
 baudžiamosiose bylose, apsaugos[35]
 [to be replaced by the relevant Directive in force at the moment of adoption];
 (33) asmens duomenys
 turėtų būti kuo aiškiau skirstomi pagal tikslumą ir
 patikimumą. Faktai turėtų būti atskirti nuo asmeninio
 vertinimo siekiant užtikrinti tiek pavienių asmenų apsaugą, tiek
 Europolo tvarkomos informacijos kokybę bei patikimumą;
 (34) su įvairiomis
 duomenų subjektų kategorijomis susiję asmens duomenys tvarkomi
 policijos bendradarbiavimo srityje. Europolas turėtų kuo aiškiau
 skirstyti asmens duomenis pagal įvairias duomenų subjektų
 kategorijas. Itin gerai apsaugoti turėtų būti tokių asmenų
 kaip aukos, liudytojai, atitinkamą informaciją turintys asmenys, taip
 pat mažamečiai, asmens duomenys. Todėl Europolas neturėtų
 jų tvarkyti, išskyrus atvejus, kai tai tikrai būtina užkertant
 kelią nusikaltimams, patenkantiems į Europolo kompetenciją, ir
 kovojant su jais, ir kai tie duomenys papildo kitus Europolo jau tvarkomus
 asmens duomenis;
 (35) Atsižvelgiant į
 pagrindinę teisę į asmens duomenų apsaugą, Europolas
 neturėtų laikyti asmens duomenų ilgiau nei tai būtina jo
 uždaviniams atlikti;
 (36) siekdamas užtikrinti asmens
 duomenų apsaugą, Europolas turėtų įgyvendinti tinkamas
 technines ir organizacines priemones;
 (37) bet kuriam asmeniui
 turėtų būti suteikta prieigos prie jo paties asmens duomenų
 teisė, teisė prašyti ištaisyti klaidingus savo asmens duomenis,
 ištrinti ar užblokuoti su juo pačiu susijusius duomenis, kurių
 nebereikia. Duomenų subjektui suteiktos teisės ir jų
 įgyvendinimas neturėtų daryti poveikio Europolo
 įgaliojimams ir joms turėtų būti taikomi šiuo reglamentu
 nustatyti apribojimai;
 (38) šiame reglamente turi
 būti aiškiai paskirstyta atsakomybė, susijusi su duomenų
 subjektų teisių ir laisvių apsauga. Visų pirma
 valstybės narės turėtų būti atsakingos už Europolui
 perduodamų duomenų tikslumą ir atnaujinimą ir už tokio
 perdavimo teisėtumą. Europolas turėtų būti atsakingas
 už tikslumą ir duomenų, kuriuos perdavė kiti duomenų
 pateikėjai, atnaujinimą. Be to, Europolas turėtų
 užtikrinti, kad duomenys būtų tvarkomi sąžiningai ir
 teisėtai, būtų renkami ir tvarkomi konkrečiais tikslais,
 kad būtų adekvatūs, aktualūs, savo apimtimi neviršijantys
 tikslų, dėl kurių jie tvarkomi, ir saugomi ne ilgiau nei
 reikalinga tiems tikslams pasiekti;
 (39) Europolas turėtų
 registruoti asmens duomenų rinkimo, keitimo, prieigos, atskleidimo,
 sujungimo ir ištrynimo įrašus, kad būtų galima patikrinti
 duomenų tvarkymo teisėtumą, atlikti savikontrolę ir
 užtikrinti tinkamą duomenų vientisumą ir saugumą. Europolas
 turėtų būti įpareigotas bendradarbiauti su Europos
 duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir paprašius pateikti turimus
 registracijos įrašus ar dokumentus, pagal kuriuos būtų galima
 patikrinti duomenų tvarkymo operacijas;
 (40) Europolas turėtų
 paskirti duomenų apsaugos pareigūną, kuris padėtų jam
 stebėti, kaip laikomasi šio reglamento nuostatų. Duomenų
 apsaugos pareigūnui turi būti sudarytos sąlygos atlikti savo
 pareigas ir užduotis nepriklausomai ir veiksmingai;
 (41) už asmens duomenų
 tvarkymą atsakingos kompetentingos nacionalinės institucijos
 turėtų stebėti, ar valstybės narės asmens duomenis
 tvarko teisėtai. Europos duomenų apsaugos priežiūros
 pareigūnas, savo funkcijas vykdantis visiškai nepriklausomai,
 turėtų stebėti, ar Europolas asmens duomenis tvarko
 teisėtai;
 (42) tam tikrais atvejais, kai
 reikia valstybės narės dalyvavimo, ir siekiant užtikrinti
 nuoseklų šio reglamento taikymą visoje Europos Sąjungoje,
 Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas ir
 nacionalinės priežiūros institucijos turėtų pagal savo
 kompetenciją bendradarbiauti;
 (43) kadangi Europolas taip pat
 tvarko neoperatyvinius asmens duomenis, nesusijusius su nusikalstamos veikos
 tyrimais, tokių duomenų tvarkymui turėtų būti taikomas
 Reglamentas (EB) Nr. 45/2001;
 (44) Europos duomenų apsaugos
 priežiūros pareigūnas turėtų išnagrinėti ir ištirti
 bet kurio duomenų subjekto pateiktą skundą. Tyrimas gavus
 skundą turėtų būti vykdomas paliekant galimybę jį
 peržiūrėti teismine tvarka, tiek, kiek tai tikslinga konkrečiu
 atveju. Priežiūros institucija per pagrįstą laikotarpį
 turėtų informuoti duomenų subjektą apie skundo tyrimo
 eigą ir rezultatą;
 (45) bet kuriam asmeniui
 turėtų būti suteikta teisė apskųsti su juo pačiu
 susijusius Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno
 sprendimus teismine tvarka;
 (46) Europolui turėtų
 būti taikomos bendrosios sutartinės ir deliktinės
 atsakomybės taisyklės, kurios yra taikomos Sąjungos
 institucijoms, agentūroms ir įstaigoms, išskyrus atsakomybę už
 neteisėtą duomenų tvarkymą;
 (47) asmeniui kartais gali
 būti neaišku, ar jo patirtą žalą lėmė Europolo ar
 valstybės narės neteisėtas duomenų tvarkymas. Europolas ir
 valstybė narė, kurioje įvyko įvykis, dėl kurio buvo
 padaryta žala, turėtų atsakyti solidariai;
 (48) siekiant užtikrinti, kad
 Europolas būtų visiškai atskaitinga ir skaidri vidaus organizacija,
 būtina, atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos
 veikimo 88 straipsnį, nustatyti Europolo veiklos priežiūros
 procedūras, kurias vykdytų Europos Parlamentas kartu su
 nacionaliniais parlamentais, tinkamai užtikrinant reikiamą
 operatyvinės informacijos konfidencialumą;
 (49) Europolo darbuotojams
 turėtų būti taikomi Europos Bendrijų pareigūnų
 tarnybos nuostatai ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų
 įdarbinimo sąlygos, nustatyti Tarybos reglamentu (EEB, Euratomas,
 EAPB) Nr. 259/68[36].
 Europolui turėtų būti suteikta galimybė įdarbinti
 valstybių narių kompetentingų institucijų darbuotojus kaip
 laikinuosius darbuotojus, nustatant jų tarnybos terminą ir taip
 užtikrinant rotacijos principą, nes šių darbuotojų reintegracija
 į kompetentingą instituciją paskatintų glaudų Europolo
 ir valstybių narių kompetentingų institucijų
 bendradarbiavimą. Valstybės narės turėtų imtis
 visų reikiamų priemonių, kad užtikrintų, kad Europole
 dirbantys laikinieji darbuotojai pasibaigus tarnybos laikui grįžtų
 į juos išsiuntusią valstybės tarnybą;
 (50) atsižvelgiant į Europolo
 prievolių pobūdį bei vykdomojo direktoriaus vaidmenį, prieš
 paskiriant vykdomąjį direktorių, taip pat prieš galimą jo
 kadencijos pratęsimą, jo gali būti paprašyta perskaityti
 pranešimą Europos Parlamento kompetentingam komitetui ir atsakyti į
 to komiteto klausimus. Vykdomasis direktorius taip pat turėtų Europos
 Parlamentui ir Tarybai pateikti metinę ataskaitą. Be to, Europos
 Parlamentui turėtų būti suteikta galimybė pakviesti
 vykdomąjį direktorių pateikti savo pareigų vykdymo ataskaitą;
 (51) siekiant užtikrinti
 visišką Europolo savarankiškumą ir nepriklausomumą, jam
 turėtų būti skirtas atskiras biudžetas, kurio pajamas iš
 esmės sudarytų įnašas iš Sąjungos biudžeto. Sąjungos
 biudžeto procedūra turėtų būti taikoma tiek, kiek ji susijusi
 su Sąjungos įnašu ir kitomis subsidijomis, mokėtinomis iš Sąjungos
 bendrojo biudžeto. Finansinių ataskaitų auditą turėtų
 atlikti Audito Rūmai;
 (52) Europolui turėtų
 būti taikomas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl
 Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių
 ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002
 (Finansinis reglamentas)[37];
 (53) Europolui turėtų
 būti taikomas 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir
 Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su
 sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[38];
 (54) Europolas tvarko duomenis,
 kuriuos reikia itin saugoti, nes juos taip pat sudaro ES įslaptinta
 informacija ir neskelbtina neįslaptinta informacija. Todėl Europolas,
 atsižvelgdamas į Sprendime 2011/2092/ES dėl ES įslaptintos informacijos
 apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių[39] nustatytus saugumo principus
 ir būtiniausius standartus, turėtų nustatyti tokios informacijos
 konfidencialumo ir tvarkymo taisykles;
 (55) reikėtų reguliariai
 vertinti, kaip taikomas šis reglamentas;
 (56) būtinos nuostatos
 dėl Europolo įkurdinimo valstybėje narėje, kurioje bus
 steigiama jo būstinė (Nyderlanduose), ir visiems Europolo
 darbuotojams bei jų šeimos nariams taikytinos specialiosios taisyklės
 turėtų būti nustatytos susitarime dėl būstinės.
 Be to, priimančioji valstybė narė turėtų sudaryti kuo
 geresnes tinkamam Europolo veikimui reikalingas sąlygas, įskaitant
 susijusias su mokyklomis ir transportu, kad būtų pritraukta reikiamos
 kvalifikacijos darbuotojų iš kuo platesnės geografinės
 teritorijos;
 (57) Europolas pagal šį reglamentą
 pakeičia Europolą, įsteigtą Sprendimu 2009/371/TVR, ir
 CEPOL, įsteigtą Sprendimu 2005/681/TVR. Naujasis Europolas
 turėtų būti visų jų sutarčių, įskaitant
 darbo sutartis, prisiimtų įsipareigojimų ir įgyto turto
 teisių perėmėjas. Europolo, įsteigto Sprendimu
 2009/371/TVR, ir Europos policijos koledžo (CEPOL), įsteigto Sprendimu
 2005/681/TVR, sudaryti tarptautiniai susitarimai, išskyrus CEPOL sudarytą
 Būstinės susitarimą, turėtų likti galioti;
 (58) kad Europolas galėtų
 ir toliau kuo geriau atlikti užduotis, nustatytas Europolui, įsteigtam
 Sprendimu 2009/371/TVR, ir Europos policijos koledžui (CEPOL), įsteigtam
 Sprendimu 2005/681/TVR, reikėtų nustatyti pereinamojo laikotarpio
 priemones, visų pirma susijusias su valdyba, vykdomuoju direktoriumi ir
 mokymui skiriama Europolo biudžeto dalimi trejus metus po šio reglamento
 įsigaliojimo;
 (59) kadangi šio reglamento tikslo,
 t. y. įsteigti subjektą, atsakingą už teisėsaugos
 pareigūnų bendradarbiavimą ir mokymą Sąjungos
 lygmeniu, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl
 veiksmų apimties ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti
 Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali priimti priemones laikydamasi Europos
 Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal
 tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu
 neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;
 (60) [Vadovaujantis prie Europos
 Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
 pridedamo Protokolo (Nr. 21) dėl Jungtinės Karalystės ir
 Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3
 straipsniu, minėtos valstybės narės pranešė
 pageidaujančios dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą]
 ARBA [Nepažeidžiant prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl
 Europos Sąjungos veikimo pridedamo Protokolo (Nr. 21) dėl
 Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės,
 saugumo ir teisingumo erdvės 4 straipsnio, minėtos valstybės
 narės nedalyvaus priimant šį reglamentą, jis nebus joms privalomas
 ar taikomas];
 (61) vadovaujantis prie Europos
 Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
 pridedamo Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsniais,
 Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, jis nebus jai privalomas
 ar taikomas;.
 (62) šiame reglamente laikomasi
 pagrindinių teisių ir principų, pripažintų visų pirma
 Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač
 teisės į asmens duomenų apsaugą ir teisę į
 privatų gyvenimą, kaip nustatyta Chartijos 7 ir 8 straipsniuose bei
 Sutarties 16 straipsnyje,
 PRIĖMĖ ŠĮ
 REGLAMENTĄ:
 I
 skyrius
 BENDROSIOS NUOSTATOS IR
 EUROPOLO TIKSLAI
 1 straipsnis
 Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo
 agentūros įsteigimas
 1. Siekiant pagerinti Europos
 Sąjungos teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą,
 stiprinti ir remti jų veiksmus bei plėtoti nuoseklią
 europinę mokymo politiką, įsteigiama Europos Sąjungos
 teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūra (Europolas).
 2. Europolas pagal šį
 reglamentą pakeičia Europolą, įsteigtą Sprendimu
 2009/371/TVR, ir CEPOL, įsteigtą Sprendimu 2005/681/TVR, bei perima
 jų teises ir pareigas.
 2 straipsnis
 Apibrėžtys
 Šiame reglamente vartojamų terminų
 apibrėžtys:
 (a)
 valstybių narių kompetentingos
 institucijos – visos valstybių narių policijos įstaigos ir kitos
 teisėsaugos tarnybos, pagal nacionalinę teisę atsakingos už
 nusikalstamų veikų prevenciją ir kovą su jomis;
 (b)
 analizė – duomenų rinkimas, tvarkymas ir
 naudojimas siekiant padėti vykdyti nusikalstamų veikų tyrimus;
 (c)
 Sąjungos įstaigos – institucijos,
 subjektai, delegacijos, tarnybos ir agentūros, įsteigti Europos
 Sąjungos sutartimi ir Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo
 arba jomis remiantis;
 (d)
 teisėsaugos pareigūnai – policijos,
 muitinės ar kitų atitinkamų tarnybų, įskaitant
 Sąjungos įstaigas, pareigūnai, atsakingi už sunkių
 nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau
 valstybių narių, terorizmo ir kitų Sąjungos politikos
 bendrus interesus pažeidžiančių nusikaltimų prevenciją ir
 kovą su jais, ir už civilinių krizių valdymą bei
 tarptautinę policijos veiklą didelio masto renginiuose;
 (e)
 trečiosios šalys – šalys, kurios nėra
 Europos Sąjungos valstybės narės;
 (f)
 tarptautinės organizacijos – organizacijos ir
 joms pavaldžios įstaigos, kurių veikla reglamentuojama pagal
 viešąją teisę, ir kitos įstaigos, įsteigtos
 dviejų ar daugiau valstybių susitarimu arba remiantis tokiu susitarimu;
 (g)
 privatūs subjektai – subjektai ir
 įstaigos, įsteigti pagal valstybės narės ar trečiosios
 šalies teisę, visų pirma bendrovės ir įmonės, verslo
 asociacijos, ne pelno organizacijos ir kiti juridiniai asmenys, neįtraukti
 į f punktą;
 (h)
 privatūs asmenys – visi fiziniai asmenys;
 (i)
 asmens duomenys – bet kokia informacija, susijusi
 su nustatytos tapatybės fiziniu asmeniu arba asmeniu (toliau –
 duomenų subjektas), kurio tapatybę galima nustatyti; asmuo, kurio
 tapatybę galima nustatyti, – asmuo, kurio tapatybė gali būti
 tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyta, visų pirma remiantis asmens
 tapatybės dokumento numeriu arba viena ar keliomis to asmens fizinei,
 fiziologinei, psichinei, ekonominei, kultūrinei ar socialinei tapatybei
 būdingomis savybėmis;
 (j)
 asmens duomenų tvarkymas (toliau – tvarkymas)
 – bet kokia su asmens duomenimis automatinėmis arba neautomatinėmis
 priemonėmis atliekama operacija ar operacijos, pavyzdžiui, rinkimas,
 įrašymas, rūšiavimas, laikymas, pritaikymas ar keitimas, atgaminimas,
 paieška, naudojimas, atskleidimas persiunčiant, platinant ar kitu
 būdu sudarant galimybę jais naudotis, taip pat lyginimas ar
 sujungimas, blokavimas, ištrynimas ar naikinimas;
 (k)
 duomenų gavėjas – fizinis ar juridinis
 asmuo, valdžios institucija, agentūra ar kita įstaiga, kuriai
 atskleidžiami duomenys, neatsižvelgiant į tai, ar jis yra trečioji
 šalis, ar ne; tačiau valdžios institucijos, kurios duomenis gali gauti
 atlikdamos konkretų tyrimą, nėra laikomos duomenų
 gavėjomis;
 (l)
 asmens duomenų perdavimas – aktyvus asmens
 duomenų atskleidimas ribotam skaičiui nustatytų šalių; tai
 darydamas duomenų siuntėjas žino, kad suteikia duomenų
 gavėjui galimybę susipažinti su asmens duomenimis, arba to siekia;
 (m)
 asmens duomenų susistemintas rinkinys (toliau
 – susistemintas rinkinys) – bet kuris susistemintas pagal specifinius
 kriterijus prieinamų asmens duomenų rinkinys, kuris gali būti
 centralizuotas, decentralizuotas arba suskirstytas funkciniu ar geografiniu
 pagrindu;
 (n)
 duomenų subjekto sutikimas – bet kuris
 konkretus savanoriškas informuoto duomenų subjekto sutikimas, kad
 būtų tvarkomi su juo susiję duomenys;
 (o)
 administraciniai asmens duomenys – visi Europolo
 tvarkomi asmens duomenys, išskyrus duomenis, tvarkomus 3 straipsnio 1 ir 2
 dalyse nustatytais tikslais.
 3 straipsnis
 Tikslai
 1. Europolas remia ir stiprina
 valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmus bei
 jų tarpusavio bendradarbiavimą vykdant sunkių nusikaltimų,
 darančių poveikį dviem ar daugiau valstybių narių,
 terorizmo ir kitų Sąjungos politikos bendrus interesus
 pažeidžiančių nusikaltimų prevenciją ir kovojant su jais,
 kaip nustatyta 1 priede.
 2. Europolas taip pat remia ir
 stiprina valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmus
 bei jų tarpusavio bendradarbiavimą nusikalstamų veikų,
 susijusių su 1 dalyje nurodytomis nusikalstamomis veikomis, prevencijos ir
 kovos su jomis srityje. Susijusiomis nusikalstamomis veikomis laikomos šios
 veikos:
 (a)
 nusikalstamos veikos, kuriomis siekiama gauti
 lėšų nusikaltimams, priklausantiems Europolo kompetencijai;
 (b)
 nusikalstamos veikos, kuriomis siekiama
 prisidėti prie nusikaltimų, priklausančių Europolo
 kompetencijai, arba juos įgyvendinti;
 (c)
 nusikalstamos veikos, kuriomis siekiama užtikrinti
 veikų, priklausančių Europolo kompetencijai, nebaudžiamumą.
 3. Europolas remia,
 plėtoja, įgyvendina ir koordinuoja teisėsaugos
 pareigūnų mokymo veiklą.
 II
 skyrius
 SU TEISĖSAUGOS
 BENDRADARBIAVIMU SUSIJĘ UŽDAVINIAI
 4 straipsnis
 Uždaviniai
 1. Europolas yra Europos
 Sąjungos agentūra, kuri, vadovaudamasi šiuo reglamentu, sprendžia
 tokius uždavinius:
 (a)
 rinkti, kaupti, tvarkyti, analizuoti
 informaciją ir dalytis ja;
 (b)
 nedelsiant pranešti valstybėms narėms
 apie su jomis susijusią informaciją ir apie bet kokias
 nusikalstamų veikų sąsajas;
 (c)
 koordinuoti, organizuoti ir įgyvendinti
 tiriamąją ir operatyvinę veiklą, vykdomą
 i) valstybių narių
 kompetentingų valdžios institucijų drauge; arba
 ii) jungtinių tyrimo grupių, kaip
 nustatyta 5 straipsnyje, prireikus kartu su Eurojustu;
 (d)
 dalyvauti jungtinėse tyrimo grupėse bei
 siūlyti suburti tokias grupes, kaip nustatyta 5 straipsnyje;
 (e)
 teikti valstybėms narėms informaciją
 ir analitinę pagalbą joms organizuojant didelio masto tarptautinius
 renginius;
 (f)
 rengti grėsmės įvertinimus,
 strategines ir operatyvines analizes bei bendros padėties vertinimo
 ataskaitas;
 (g)
 plėtoti, skleisti ir skatinti
 specialiąsias žinias apie nusikaltimų prevencijos metodus, tyrimo
 procedūras, techninius bei ekspertizės metodus ir konsultuoti
 valstybes nares;
 (h)
 techniškai ir finansiškai remti valstybių
 narių tarpvalstybines operacijas ir tyrimus, įskaitant jungtines
 tyrimo grupes;
 (i)
 remti, plėtoti, vykdyti, koordinuoti ir
 įgyvendinti teisėsaugos pareigūnų mokymo veiklą,
 bendradarbiaujant su valstybių narių mokymo institucijų tinklu,
 kaip nustatyta III skyriuje;
 (j)
 teikti Sąjungos įstaigoms,
 įsteigtoms remiantis Sutarties V antraštine dalimi, ir Europos kovos su
 sukčiavimu tarnybai (OLAF) kriminalinės žvalgybos informaciją ir
 analitinę pagalbą jų kompetencijos srityse;
 (k)
 teikti informaciją ir pagalbą ES
 krizių valdymo struktūroms ir ES krizių valdymo misijoms,
 įsteigtoms remiantis Europos Sąjungos sutartimi;
 (l)
 kurti specializuotus Sąjungos centrus, kurie
 kovotų su tam tikrais nusikaltimais, patenkančiais į Europolo
 kompetencijos sritį, visų pirma Europos kovos su elektroniniu
 nusikalstamumu centrą.
 2. Europolas rengia strategines
 analizes ir grėsmės įvertinimus, padedančius Tarybai ir
 Komisijai nustatyti Sąjungos strateginius ir operatyvinius kovos su
 nusikalstamumu prioritetus. Europolas taip pat prisideda prie operatyvinio
 šių prioritetų įgyvendinimo.
 3. Europolas teikia
 strateginę žvalgybos informaciją siekdamas padėti racionaliai
 bei veiksmingai naudoti nacionalinio ir Sąjungos lygmens išteklius
 operatyvinei veiklai vykdyti ir remti.
 4. Europolas veikia kaip
 centrinis kovos su euro padirbinėjimu biuras pagal 2005 m. liepos
 12 d. Tarybos sprendimą 2005/511/TVR dėl euro apsaugos nuo
 padirbinėjimo[40].
 Europolas taip pat skatina kovos su euro padirbinėjimu priemonių,
 kurių imasi valstybių narių kompetentingos institucijos arba
 jungtinės tyrimo grupės, prireikus drauge su Sąjungos
 įstaigų ir trečiųjų šalių institucijomis,
 koordinavimą.
 5 straipsnis
 Dalyvavimas jungtinėse tyrimo grupėse
 1. Europolas gali dalyvauti
 jungtinių tyrimo grupių, kovojančių su nusikaltimais,
 patenkančiais į Europolo kompetencijos sritį, veikloje.
 2. Europolas gali, vadovaudamasis
 valstybės narės, kurioje jungtinė tyrimo grupė veikia,
 teisiniais apribojimais, prisidėti prie veiklos ir keistis informacija su
 visais tos grupės nariais.
 3. Jei Europolas mano, kad
 jungtinės tyrimo grupės subūrimas teiktų papildomos naudos
 tyrimui, jis gali tai pasiūlyti atitinkamai valstybei narei ir imtis
 priemonių, kad padėtų tai valstybei narei suburti tokią
 grupę.
 4. Europolas netaiko prievartos
 priemonių.
 6 straipsnis
 Europolo prašymai pradėti nusikalstamos veikos tyrimą
 1. Tais atvejais, kai Europolas
 mano, kad reikėtų pradėti nusikalstamos veikos,
 patenkančios į Europolo kompetencijos sritį, tyrimą, jis
 praneša apie tai Eurojustui.
 2. Tuo pačiu Europolas
 prašo atitinkamų valstybių narių nacionalinių
 padalinių, įsteigtų pagal 7 straipsnio 2 dalį,
 pradėti, vykdyti ar koordinuoti nusikalstamos veikos tyrimą.
 3. Nacionalinis padalinys
 nedelsdamas praneša Europolui apie pradedamą tyrimą.
 4. Jei atitinkamų
 valstybių narių kompetentingos institucijos nusprendžia netenkinti
 Europolo prašymo, jos turi pateikti Europolui savo sprendimo priežastis per
 vieną mėnesį nuo prašymo pateikimo. Priežastys gali būti
 nepateikiamos, jei jų pateikimas:
 (a)
 pakenktų esminiams nacionalinio saugumo
 interesams, arba
 (b)
 keltų pavojų vykdomų tyrimų
 sėkmei ar asmenų saugumui.
 5. Europolas informuoja
 Eurojustą apie valstybės narės kompetentingos institucijos
 sprendimą pradėti tyrimą arba atsisakyti jį pradėti.
 7 straipsnis
 Valstybių narių bendradarbiavimas su Europolu
 1. Atlikdamas savo užduotis,
 Europolas bendradarbiauja su valstybėmis narėmis.
 2. Kiekviena valstybė
 narė įsteigia ar paskiria nacionalinį padalinį, kuris yra
 Europolo ryšių su valstybių narių kompetentingomis
 institucijomis ir su teisėsaugos pareigūnų mokymo institucijomis
 palaikymo įstaiga. Kiekviena valstybė narė paskiria vieną
 pareigūną nacionalinio padalinio vadovu.
 3. Valstybės narės
 užtikrina, kad jų nacionaliniai padaliniai būtų
 pajėgūs spręsti šiame reglamente nustatytus uždavinius ir
 visų pirma kad turėtų prieigą prie nacionalinių
 teisėsaugos duomenų bazių.
 4. Europolas konkrečių
 tyrimų klausimais gali tiesiogiai bendradarbiauti su valstybių
 narių kompetentingomis institucijomis. Tokiu atveju Europolas nedelsdamas
 praneša apie tai nacionaliniam padaliniui ir pateikia bet kokios informacijos,
 kuria tiesiogiai keitėsi Europolas ir atitinkamos kompetentingos
 institucijos, kopiją.
 5. Valstybės narės per
 savo nacionalinį padalinį ar kompetentingą instituciją
 visų pirma:
 (a)
 teikia Europolui informaciją, kurios reikia jo
 uždaviniams spręsti. Be kita ko, Europolui nedelsiant pateikiama
 informacija, susijusi su nusikaltimų sritimis, kurias Sąjunga laiko
 prioritetinėmis. Taip pat pateikiama informacijos, susijusios su
 dvišaliais ar daugiašaliais mainais su kitomis valstybėmis narėmis,
 kopija, jei tie mainai susiję su nusikaltimais, patenkančiais į
 Europolo kompetencijos sritį;
 (b)
 užtikrina veiksmingą valstybių narių
 kompetentingų institucijų ir valstybių narių
 teisėsaugos pareigūnų mokymo institucijų komunikaciją
 ir bendradarbiavimą su Europolu;
 (c)
 didina informuotumą apie Europolo veiklą.
 6. Nacionalinių
 padalinių vadovai reguliariai susitinka, visų pirma kad aptartų
 ir spręstų problemas, kylančias operatyvinio bendradarbiavimo su
 Europolu srityje.
 7. Kiekviena valstybė
 narė nustato nacionalinio padalinio struktūrą ir personalą
 pagal nacionalinius teisės aktus.
 8. Nacionalinių
 padalinių ir valstybių narių kompetentingų institucijų
 išlaidas, patiriamas keičiantis informacija su Europolu, padengia
 valstybės narės; Europolas nedengia jokių išlaidų, išskyrus
 ryšio išlaidas.
 9. Valstybės narės
 užtikrina būtiniausią visų sistemų, naudojamų
 susisiekti su Europolu, saugumo lygį.
 10. Europolas rengia metinę
 ataskaitą apie kiekvienos valstybės narės Europolui pateiktos
 informacijos kiekį ir kokybę pagal 5 dalies a punktą ir apie
 nacionalinių padalinių veiklą. Metinė ataskaita
 siunčiama Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams
 parlamentams.
 8 straipsnis
 Ryšių palaikymo pareigūnai
 1. Kiekvienas nacionalinis
 padalinys paskiria dirbti Europole bent vieną ryšių palaikymo
 pareigūną. Jei šiame reglamente nenustatyta kitaip, ryšių
 palaikymo pareigūnams taikoma juos paskyrusios valstybės narės
 nacionalinė teisė.
 2. Ryšių palaikymo
 pareigūnai Europole sudaro nacionalinį ryšių palaikymo
 biurą, o jiems vadovauja Europolo nacionaliniai padaliniai pagal juos
 paskyrusios valstybės narės nacionalinę teisę ir Europolo
 administracines nuostatas.
 3. Ryšių palaikymo
 pareigūnai padeda Europolui ir savo valstybei narei keistis informacija.
 4. Ryšių palaikymo
 pareigūnai padeda savo valstybei narei ir kitų valstybių
 narių ryšių palaikymo pareigūnams keistis informacija pagal
 nacionalinę teisę. Jei nacionalinė teisė leidžia, dvišaliam
 keitimuisi informacija apie nusikaltimus, nepatenkančius į Europolo
 kompetenciją, galima naudotis Europolo infrastruktūra. Ryšių palaikymo pareigūnų teises ir pareigas Europolo
 atžvilgiu nustato valdyba.
 5. Ryšių palaikymo
 pareigūnai naudojasi privilegijomis ir imunitetais, kurių reikia
 jų užduotims atlikti, kaip nustatyta 65 straipsnyje.
 6. Europolas užtikrina, kad
 ryšių palaikymo pareigūnai būtų visapusiškai informuoti
 apie visą jo veiklą ir įtraukti į ją, kiek to reikia
 jų užduotims atlikti.
 7. Europolas padengia išlaidas,
 susijusias su valstybėms narėms suteikiamomis patalpomis Europolo
 pastate ir reikiama pagalba ryšių palaikymo pareigūnams, kad jie
 galėtų eiti savo pareigas. Visas kitas išlaidas, atsirandančias
 dėl ryšių palaikymo pareigūnų skyrimo, padengia jį
 skyrusi valstybė narė, įskaitant išlaidas ryšių palaikymo
 pareigūnams reikalingai įrangai, nebent valdybai rekomendavus
 biudžeto valdymo institucija nuspręstų kitaip.
 III
 skyrius
 SU TEISĖSAUGOS
 PAREIGŪNŲ MOKYMU SUSIJĘ UŽDAVINIAI
 9 straipsnis
 Europolo akademija
 1. Šiuo reglamentu
 įsteigtas Europolo padalinys Europolo akademija remia, plėtoja,
 įgyvendina ir koordinuoja teisėsaugos pareigūnų mokymą
 visų pirma tokiose srityse kaip kova su sunkiais nusikaltimais,
 darančiais poveikį dviem ar daugiau valstybių narių, ir
 terorizmu, didelės rizikos viešosios tvarkos ir sporto renginių
 valdymas, nekarinių Sąjungos misijų strateginis planavimas ir
 valdymas, taip pat lyderystė teisėsaugos srityje ir kalbų
 mokėjimas, siekdama:
 (a)
 didinti informuotumą ir žinias apie:
 i) tarptautines ir Sąjungos
 teisėsaugos bendradarbiavimo priemones;
 ii) Sąjungos įstaigas, visų
 pirma Europolą, Eurojustą ir „Frontex“, jų veikimą ir
 vaidmenį;
 iii) teisminius teisėsaugos
 bendradarbiavimo aspektus ir praktines žinias apie prieigą prie
 informacijos kanalų;
 (b)
 skatinti regioninio ir dvišalio valstybių
 narių bendradarbiavimo tarpusavyje ir su trečiosiomis šalimis
 plėtotę;
 (c)
 nagrinėti konkrečias nusikalstamumo ir
 policijos veiklos temines sritis, kuriose Sąjungos lygmens mokymas gali
 teikti papildomos naudos;
 (d)
 sudaryti tam tikras bendras teisėsaugos
 pareigūnų mokymo programas, pagal kurias jie būtų rengiami
 dalyvauti civilinėse Sąjungos misijose;
 (e)
 remti valstybes nares, vykdančias dvišalę
 teisėsaugos pajėgumų didinimo veiklą trečiosiose
 šalyse;
 (f)
 rengti dėstytojus ir padėti kaupti
 gerąją mokymo(si) patirtį ir dalytis ja.
 2. Europolo akademija rengia ir
 reguliariai atnaujina mokymosi priemones ir metodikas bei taiko jas
 atsižvelgdama į mokymosi visą gyvenimą perspektyvą, kad
 būtų pagerinti teisėsaugos pareigūnų gebėjimai.
 Europolo akademija vertina šių veiksmų rezultatus siekdama padidinti
 būsimos veiklos kokybę, nuoseklumą ir efektyvumą.
 10 straipsnis
 Europolo akademijos uždaviniai
 1. Europolo akademija rengia
 daugiametes strategines mokymo reikmių analizes ir daugiametes mokymo
 programas.
 2. Europolo akademija rengia ir
 įgyvendina mokymo veiklą ir mokymosi produktus, be kita ko:
 (a)
 mokymo programas, seminarus, konferencijas,
 internetinio ir e. mokymosi veiklą;
 (b)
 bendrus mokymo planus, pagal kuriuos būtų
 didinamas informuotumas, užpildomos spragos ir (arba) formuojamas bendras
 požiūris į kovą su tarpvalstybiniais nusikaltimais;
 (c)
 pakopinius mokymo modulius, laipsniškai
 sunkėjančius atsižvelgiant į tikslinei grupei reikalingų
 gebėjimų lygį, itin daug dėmesio skiriant konkrečiam
 geografiniam regionui, konkrečiai nusikalstamos veiklos teminei
 sričiai arba konkretiems profesiniams gebėjimams;
 (d)
 teisėsaugos pareigūnų mainų ir
 komandiruočių programas pagal operatyvinio mokymo principą.
 3. Siekiant užtikrinti
 nuoseklią Europos mokymo politiką, kad būtų remiamos
 civilinės misijos ir pajėgumų didinimas trečiosiose šalyse,
 Europolo akademija:
 (a)
 vertina dabartinės Sąjungos
 teisėsaugos pareigūnų mokymo politikos ir iniciatyvų
 poveikį;
 (b)
 rengia ir įgyvendina valstybių narių
 teisėsaugos pareigūnų mokymo programas, pagal kurias jie
 pasirengtų dalyvauti civilinėse misijose ir, be kita ko,
 įgytų reikiamų kalbų gebėjimų;
 (c)
 rengia ir įgyvendina trečiųjų
 šalių, visų pirma Europos Sąjungos šalių
 kandidačių, teisėsaugos pareigūnų mokymo programas;
 (d)
 valdo specialius Sąjungos išorės pagalbos
 fondus, kurių lėšomis trečiosioms šalims padedama plėtoti
 pajėgumus atitinkamose politikos srityse, vadovaujantis Sąjungos
 nustatytais prioritetais.
 4. Europolo akademija skatina
 teisėsaugos pareigūnų mokymo ir susijusių nustatytų
 Europos kokybės standartų pripažinimą valstybėse
 narėse.
 11 straipsnis
 Su mokymu susiję moksliniai tyrimai
 1. Europolo akademija prisideda
 prie mokslinių tyrimų, susijusių su šiame skyriuje aptariama
 mokymo veikla, plėtotės.
 2. Europolo akademija skatina ir
 palaiko partnerystę su Sąjungos institucijomis ir su
 valstybinėmis bei privačiomis mokymo institucijomis, taip pat skatina
 užmegzti tvirtesnę valstybių narių universitetų ir
 teisėsaugos pareigūnų mokymo institucijų partnerystę.
 IV
 skyrius
 EUROPOLO VEIKLOS
 ORGANIZAVIMAS
 12 straipsnis
 Europolo administracinė ir valdymo struktūra
 Europolo administracinę
 ir valdymo struktūrą sudaro:
 (a)
 valdyba, atliekanti 14 straipsnyje nustatytas
 funkcijas;
 (b)
 vykdomasis direktorius, kuris atsako už
 19 straipsnyje nurodytus dalykus;
 (c)
 Mokslinis mokymo komitetas pagal 20 straipsnį;
 (d)
 prireikus, bet koks kitas patariamasis organas,
 valdybos įsteigtas pagal 14 straipsnio 1 dalies p punktą;
 (e)
 prireikus, vykdomoji taryba pagal 21 ir 22
 straipsnius.
 1 SKIRSNIS
 Valdyba
 13 straipsnis
 Valdybos sudėtis
 1. Valdybą sudaro po
 vieną kiekvienos valstybės narės atstovą ir du Komisijos
 atstovai; jie visi turi balso teisę.
 2. Valdybos nariai skiriami
 atsižvelgiant į jų patirtį viešojo ir privačiojo sektoriaus
 organizacijų valdymo srityje ir žinias apie teisėsaugos
 bendradarbiavimą.
 3. Kiekvienam valdybos nariui
 atstovauja pakaitinis narys, skiriamas remiantis jo patirtimi viešojo ir
 privačiojo sektoriaus organizacijų valdymo srityje ir žiniomis apie
 teisėsaugos pareigūnų mokymo nacionalinę politiką.
 Pakaitinis narys veikia kaip tikrasis narys sprendžiant klausimus, susijusius
 su teisėsaugos pareigūnų mokymu. Tikrajam nariui nedalyvaujant,
 jam atstovauja pakaitinis narys. Pakaitiniam nariui nedalyvaujant, sprendžiant
 klausimus, susijusius su teisėsaugos pareigūnų mokymu, jam
 atstovauja tikrasis narys.
 4. Siekdamos užtikrinti valdybos
 darbo tęstinumą, visos Vadyboje atstovaujamos šalys turėtų
 dėti pastangas, kad jų atstovai valdyboje keistųsi kuo
 rečiau. Visos šalys siekia, kad valdyboje būtų tinkama vyrų
 ir moterų pusiausvyra.
 5. Valdybos narių ir
 pakaitinių narių kadencija – ketveri metai. Ši kadencija gali
 būti pratęsiama. Pasibaigus narių kadencijai arba jiems
 atsistatydinus, nariai toliau eina savo pareigas tol, kol jų kadencija
 pratęsiama arba jie pakeičiami.
 14 straipsnis
 Valdybos funkcijos
 1. Valdyba:
 (a)
 dviejų trečdalių balsų dauguma
 ir vadovaudamasi 15 straipsniu kasmet priima ateinančių metų
 Europolo darbo programą;
 (b)
 dviejų trečdalių balsų dauguma
 ir vadovaudamasi 15 straipsniu priima daugiametę darbo programą;
 (c)
 dviejų trečdalių balsų dauguma
 priima metinį Europolo biudžetą ir vykdo kitas funkcijas, susijusias
 su Europolo biudžetu, pagal XI skyrių;
 (d)
 priima konsoliduotąją metinę
 Europolo veiklos ataskaitą ir iki kitų metų liepos 1 d.
 nusiunčia ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Audito
 Rūmams ir nacionaliniams parlamentams. Konsoliduotoji metinė veiklos
 ataskaita paviešinama;
 (e)
 priima Europolui taikytinas finansines taisykles
 pagal 63 straipsnį;
 (f)
 gavusi Komisijos nuomonę iki sausio 31 d.
 priima daugiametį personalo politikos planą;
 (g)
 atsižvelgdama į įgyvendintinų
 priemonių sąnaudų ir naudos santykį priima sukčiavimo
 rizikai proporcingą kovos su sukčiavimu strategiją;
 (h)
 priima savo narių, taip pat Mokslinio mokymo
 komiteto narių, interesų konfliktų prevencijos ir valdymo
 taisykles;
 (i)
 laikydamasi 2 dalies, Europolo personalo atžvilgiu
 naudojasi įgaliojimais, kurie paskyrimų tarnybai ir institucijai,
 įgaliotai sudaryti sutartis, suteikti Tarnybos nuostatais ir Kitų
 tarnautojų įdarbinimo sąlygomis (paskyrimų tarnybos
 įgaliojimai);
 (j)
 laikydamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsnio,
 priima atitinkamas Tarnybos nuostatų ir Kitų tarnautojų
 įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo taisykles;
 (k)
 skiria vykdomąjį direktorių ir jo
 pavaduotojus ir prireikus pratęsia jų kadenciją arba atleidžia
 juos iš pareigų pagal 56 ir 57 straipsnius;
 (l)
 nustato veiklos rodiklius ir prižiūri, kaip
 vykdomasis direktorius eina savo pareigas, įskaitant valdybos
 sprendimų įgyvendinimą;
 (m)
 atsižvelgdama į Tarnybos nuostatus ir
 Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas,
 skiria apskaitos pareigūną, kuris eidamas savo pareigas veikia
 savarankiškai;
 (n)
 skiria Mokymo mokslinio komiteto narius;
 (o)
 gavusi įvairių vidaus ar išorės
 audito ataskaitų bei vertinimų, taip pat Europos kovos su
 sukčiavimo tarnybos (OLAF) tyrimų išvadas bei rekomendacijas,
 užtikrina tinkamus tolesnius veiksmus;
 (p)
 priima visus sprendimus dėl Europolo vidaus
 struktūrų sukūrimo ir, prireikus, keitimo;
 (q)
 priima darbo tvarkos taisykles.
 2. Vadovaudamasi Tarnybos
 nuostatų 110 straipsniu, valdyba priima Tarnybos nuostatų 2
 straipsnio 1 dalimi ir Kitų tarnautojų įdarbinimo
 sąlygų 6 straipsniu grindžiamą sprendimą dėl
 atitinkamų paskyrimų tarnybos įgaliojimų delegavimo
 vykdomajam direktoriui ir tų įgaliojimų delegavimo sustabdymo
 sąlygų nustatymo. Vykdomajam direktoriui leidžiama tuos įgaliojimus
 subdeleguoti.
 Prireikus, dėl išskirtinių
 aplinkybių valdyba gali priimti sprendimą laikinai sustabdyti
 įgaliojimų delegavimą vykdomajam direktoriui bei vykdomojo
 direktoriaus subdeleguotus įgaliojimus, ir jais naudotis pati arba
 deleguoti juos vienam savo narių arba darbuotojui, kitam nei vykdomasis
 direktorius.
 15 straipsnis
 Metinė darbo programa ir daugiametė darbo programa
 1. Valdyba, remdamasi vykdomojo
 direktoriaus pateiktu projektu ir atsižvelgdama į Komisijos nuomonę,
 kasmet ne vėliau kaip lapkričio 30 d. priima metinę darbo
 programą. Ji perduoda ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir
 nacionaliniams parlamentams.
 2. Metinėje darbo
 programoje nustatomi išsamūs tikslai ir laukiami rezultatai,
 įskaitant veiklos rodiklius. Į ją taip pat įtraukiamas
 finansuotinų veiksmų aprašas ir nurodomi kiekvienam veiksmui skiriami
 finansiniai ir žmogiškieji ištekliai pagal veikla grindžiamo biudžeto sudarymo
 ir valdymo principus. Metinė darbo programa turi derėti su daugiamete
 darbo programa, kaip nurodyta 4 dalyje. Joje aiškiai nurodoma, kokie uždaviniai
 nuo praėjusių finansinių metų buvo pridėti, pakeisti
 ar išbraukti.
 3. Valdyba iš dalies
 pakeičia priimtą metinę darbo programą, kai Europolui
 pavedamas naujas uždavinys.
 Bet kokie esminiai metinės darbo programos
 pakeitimai priimami laikantis tokios pačios tvarkos kaip priimant
 pirminę metinę darbo programą. Valdyba gali deleguoti vykdomajam
 direktoriui įgaliojimus daryti neesminius metinės darbo programos
 pakeitimus.
 4. Valdyba, atsižvelgdama į
 Komisijos nuomonę ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir nacionaliniais
 parlamentais, iki kiekvienų metų lapkričio 30 d. priima ir
 atnaujina strateginę daugiametę darbo programą.
 Priimta daugiametė darbo programa perduodama
 Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.
 Daugiametėje darbo programoje nustatomi
 strateginiai tikslai ir laukiami rezultatai, įskaitant veiklos rodiklius.
 Joje taip pat nurodoma, kokia suma ir kiek darbuotojų skiriama kiekvienam
 tikslui pasiekti, vadovaujantis daugiamete finansine programa ir daugiamečiu
 personalo politikos planu. Į ją įtraukiama ryšių su
 trečiosiomis šalimis ar tarptautinėmis organizacijomis strategija,
 kaip nustatyta 29 straipsnyje.
 Daugiametė programa vykdoma įgyvendinant
 metines darbo programas ir, prireikus, atnaujinama atsižvelgiant į
 išorės ir vidaus vertinimo rezultatus. Į šių vertinimų
 išvadas, prireikus, atsižvelgiama ateinančių metų metinėje
 darbo programoje.
 16 straipsnis
 Valdybos pirmininkas
 1. Valdyba iš savo narių
 renka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją. Pirmininkas ir pirmininko
 pavaduotojas renkami dviejų trečdalių balsų dauguma.
 Jei pirmininkas negali eiti savo pareigų,
 jį automatiškai pakeičia pirmininko pavaduotojas.
 2. Pirmininko ir pirmininko
 pavaduotojo kadencija – ketveri metai. Jų kadenciją galima
 pratęsti vieną kartą. Tačiau jei kadencijos metu
 pirmininkas arba pavaduotojas netenka valdybos nario statuso, tą
 pačią dieną jų kadencija automatiškai baigiasi.
 17 straipsnis
 Valdybos posėdžiai
 1. Valdybos posėdžius
 šaukia pirmininkas.
 2. Europolo vykdomasis
 direktorius dalyvauja svarstymuose.
 3. Valdyba į eilinius
 posėdžius renkasi bent du kartus per metus. Be to, valdyba gali
 posėdžiauti pirmininko iniciatyva, Komisijos arba ne mažiau kaip
 trečdalio jos narių prašymu.
 4. Valdyba gali kviesti bet
 kokį asmenį, kurio nuomonė gali būti svarbi diskusijose,
 dalyvauti posėdyje kaip balso teisės neturintį
 stebėtoją.
 5. Valdybos nariams,
 atsižvelgiant į jos darbo tvarkos taisyklių nuostatas, gali
 padėti patarėjai ar ekspertai.
 6. Valdybos sekretoriato
 paslaugas teikia Europolas.
 18 straipsnis
 Balsavimo taisyklės
 1. Nepažeidžiant 14 straipsnio 1
 dalies a, b ir c punktų, 16 straipsnio 1 dalies ir 56 straipsnio 8 dalies,
 valdyba sprendimus priima balsavimo teisę turinčių narių
 balsų dauguma.
 2. Kiekvienas narys turi
 vieną balsą. Nariui nedalyvaujant, jo balso teisė perduodama
 pakaitiniam nariui.
 3. Pirmininkas balsuoja.
 4. Pirmininkas balsuoja.
 5. Valdybos darbo tvarkos
 taisyklėse nustatoma išsamesnė balsavimo tvarka, visų pirma
 aplinkybės, kuriomis vienas narys gali veikti kito nario vardu ir,
 prireikus, kvorumo reikalavimai.
 2 SKIRSNIS
 Vykdomasis direktorius
 19 straipsnis
 Vykdomojo direktoriaus atsakomybė
 1. Vykdomasis direktorius
 vadovauja Europolui. Jis yra atskaitingas valdybai.
 2. Nepažeisdamas Komisijos,
 valdybos ar vykdomosios tarybos įgaliojimų, vykdomasis direktorius
 savo pareigas vykdo savarankiškai, nesiekia gauti ir nesilaiko jokios
 vyriausybės ir jokios kitos įstaigos nurodymų.
 3. Vykdomasis direktorius
 paprašytas atsiskaito Europos Parlamentui už įvykdytą veiklą.
 Taryba gali pakviesti vykdomąjį direktorių atsiskaityti už
 įvykdytą veiklą.
 4. Vykdomasis direktorius veikia
 kaip Europolo teisinis atstovas.
 5. Vykdomasis direktorius atsako
 už Europolui šiuo reglamentu nustatytų uždavinių sprendimą.
 Visų pirma vykdomasis direktorius atsako už:
 (a)
 kasdienį Europolo administravimą;
 (b)
 valdybos priimtų sprendimų
 įgyvendinimą;
 (c)
 metinių ir daugiamečių darbo
 programų rengimą ir jų pateikimą valdybai pasikonsultavus
 su Komisija;
 (d)
 metinių ir daugiamečių darbo
 programų įgyvendinimą ir atsiskaitymą už jų įgyvendinimą
 valdybai;
 (e)
 konsoliduotosios metinės Europolo veiklos
 ataskaitos rengimą ir pateikimą valdybai tvirtinti;
 (f)
 veiksmų plano rengimą vadovaujantis
 išorės audito ataskaitų bei vertinimų išvadomis bei OLAF
 tyrimų ataskaitomis ir rekomendacijomis, taip pat už pažangos
 ataskaitų teikimą du kartus per metus Komisijai ir reguliariai
 valdybai;
 (g)
 Sąjungos finansinių interesų
 apsaugą taikant prevencines sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios
 kitos neteisėtos veiklos priemones, nepažeidžiant OLAF kompetencijos tyrimų
 srityje, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, nustačius pažeidimus,
 susigrąžinant neteisingai sumokėtas sumas ir prireikus imantis
 veiksmingų, proporcingų ir atgrasomų administracinių ir
 finansinių sankcijų;
 (h)
 Europolo kovos su sukčiavimu strategijos rengimą
 ir pateikimą valdybai tvirtinti;
 (i)
 Europolui taikytinų finansinių
 taisyklių projekto rengimą;
 (j)
 Europolo pajamų ir išlaidų sąmatos
 projekto rengimą ir jo biudžeto įgyvendinimą;
 (k)
 daugiametį personalo politikos plano projekto
 rengimą ir jo pateikimą valdybai pasikonsultavus su Komisija;
 (l)
 pagalbą valdybos pirmininkui rengiantis
 valdybos posėdžiams;
 (m)
 reguliarų valdybos informavimą apie
 Sąjungos kovos su nusikalstamumu strateginių ir operatyvinių
 prioritetų įgyvendinimą.
 3 SKIRSNIS
 MOKSLINIS
 MOKYMO KOMITETAS
 20 straipsnis
 Mokslinis mokymo komitetas
 1. Mokslinis mokymo komitetas
 yra nepriklausomas patariamasis organas, užtikrinantis ir valdantis Europolo
 vykdomos mokymo veiklos mokslinę kokybę. Todėl vykdomasis
 direktorius pasirūpina, kad Mokslinis mokymo komitetas kuo anksčiau
 įsitrauktų į 14 straipsnyje nurodytų dokumentų
 rengimą, jei jie susiję su mokymu.
 2. Mokslinį mokymo
 komitetą sudaro 11 asmenų – aukščiausio lygio mokslininkų
 ar specialistų, dirbančių šio reglamento III skyriuje nurodytose
 srityse. Komiteto narius valdyba skiria prieš tai Europos Sąjungos
 oficialiajame leidinyje paskelbusi skaidrų kvietimą teikti
 paraiškas ir atrankos tvarką. Valdybos nariai Mokslinio mokymo komiteto
 nariais neskiriami. Mokslinio mokymo komiteto nariai yra nepriklausomi. Jie
 nesiekia gauti ir nesilaiko jokios vyriausybės ir jokios kitos
 įstaigos nurodymų.
 3. Mokslinio mokymo komiteto
 narių sąrašą Europolas paviešina savo interneto svetainėje
 ir prireikus atnaujina.
 4. Mokslinio mokymo komiteto
 narių kadencija – penkeri metai. Ji negali būti pratęsiama, o
 nepriklausomumo kriterijų nebetenkinantys komiteto nariai atleidžiami iš
 pareigų.
 5. Mokslinis mokymo komitetas
 išsirenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją; jų kadencija –
 penkeri metai. Komiteto pozicijos priimamos paprasta balsų dauguma.
 Pirmininkas komitetą sušaukia ne daugiau kaip keturis kartus per metus.
 Prireikus pirmininkas savo iniciatyva ar ne mažiau kaip keturių komiteto
 narių prašymu sušaukia neeilinį posėdį.
 6. Vykdomasis direktorius,
 vykdomojo direktoriaus pavaduotojas mokymo klausimams ar jų atstovai
 kviečiami į posėdžius kaip balso teisės neturintys
 stebėtojai.
 7. Moksliniam mokymo komitetui
 talkina sekretorius – komiteto pasiūlytas ir vykdomojo direktoriaus
 paskirtas Europolo darbuotojas.
 8. Pagrindinės Mokslinio
 mokymo komiteto funkcijos:
 (a)
 patarti vykdomajam direktoriui ir vykdomojo
 direktoriaus pavaduotojui mokymo klausimams rengiant metinę darbo
 programą ir kitus strateginius dokumentus, užtikrinti, kad jie
 būtų aukštos mokslinės kokybės ir atitiktų atitinkamų
 Sąjungos politikos sričių priemones ir prioritetus;
 (b)
 teikti valdybai nepriklausomą nuomonę ir
 rekomendacijas savo kompetencijos klausimais;
 (c)
 teikti nepriklausomą nuomonę ir
 rekomendacijas dėl mokymo programų, pritaikytų mokymosi
 metodų, mokymosi formų ir mokslinių tyrimų kokybės;
 (d)
 valdybos, vykdomojo direktoriaus ar vykdomojo
 direktoriaus pavaduotojo mokymo klausimams prašymu atlikti kitas su Europolo
 mokymo veiklos moksliniais aspektais susijusias konsultavimo užduotis.
 9. Metiniam Mokslinio mokymo komiteto
 biudžetui skiriama atskira Europolo biudžeto eilutė.
 4 SKIRSNIS
 VYKDOMOJI
 TARYBA
 21 straipsnis
 Įsteigimas
 Valdyba gali įsteigti vykdomąją
 tarybą.
 22 straipsnis
 Funkcijos ir darbo tvarka
 1. Vykdomoji taryba talkina
 valdybai.
 2. Vykdomosios tarybos funkcijos:
 (a)
 rengti valdybos priimsimus sprendimus;
 (b)
 kartu su valdyba užtikrinti, kad būtų
 tinkamai atsižvelgiama į vidaus ir išorės audito ataskaitų bei
 vertinimų išvadas ir rekomendacijas, taip pat į Europos kovos su
 sukčiavimu tarnybos (OLAF) tyrimų ataskaitas ir rekomendacijas;
 (c)
 nepažeidžiant 19 straipsnyje nurodytų
 vykdomojo direktoriaus funkcijų, padėti jam įgyvendinti valdybos
 sprendimus ir teikti tam reikalingas konsultacijas, taip sustiprinant
 administracinio valdymo priežiūrą.
 3. Skubiai prireikus, vykdomoji
 taryba gali valdybos vardu priimti tam tikrus laikinus sprendimus, ypač
 administracinio valdymo klausimais, įskaitant paskyrimų tarnybos
 įgaliojimų delegavimo sustabdymą.
 4. Vykdomąją
 tarybą sudaro valdybos pirmininkas, vienas Komisijos atstovas valdyboje ir
 trys kiti valdybos paskirti jos nariai. Valdybos pirmininkas yra ir vykdomosios
 tarybos pirmininkas. Vykdomasis direktorius dalyvauja vykdomosios tarybos
 posėdžiuose, bet neturi balso teisės.
 5. Vykdomosios tarybos
 narių kadencija – ketveri metai. Vykdomosios tarybos narių kadencija
 baigiasi pasibaigus jų narystei valdyboje.
 6. Eiliniai vykdomosios tarybos
 posėdžiai rengiami bent kartą per tris mėnesius. Be to, ji gali
 posėdžiauti pirmininko iniciatyva arba narių prašymu.
 7. Vykdomoji taryba laikosi
 valdybos nustatytų darbo tvarkos taisyklių.
 V
 skyrius
 INFORMACIJOS TVARKYMAS
 23 straipsnis
 Informacijos šaltiniai
 1. Europolas tvarko tik
 informaciją, pateiktą jam:
 (a)
 valstybių narių pagal jų
 nacionalinę teisę;
 (b)
 Sąjungos įstaigų,
 trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų, kaip
 nurodyta VI skyriuje;
 (c)
 privačių subjektų, kaip nurodyta 29
 straipsnio 2 dalyje.
 2. Informaciją,
 įskaitant asmens duomenis, Europolas gali susirasti ir tvarkyti pats –
 viešai prieinamuose šaltiniuose, pavyzdžiui, žiniasklaidoje, įskaitant
 internetą ir viešai skelbiamus duomenis.
 3. Europolas gali susirasti ir
 tvarkyti informaciją, įskaitant asmens duomenis, iš
 nacionalinių, Sąjungos ar tarptautinių informacinių
 sistemų, taip pat naudodamasis tiesiogine elektronine prieiga, jei tai leidžiama
 Sąjungos, tarptautinės ar nacionalinės teisės aktais. Šios
 informacijos gavimo ir naudojimo sąlygos apibrėžiamos taikytinomis
 tokių Sąjungos, tarptautinės ar nacionalinės teisės
 aktų nuostatomis, jei jose nustatytos taisyklės yra griežtesnės
 už šio reglamento taisykles. Prieiga prie tokių informacinių
 sistemų suteikiama tik tinkamai įgaliotiems Europolo darbuotojams ir
 tik tiek, kiek tai reikalinga jų funkcijoms atlikti.
 24 straipsnis
 Informacijos tvarkymo veiklos tikslai
 1. Jei tai reikalinga 3 straipsnio
 1 ir 2 dalyse nustatytiems tikslams pasiekti, informaciją, įskaitant
 asmens duomenis, Europolas tvarko išimtinai šiais tikslais:
 (a)
 atlikdamas kryžminę patikrą informacijos
 sąsajoms nustatyti;
 (b)
 atlikdamas strateginę ar teminę
 analizę;
 (c)
 tam tikrais atvejais atlikdamas operatyvinę
 analizę.
 2. Asmens duomenų
 kategorijų ir duomenų subjektų, kurių duomenys gali
 būti renkami siekiant kurio nors iš šio straipsnio 1 dalyje nurodytų
 specialiųjų tikslų, kategorijų sąrašas pateikiamas 2
 priede.
 25 straipsnis
 Informacijos tvarkymo veiklos tikslo nustatymas
 1. Europolui informaciją
 teikianti valstybė narė, Sąjungos įstaiga, trečioji
 šalis ar tarptautinė organizacija nustato tikslą, dėl kurio ji
 bus tvarkoma, kaip nurodyta 24 straipsnyje. Joms to nepadarius, Europolas
 nustato tokios informacijos aktualumą ir jos tvarkymo tikslą.
 Tvarkyti informaciją siekiant kito tikslo nei nurodytasis Europolas gali
 tik gavęs duomenų pateikėjo sutikimą.
 2. Perduodamos informaciją
 valstybės narės, Sąjungos įstaigos, trečiosios šalys
 ir tarptautinės organizacijos gali nustatyti bendrų ar
 konkrečių prieigos prie šios informacijos ar jos naudojimo
 apribojimų, taip pat taikytinų jos ištrynimui ar sunaikinimui. Jei
 nustatyti tokius apribojimus prireikia jau perdavus informaciją, jos
 praneša apie tai Europolui. Europolas laikosi tokių apribojimų.
 3. Europolas gali nustatyti
 valstybėms narėms, Sąjungos įstaigoms, trečiosioms
 šalims ir tarptautinėms organizacijoms prieigos prie informacijos, gautos
 iš viešųjų šaltinių, ar jos naudojimo apribojimus.
 26 straipsnis
 Valstybių narių ir Europolo darbuotojų prieiga prie
 Europolo saugomos informacijos
 1. Valstybės narės
 turi prieigą prie visos 24 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytais
 tikslais pateiktos informacijos ir jos ieškoti, jei tai nepažeidžia
 valstybių narių, Sąjungos įstaigų,
 trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų
 teisės nustatyti prieigos prie tokių duomenų ir jų
 naudojimo apribojimų. Valstybės narės paskiria kompetentingas
 institucijas, įgaliotas atlikti tokią paiešką.
 2. Valstybės narės
 turi netiesioginę prieigą prie 24 straipsnio 1 dalies c punkte
 nurodytu tikslu pateiktos informacijos su galimybe atlikti atitikties
 paiešką, jei tai nepažeidžia informaciją pateikusių
 valstybių narių, Sąjungos įstaigų,
 trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų
 nustatytų apribojimų, kaip nurodyta 25 straipsnio 2 dalyje. Jeigu
 atitikties paieškos rezultatas teigiamas, Europolas pradeda
 procedūrą, pagal kurią paieškos užklausą atitinkanti
 informacija gali būti atskleidžiama, šią informaciją Europolui
 pateikusiai valstybei narei priėmus atitinkamą sprendimą.
 3. Vykdomojo direktoriaus
 tinkamai įgalioti Europolo darbuotojai su Europolo tvarkoma informacija
 gali susipažinti tik tuomet, kai tai reikalinga jų funkcijoms atlikti.
 27 straipsnis
 Eurojusto
 ir OLAF prieiga prie Europolo informacijos
 1. Europolas imasi visų
 reikiamų priemonių, kad vykdydami savo įgaliojimus Eurojustas ir
 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) galėtų turėti
 prieigą prie visos 24 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytais
 tikslais pateiktos informacijos ir atlikti jos paiešką, jei tai
 nepažeidžia valstybių narių, Sąjungos įstaigų,
 trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų
 teisės nustatyti prieigos prie tokių duomenų ir jų
 naudojimo apribojimus. Paaiškėjus, kad Eurojusto ar OLAF paieškos užklausa
 susijusi su Europolo tvarkoma informacija, apie tai pranešama Europolui.
 2. Europolas imasi visų
 reikiamų priemonių, kad vykdydami savo įgaliojimus Eurojustas ir
 OLAF turėtų netiesioginę prieigą (galimybę atlikti
 atitikties paiešką) prie 24 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytu tikslu
 pateiktos informacijos, jei tai nepažeidžia informaciją pateikusių
 valstybių narių, Sąjungos įstaigų,
 trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų
 nustatytų apribojimų, kaip nurodyta 25 straipsnio 2 dalyje. Jeigu
 atitikties paieškos rezultatas teigiamas, Europolas pradeda
 procedūrą, pagal kurią paieškos užklausą atitinkanti
 informacija gali būti atskleidžiama, šią informaciją Europolui
 pateikusiai valstybei narei, Sąjungos įstaigai, trečiajai šaliai
 ar tarptautinei organizacijai priėmus atitinkamą sprendimą.
 3. Šio straipsnio 1 ir 2 dalyse
 nurodytą informacijos paiešką galima atlikti tik nustatymui, ar
 Eurojusto arba OLAF turima informacija atitinka Europolo tvarkomą
 informaciją.
 4. Atlikti 1 ir 2 dalyse
 nurodytą informacijos paiešką Europolas leidžia tik gavęs iš
 Eurojusto ir OLAF informaciją apie tai, kurie Eurojusto nacionaliniai
 nariai, pavaduotojai, padėjėjai bei Eurojusto darbuotojai ir OLAF
 darbuotojai yra paskirti atlikti tokią paiešką.
 5. Jeigu Europolui tvarkant
 konkrečiam tyrimui reikalingą informaciją Europolas ar
 valstybė narė nusprendžia, kad reikia koordinuoti veiksmus,
 bendradarbiauti ar prašyti paramos pagal Eurojusto ar OLAF įgaliojimus,
 Europolas jiems apie tai praneša ir pradeda informacijos perdavimo
 procedūrą, informaciją pateikusiai valstybei narei priėmus
 atitinkamą sprendimą. Tokiu atveju Eurojustas ar OLAF konsultuojasi
 su Europolu.
 6. Eurojustas, įskaitant
 koledžą, nacionalinius narius, pavaduotojus, padėjėjus ir kitus
 Eurojusto darbuotojus, bei OLAF laikosi valstybių narių,
 Sąjungos įstaigų, trečiųjų šalių ir
 tarptautinių organizacijų nustatytų bendrų ar
 konkrečių apribojimų, kaip nurodyta 25 straipsnio 2 dalyje.
 28 straipsnis
 Pareiga pranešti valstybėms narėms
 1. Jeigu siekdamas 4 straipsnio
 1 dalies b punkte nurodyto tikslo Europolas turi pranešti valstybei narei apie
 su ja susijusią informaciją, o prieigai prie šios informacijos
 taikomi 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti apribojimai, dėl kurių jos
 perduoti negalima, Europolas konsultuojasi su šiuos apribojimus
 nustačiusiu duomenų pateikėju ir prašo jo leidimo perduoti
 informaciją.
 Negavus tokio leidimo informacijos perduoti
 negalima.
 2. Europolas praneša valstybei
 narei apie su ja susijusią informaciją, nepaisydamas prieigos apribojimų,
 jeigu:
 (a)
 tai tikrai būtina siekiant išvengti
 gresiančio sunkaus nusikaltimo ar teroristinių nusikaltimų
 pavojaus; arba
 (b)
 tai labai svarbu užkertant kelią tiesioginei
 ir didelei grėsmei tos valstybės narės viešajam saugumui.
 Tokiu atveju Europolas kuo anksčiau praneša
 duomenų pateikėjui apie tai, kad informacija buvo perduota, ir
 pagrindžia atliktą situacijos analizę.
 VI
 skyrius
 RYŠIAI SU PARTNERIAIS
 1 SKIRSNIS
 BENDROSIOS NUOSTATOS
 29 straipsnis
 Bendrosios nuostatos
 1. Jei tai reikalinga Europolo funkcijų
 vykdymui, jis gali užmegzti ir plėtoti bendradarbiavimo ryšius su
 Sąjungos įstaigomis jų veiklos srityje, trečiųjų
 šalių teisėsaugos institucijomis, trečiųjų šalių
 teisėsaugos mokymo įstaigomis, tarptautinėmis organizacijomis
 bei privačiais subjektais.
 2. Jei tai reikalinga Europolo
 funkcijų vykdymui, atsižvelgdamas į 25 straipsnio 2 dalyje nurodytus
 apribojimus, jis gali tiesiogiai dalytis su šio straipsnio 1 dalyje nurodytais
 subjektais bet kokia informacija, išskyrus asmens duomenis.
 3. Jei tai reikalinga Europolo
 funkcijų vykdymui, vadovaudamasis šio skyriaus nuostatomis, jis gali gauti
 asmens duomenis iš šio straipsnio 1 dalyje nurodytų subjektų,
 išskyrus privačius subjektus, ir juos tvarkyti.
 4. Nepažeidžiant 36 straipsnio 4
 dalies, perduoti asmens duomenis Sąjungos įstaigoms, trečiosioms
 šalims ir tarptautinėms organizacijoms Europolas gali tik tuomet, kai tai
 būtina užkertant kelią nusikaltimams, patenkantiems į Europolo
 kompetenciją, ir kovojant su jais ir atitinka šio skyriaus nuostatas. Jeigu
 duomenis, kuriuos reikia perduoti, pateikė valstybė narė,
 Europolas prašo tos valstybės narės sutikimo, nebent:
 (a)
 galima daryti prielaidą, kad valstybė
 narė su tuo sutinka, nes nėra tiesiogiai apribojusi galimybės
 toliau perduoti informaciją; arba
 (b)
 valstybė narė, iš esmės ar
 nustatydama tam tikras sąlygas, jau yra suteikusi leidimą perduoti
 informaciją. Toks sutikimas bet kada gali būti atšauktas.
 5. Valstybėms narėms,
 Sąjungos įstaigoms, trečiosioms šalims ir tarptautinėms
 organizacijoms perduoti asmens duomenis draudžiama, nebent Europolas tam
 aiškiai pritartų.
 2 SKIRSNIS
 KEITIMASIS ASMENS DUOMENIMIS IR JŲ PERDAVIMAS
 30 straipsnis
 Asmens duomenų perdavimas Sąjungos įstaigoms
 Nepažeisdamas pagal 25 straipsnio 2 arba 3
 dalį nustatytų apribojimų Europolas gali perduoti asmens
 duomenis tiesiogiai Sąjungos įstaigoms, jei tai reikalinga jo ar
 gaunančiosios Sąjungos įstaigos funkcijų vykdymui.
 31 straipsnis
 Asmens duomenų perdavimas
 trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms
 1. Jei tai reikalinga Europolo
 funkcijų vykdymui, jis gali perduoti asmens duomenis trečiosios
 šalies valdžios institucijai ar tarptautinei organizacijai remdamasis:
 (a)
 Komisijos sprendimu, priimtu pagal [1995 m.
 spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl
 asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių
 duomenų judėjimo 25 ir 31 straipsnius], kuriuo pripažįstama, kad
 toje šalyje ar tarptautinėje organizacijoje arba tos šalies ar
 tarptautinės organizacijos informacijos tvarkymo sektoriuje užtikrinama
 tinkama duomenų apsauga (apsaugos adekvatumo sprendimas); arba
 (b)
 Sąjungos ir tos trečiosios šalies ar
 tarptautinės organizacijos tarptautiniu susitarimu, sudarytu pagal
 Sutarties 218 straipsnį, kuriuo užtikrinamas pakankamas privatumo ir
 pagrindinių asmens teisių ir laisvių apsaugos lygis; arba
 (c)
 bendradarbiavimo susitarimu, sudarytu Europolo ir
 tos trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos pagal Sprendimo
 2009/371/TVR 23 straipsnį prieš įsigaliojant šiam reglamentui.
 Tokiam informacijos perdavimui leidimo nereikia.
 Europolas gali susitarti dėl darbo tvarkos,
 pagal kurią bus įgyvendinami tokie susitarimai ar apsaugos adekvatumo
 sprendimai.
 2. Tam tikrais atvejais
 vykdomasis direktorius, nukrypdamas nuo šio straipsnio 1 dalies, gali leisti
 perduoti asmens duomenis trečiosioms šalims ar tarptautinėms
 organizacijoms, jeigu:
 (a)
 duomenis perduoti tikrai būtina, kad
 būtų apsaugoti svarbiausi vienos ar kelių valstybių
 narių interesai, atitinkantys Europolo tikslus;
 (b)
 duomenis perduoti tikrai būtina, kad
 būtų išvengta gresiančio nusikaltimo ar teroristinių
 nusikaltimų pavojaus;
 (c)
 duomenis perduoti būtina ar teisiškai
 privaloma dėl svarbaus viešojo intereso ar siekiant pagrįsti,
 pareikšti arba apginti teisinius reikalavimus; arba
 (d)
 duomenis perduoti būtina, kad būtų
 apsaugoti gyvybiniai duomenų subjekto arba kito asmens interesai.
 Be to, atsižvelgdama į privatumo ir asmens
 pagrindinių teisių ir laisvių apsaugos garantijas, valdyba,
 gavusi Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno
 sutikimą, gali suteikti daugkartinį leidimą perduoti duomenis
 šio straipsnio a–d punktuose nurodytais atvejais, kurio galiojimo laikotarpis
 negali būti ilgesnis kaip vieni metai ir kuris gali būti
 pratęsiamas.
 3. Apie tai, kad buvo pritaikyta
 šio straipsnio 2 dalis, vykdomasis direktorius informuoja valdybą ir
 Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūną.
 32 straipsnis
 Iš privačių subjektų gauti asmens duomenys
 1. Jeigu tai reikalinga Europolo
 funkcijoms atlikti, jis gali tvarkyti privačių subjektų
 pateiktus asmens duomenis, su sąlyga, kad jie gauti iš:
 (a)
 valstybės narės nacionalinio padalinio
 pagal nacionalinę teisę;
 (b)
 trečiosios šalies, su kuria Europolas prieš
 įsigaliojant šiam reglamentui yra sudaręs bendradarbiavimo
 susitarimą pagal Sprendimo 2009/371/TVR 23 straipsnį, informacinio
 centro; arba
 (c)
 trečiosios šalies valdžios institucijos ar
 tarptautinės organizacijos, su kuria Sąjunga yra sudariusi
 tarptautinį susitarimą pagal Sutarties 218 straipsnį.
 2. Jeigu gauti duomenys gali
 pažeisti valstybės narės interesus, Europolas nedelsdamas praneša
 apie tai atitinkamos valstybės narės nacionaliniam padaliniui.
 3. Tiesiogiai į
 privačius subjektus prašydamas asmens duomenų Europolas nesikreipia.
 4. Per trejus metus nuo šio
 reglamento taikymo pradžios Komisija įvertina, ar reikia numatyti
 galimybę tiesiogiai keistis asmens duomenimis su privačiais
 subjektais ir kokios būtų to pasekmės. Tame vertinime, be kita
 ko, nurodomos priežastys, dėl kurių Europolui reikia keistis asmens
 duomenimis su privačiais subjektais.
 33 straipsnis
 Iš privačių asmenų gauta informacija
 1. Privačių
 asmenų pateiktą informaciją, įskaitant asmens duomenis,
 Europolas gali tvarkyti su sąlyga, kad ji gauta iš:
 (a)
 valstybės narės nacionalinio padalinio
 pagal nacionalinę teisę;
 (b)
 trečiosios šalies, su kuria Europolas prieš
 įsigaliojant šiam reglamentui yra sudaręs bendradarbiavimo
 susitarimą pagal Sprendimo 2009/371/TVR 23 straipsnį, informacinio
 centro; arba
 (c)
 trečiosios šalies ar tarptautinės
 organizacijos, su kuria Europos Sąjunga yra sudariusi tarptautinį
 susitarimą pagal Sutarties 218 straipsnį, valdžios institucijos.
 2. Informaciją,
 įskaitant asmens duomenis, gautus iš trečiojoje šalyje, su kuria
 nėra sudarytas tarptautinis susitarimas (nei pagal Sprendimo 2009/371/TVR
 23 straipsnį, nei pagal Sutarties 218 straipsnį), gyvenančio
 privataus asmens Europolas gali perduoti tik valstybei narei ar atitinkamai
 trečiajai šaliai, su kuria toks tarptautinis susitarimas yra sudarytas.
 3. Tiesiogiai į
 privačius asmenis prašydamas informacijos Europolas nesikreipia.
 VII
 skyrius
 DUOMENŲ APSAUGOS
 PRIEMONĖS
 34 straipsnis
 Bendrieji duomenų apsaugos principai
 Asmens duomenys:
 (a)
 tvarkomi sąžiningai ir teisėtai;
 (b)
 renkami tik nustatytais, aiškiais ir teisėtais
 tikslais ir negali būti toliau tvarkomi nesilaikant šių tikslų;
 toliau tvarkyti asmens duomenis istoriniais, statistiniais ar moksliniais
 tikslais galima Europolui nustačius tinkamas apsaugos priemones, visų
 pirma tokias, kuriomis užtikrinama, kad duomenys nebus tvarkomi kitais
 tikslais;
 (c)
 adekvatūs, tinkami ir ne išsamesni, nei reikia
 siekiant tikslų, dėl kurių jie tvarkomi;
 (d)
 tikslūs ir prireikus atnaujinami; turi
 būti imamasi visų įmanomų priemonių, kad asmens
 duomenys, kurie nėra tikslūs atsižvelgiant į jų tvarkymo
 tikslus, būtų nedelsiant ištrinami ar ištaisomi;
 (e)
 saugomi tokiu būdu, kad būtų galima
 nustatyti duomenų subjekto tapatybę, ir ne ilgiau nei reikia pasiekti
 tikslams, dėl kurių asmens duomenys tvarkomi.
 35 straipsnis
 Skirtingi asmens duomenų tikslumo ir
 patikimumo laipsniai
 1. Informaciją teikianti
 valstybė narė kuo tiksliau įvertina valstybės narės
 informacijos šaltinius naudodamasi tokiais šaltinių įvertinimo
 kodais:
 A: neabejojama šaltinio autentiškumu, patikimumu
 ir kompetencija, arba informacija gauta iš šaltinio, kuris visada buvo
 patikimas;
 B: informacija gauta iš šaltinio, kuris
 dažniausiai buvo patikimas;
 C: informacija gauta iš šaltinio, kuris
 dažniausiai buvo nepatikimas;
 X: informacijos šaltinio patikimumo įvertinti
 neįmanoma.
 2. Informaciją teikianti
 valstybė narė kuo tiksliau įvertina valstybės narės
 informaciją naudodamasi tokiais informacijos įvertinimo kodais:
 (1): informacija, dėl kurios patikimumo
 abejonių nėra;
 (2): informacija, šaltiniui žinoma asmeniškai,
 tačiau ją perduodančiam pareigūnui asmeniškai nežinoma;
 (3): informacija, šaltiniui asmeniškai nežinoma,
 tačiau patvirtinta kitos turimos informacijos;
 (4): šaltiniui asmeniškai nežinoma ir
 nepatvirtinta informacija.
 3. Jeigu remdamasis jau turima
 informacija Europolas nusprendžia, kad įvertinimą reikia patikslinti,
 jis praneša apie tai atitinkamoms valstybėms narėms ir pradeda tartis
 dėl įvertinimo pakeitimo. Kol susitarimas nepasiektas, Europolas
 įvertinimo keisti negali.
 4. Gavęs iš valstybės
 narės informaciją be jos įvertinimo, Europolas stengiasi kuo
 tiksliau įvertinti šaltinio patikimumą remdamasis savo jau turima
 informacija. Konkretūs duomenys ir informacija vertinami gavus juos
 pateikusios valstybės narės sutikimą. Valstybė narė
 taip pat gali iš esmės sutikti su Europolo tam tikrų duomenų ir
 šaltinių tipų vertinimu. Jei konkrečiu atveju nesusitariama, o
 principinio susitarimo nėra, Europolas įvertina informaciją ar
 duomenis ir priskiria tokiai informacijai ar duomenims šio straipsnio 1 ir 2
 dalyse nurodytus įvertinimo kodus „X“ ir „4“.
 5. Šis straipsnis taip pat
 taikomas Europolo gaunamiems duomenims ar informacijai iš trečiosios
 šalies, tarptautinės organizacijos ar Sąjungos įstaigos.
 6. Iš viešųjų
 šaltinių gautą informaciją Europolas įvertina taikydamas
 šio straipsnio 1 ir 2 dalyse pateiktus kodus.
 36 straipsnis
 Specialiųjų kategorijų
 asmens duomenų ir kitų kategorijų duomenų tvarkymas
 1. Nusikaltimų aukų,
 liudytojų ar kitų asmenų, galinčių pateikti
 informacijos apie nusikaltimus, taip pat asmenų iki 18 metų asmens
 duomenis tvarkyti draudžiama, nebent tai tikrai būtina nusikaltimų
 prevencijai ar kovai su jais siekiant Europolo tikslų.
 2. Draudžiama automatiniu ar
 kitais būdais tvarkyti asmens duomenis, atskleidžiančius rasinę
 ar etninę kilmę, politines pažiūras, religiją ar
 tikėjimą, narystę profesinėse sąjungose, taip pat
 duomenis apie sveikatą ar lytinį gyvenimą, nebent tai tikrai
 būtina nusikaltimų prevencijai ar kovai su jais siekiant Europolo
 tikslų ir tokie duomenys papildo kitus Europolo jau tvarkytus asmens
 duomenis.
 3. Prieigą prie šio
 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų asmens duomenų turi tik Europolas.
 Jei prieiga prie šių duomenų reikalinga pareigūnų
 funkcijų vykdymui, vykdomasis direktorius suteikia ribotam skaičiui
 pareigūnų atitinkamus įgaliojimus.
 4. Teisinių pasekmių
 turintis sprendimas negali būti priimamas remiantis vien šio straipsnio 2
 dalyje nurodytais automatiškai sutvarkytais duomenimis, nebent priimti
 tokį sprendimą tiesiogiai leidžia nacionaliniai ar Sąjungos
 teisės aktai arba, jei būtina, Europos duomenų apsaugos
 priežiūros pareigūnas.
 5. Šio straipsnio 1 ir 2 dalyse
 nurodyti asmens duomenys negali būti perduodami valstybėms
 narėms, Sąjungos įstaigoms, trečiosioms šalims ar
 tarptautinėms organizacijoms, nebent tai tikrai būtina konkrečiu
 atveju siekiant Europolo tikslų.
 6. Kas šešis mėnesius
 Europolas teikia Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui
 visų savo tvarkytų šio straipsnio 2 dalyje nurodytų asmens
 duomenų apžvalgą.
 37 straipsnis
 Asmens duomenų saugojimo ir
 ištrynimo terminai
 1. Savo tvarkomus asmens
 duomenis Europolas saugo ne ilgiau nei būtina jo tikslams pasiekti.
 2. Bet kuriuo atveju, ne
 vėliau kaip po trejų metų nuo asmens duomenų tvarkymo
 pradžios, Europolas iš naujo įvertina, ar reikia juos toliau saugoti.
 Jeigu duomenis reikia toliau saugoti, nes tai vis dar būtina Europolo
 funkcijų vykdymui, jis gali nuspręsti saugoti asmens duomenis iki
 kito vertinimo, kuris bus atliekamas dar po trejų metų. Priežastys,
 dėl kurių saugojimas pratęsiamas, pagrindžiamos raštu. Jei
 sprendimas dėl tolesnio duomenų saugojimo nepriimamas, po trejų
 metų duomenys automatiškai ištrinami.
 3. Jeigu 36 straipsnio 1 ir 2
 dalyse nurodytų asmenų duomenys saugomi ilgiau kaip penkerius metus,
 apie tai pranešama Europos duomenų apsaugos priežiūros
 pareigūnui.
 4. Jeigu perduodama duomenis
 valstybė narė, Sąjungos įstaiga, trečioji šalis ar
 tarptautinė organizacija nustato kokius nors 25 straipsnio 2 dalyje
 nurodytus apribojimus, pagal kuriuos asmens duomenys turi būti ištrinti ar
 sunaikinti anksčiau, Europolas ištrina juos laikydamasis šių
 apribojimų. Jeigu tolesnis duomenų saugojimas reikalingas Europolo
 funkcijų vykdymui, remdamasis išsamesne nei duomenų pateikėjo
 turima informacija Europolas prašo duomenų pateikėjo leidimo toliau
 saugoti duomenis ir pagrindžia tokį prašymą.
 5. Ištrynusi Europolui pateiktus
 duomenis iš savo nacionalinės duomenų bazės, valstybė
 narė, Sąjungos įstaiga, trečioji šalis ar tarptautinė
 organizacija praneša apie tai Europolui. Europolas ištrina duomenis, nebent,
 remiantis išsamesne nei duomenų pateikėjo turima informacija,
 paaiškėja, kad tolesnis šių duomenų saugojimas reikalingas
 siekiant Europolo tikslų. Europolas praneša duomenų pateikėjui
 apie tolesnį tokių duomenų saugojimą ir pagrindžia,
 kodėl tai reikalinga.
 6. Asmens duomenys neištrinami,
 jeigu:
 (a)
 tai pažeistų duomenų subjekto, kuriam
 reikalinga apsauga, interesus. Tokiu atveju duomenys gali būti naudojami
 tik gavus duomenų subjekto sutikimą;
 (b)
 duomenų subjektas teigia, kad jie
 netikslūs – tiek laiko, kiek valstybėms narėms ar Europolui
 reikia jų tikslumui patikrinti;
 (c)
 asmens duomenis reikia išsaugoti, nes jie bus
 naudojami kaip įrodymas;
 (d)
 duomenų subjektas nesutinka, kad jie
 būtų ištrinti, ir prašo naudoti juos taikant apribojimus.
 38 straipsnis
 Tvarkymo saugumas
 1. Europolas imasi reikiamų
 techninių ir organizacinių priemonių asmens duomenų
 apsaugai nuo atsitiktinio ar neteisėto sunaikinimo, atsitiktinio praradimo
 arba neteisėto atskleidimo, pakeitimo ir nutekėjimo arba bet kokio
 kito neteisėto tvarkymo.
 2. Automatinio duomenų
 tvarkymo srityje Europolas imasi priemonių, kurių tikslas:
 (a)
 nesuteikti neįgaliotiems asmenims prieigos
 prie duomenų tvarkymo įrangos, naudojamos asmens duomenims tvarkyti
 (prieigos prie įrangos kontrolė);
 (b)
 užkirsti kelią neteisėtam duomenų
 laikmenų skaitymui, kopijavimui, keitimui ar pašalinimui (duomenų
 laikmenų kontrolė);
 (c)
 užkirsti kelią neteisėtam duomenų
 įvedimui ir neteisėtam saugomų asmens duomenų tikrinimui,
 keitimui ar ištrynimui (duomenų saugojimo kontrolė);
 (d)
 neleisti neįgaliotiems asmenims, kurie naudoja
 duomenų perdavimo įrangą, naudotis automatizuoto duomenų
 tvarkymo sistemomis (naudotojo kontrolė);
 (e)
 užtikrinti, kad asmenys, turintys leidimą
 naudotis automatizuota duomenų tvarkymo sistema, turėtų
 prieigą tik prie tų duomenų, su kuriais susipažinti jiems
 suteiktas leidimas (susipažinimo su duomenimis kontrolė);
 (f)
 užtikrinti, kad būtų galima patikrinti ir
 nustatyti, kokioms įstaigoms asmens duomenys gali būti perduoti arba
 buvo perduoti naudojant duomenų perdavimo įrangą (duomenų
 perdavimo kontrolė);
 (g)
 užtikrinti, kad būtų galima patikrinti ir
 nustatyti, kurie asmens duomenys buvo įvesti į automatizuotas
 duomenų tvarkymo sistemas bei kada ir kas duomenis įvedė
 (duomenų įvedimo kontrolė);
 (h)
 užkirsti kelią neteisėtam asmens
 duomenų skaitymui, kopijavimui, pakeitimui arba ištrynimui asmens
 duomenų perdavimo metu arba duomenų laikmenos gabenimo metu
 (duomenų gabenimo kontrolė);
 (i)
 užtikrinti, kad pertraukties atveju būtų
 galima nedelsiant atkurti įdiegtų sistemų veiklą
 (duomenų atkūrimas);
 (j)
 užtikrinti, kad sistemos funkcijos nepriekaištingai
 veiktų, kad apie pastebėtas veikimo klaidas būtų nedelsiant
 pranešama (patikimumas) ir kad saugomi duomenys nebūtų sugadinami
 dėl sistemos klaidų (vientisumas).
 3. Europolas ir valstybės
 narės nustato mechanizmus, užtikrinančius, kad saugumo reikalavimai
 būtų tenkinami visoje informacinėje sistemoje.
 39 straipsnis
 Duomenų subjekto teisė susipažinti
 su duomenimis
 1. Bet kuris duomenų
 subjektas turi teisę kas tam tikrą laiką sužinoti, ar Europolas
 tvarko jo asmens duomenis. Jei tokie asmens duomenys tvarkomi, Europolas
 duomenų subjektui pateikia:
 (a)
 informaciją, ar jo asmens duomenys tvarkomi,
 ar ne;
 (b)
 bent jau informaciją apie tvarkymo
 tikslą, tvarkomų duomenų kategoriją ir gavėjus,
 kuriems šie duomenys atskleisti;
 (c)
 suprantamai išdėstytą informaciją
 apie tai, kokie duomenys yra tvarkomi ir visą turimą informaciją
 apie jų šaltinius.
 2. Norėdamas pasinaudoti
 šia prieigos prie asmens duomenų teise, bet kuris duomenų subjektas
 gali be didesnių išlaidų pateikti pasirinktos valstybės
 narės institucijai atitinkamą prašymą. Ši institucija
 nedelsdama, ne vėliau kaip per mėnesį nuo prašymo gavimo,
 perduoda jį Europolui.
 3. Europolas nedelsdamas, ne
 vėliau kaip per tris mėnesius nuo prašymo gavimo, į jį
 atsako.
 4. Prieš priimdamas
 sprendimą Europolas pasitaria su kompetentingomis atitinkamos
 valstybės narės institucijomis. Sprendimas dėl duomenų
 prieigos gali būti priimamas tik Europolui glaudžiai bendradarbiaujant su
 valstybėmis narėmis, kurioms duomenų subjekto prieiga prie
 šių duomenų turėtų tiesioginį poveikį. Jeigu
 valstybė narė nesutinka su siūlomu Europolo atsakymu, ji praneša
 Europolui tokio nesutikimo priežastis.
 5. Prieiga prie asmens
 duomenų nesuteikiama arba suteikiama su apribojimais, jeigu tai
 būtina:
 (a)
 kad Europolas galėtų tinkamai atlikti
 savo funkcijas;
 (b)
 kad valstybėse narėse būtų
 užtikrintas saugumas ir viešoji tvarka arba užkirstas kelias nusikaltimui;
 (c)
 siekiant užtikrinti, kad nebus pakenkta
 nacionaliniams tyrimams;
 (d)
 trečiųjų asmenų teisių ir
 laisvių apsaugai.
 6. Europolas raštu informuoja
 duomenų subjektą, kad prieiga nesuteikiama arba suteikiama su
 apribojimais, nurodo tokio sprendimo priežastis ir jo teisę pateikti
 skundą Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui.
 Informacijos apie faktines ir teisines priežastis, kuriomis grindžiamas
 sprendimas, galima neatskleisti, jeigu tokios informacijos pateikimas pažeistų
 šio straipsnio 5 dalyje nustatytą apribojimą.
 40 straipsnis
 Teisė taisyti, trinti ir blokuoti duomenis
 1. Bet kuris duomenų
 subjektas turi teisę prašyti Europolo ištaisyti jo asmens duomenis, jei
 jie neteisingi, ir – kai tai įmanoma ir reikalinga – juos papildyti ar
 atnaujinti.
 2. Bet kuris duomenų
 subjektas turi teisę prašyti Europolo ištrinti jo asmens duomenis, jei jie
 nebereikalingi siekiant tikslų, kuriais jie buvo teisėtai surinkti ar
 teisėtai toliau tvarkomi.
 3. Jei yra pagrindo manyti, kad
 asmens duomenų ištrynimas gali pakenkti teisėtiems duomenų
 subjekto interesams, jie neištrinami, o užblokuojami. Užblokuoti duomenys
 tvarkomi tik siekiant tikslų, dėl kurių jie nebuvo ištrinti.
 4. Jeigu šio straipsnio 1, 2 ir
 3 dalyse nurodyti Europolo turimi duomenys buvo pateikti trečiųjų
 šalių, tarptautinių organizacijų arba yra paties Europolo
 atliktos analizės rezultatas, tokius duomenis Europolas ištaiso, ištrina
 arba užblokuoja.
 5. Jeigu šio straipsnio 1, 2 ir
 3 dalyse nurodytus Europolo turimus duomenis valstybės narės
 Europolui pateikė tiesiogiai, tokius duomenis atitinkamos valstybės
 narės, bendradarbiaudamos su Europolu, ištaiso, ištrina arba užblokuoja.
 6. Jeigu kitomis tinkamomis
 priemonėmis buvo perduoti neteisingi duomenys, jeigu klaidos
 valstybių narių pateiktuose duomenyse atsirado dėl netinkamo
 jų perdavimo arba perdavimo pažeidžiant šį reglamentą arba
 dėl to, kad duomenys buvo Europolo netinkamai, pažeidžiant šį
 reglamentą, įvesti, perimti ar saugomi, Europolas, bendradarbiaudamas
 su atitinkamomis valstybėmis narėmis, tokius duomenis ištaiso arba
 ištrina.
 7. Šio straipsnio 4, 5 ir 6
 dalyse nurodytais atvejais visiems tokių duomenų gavėjams
 nedelsiant apie tai pranešama. Gavėjai, vadovaudamiesi jiems taikomomis
 taisyklėmis, atitinkamai ištaiso, ištrina arba užblokuoja šiuos duomenis
 savo sistemose.
 8. Nedelsdamas ir ne vėliau
 kaip per tris mėnesius, Europolas raštu praneša duomenų subjektui,
 kad jo duomenys ištaisyti, ištrinti arba užblokuoti.
 9. Europolas raštu praneša
 duomenų subjektui apie atsisakymą ištaisyti, ištrinti ar užblokuoti
 duomenis ir apie galimybę pateikti skundą Europos duomenų
 apsaugos priežiūros pareigūnui ir pradėti teisminę
 procedūrą.
 41 straipsnis
 Atsakomybė už duomenų apsaugą
 1. Asmens duomenis Europolas
 saugo taip, kad būtų įmanoma nustatyti jų šaltinį,
 kaip nurodyta 23 straipsnyje.
 2. Atsakomybė už asmens
 duomenų kokybę pagal 34 straipsnio d punktą tenka asmens
 duomenis Europolui pateikusiai valstybei narei, o už Sąjungos
 įstaigų, trečiųjų šalių ar tarptautinių
 organizacijų pateiktų asmens duomenų, taip pat Europolo iš
 viešųjų šaltinių surinktų asmens duomenų kokybę –
 Europolui.
 3. Už 34 straipsnio a, b, c ir e
 punktuose išdėstytų principų įgyvendinimą atsako
 Europolas.
 4. Už perdavimo
 teisėtumą atsako:
 (a)
 duomenis pateikusi valstybė narė, jeigu
 asmens duomenis Europolui pateikia valstybės narės, ir
 (b)
 Europolas, jeigu asmens duomenis valstybėms
 narėms, trečiosioms šalims arba tarptautinėms organizacijoms
 pateikė Europolas.
 5. Europolui ir Sąjungos
 įstaigoms keičiantis asmens duomenimis, už jų perdavimo teisėtumą
 atsako Europolas. Nepažeidžiant pastarojo sakinio, jeigu Europolas perduoda
 duomenis gavėjo prašymu, už šio perdavimo teisėtumą atsako ir
 Europolas, ir duomenų gavėjas. Be to, Europolas atsako už visas savo
 atliekamas duomenų tvarkymo operacijas.
 42 straipsnis
 Išankstinė
 patikra
 1. Išankstinė asmens
 duomenų, kurie bus įtraukti į naujus susistemintus rinkinius,
 tvarkymo patikra atliekama, jeigu:
 (a)
 tvarkytini duomenys patenka į 36 straipsnio 2
 dalyje nurodytas specialiąsias kategorijas;
 (b)
 dėl duomenų tvarkymo pobūdžio,
 visų pirma dėl naujų technologijų, mechanizmų ar
 procedūrų, kyla konkreti grėsmė duomenų subjektų
 pagrindinėms teisėms ir laisvėms, visų pirma jų asmens
 duomenų apsaugai.
 2. Išankstines patikras atlieka
 Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, remdamasis
 duomenų apsaugos pareigūno pranešimu, o šis, abejodamas dėl
 išankstinės patikros reikalingumo, konsultuojasi su Europos duomenų
 apsaugos priežiūros pareigūnu.
 3. Europos duomenų apsaugos
 priežiūros pareigūnas pateikia savo nuomonę per du mėnesius
 nuo pranešimo gavimo. Šio termino skaičiavimas gali būti sustabdytas,
 kol Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas negaus
 papildomos jo paprašytos informacijos. Be to, sudėtingais atvejais Europos
 duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas gali pratęsti
 šį terminą dar dviem mėnesiais. Apie tokį sprendimą
 Europolui turi būti pranešama nesibaigus pradiniam dviejų
 mėnesių laikotarpiui.
 Jeigu per dviejų mėnesių arba
 pratęstą laikotarpį nuomonė nepateikiama, laikoma, kad ji
 teigiama.
 Jeigu Europos duomenų apsaugos
 priežiūros pareigūnas pareiškia nuomonę, kad duomenų
 tvarkymo atveju, apie kurį pranešta, gali būti pažeistos kokios nors
 šio reglamento nuostatos, jis, jei įmanoma, pasiūlo, kaip tų
 pažeidimų išvengti. Jeigu Europolas nepadaro atitinkamų tvarkymo
 operacijos pakeitimų, Europos duomenų apsaugos priežiūros
 pareigūnas gali pasinaudoti 46 straipsnio 3 dalimi jam suteiktais
 įgaliojimais.
 4. Europos duomenų apsaugos
 priežiūros pareigūnas registruoja visas tvarkymo operacijas, apie
 kurias jam buvo pranešta pagal šio straipsnio 1 dalį. Šie registro
 duomenys įtraukiami į Reglamento (EB) Nr. 45/2001 27 straipsnio
 5 dalyje nurodytą registrą.
 43 straipsnis
 Įrašų registravimas ir dokumentavimas
 1. Duomenų tvarkymo
 teisėtumo kontrolės, vidaus priežiūros ir duomenų
 vientisumo bei saugumo užtikrinimo tikslais Europolas registruoja įrašus
 apie asmens duomenų rinkimą, keitimą, prieigą,
 atskleidimą, sujungimą ar ištrynimą. Tokie įrašai ar
 dokumentai ištrinami po trejų metų, nebent duomenys reikalingi
 tęstinei kontrolei. Įrašų negalima keisti.
 2. Pagal šio straipsnio 1
 dalį padaryti įrašai ar parengti dokumentai paprašius pateikiami
 Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui duomenų
 apsaugos kontrolei. Šią informaciją Europos duomenų apsaugos
 priežiūros pareigūnas naudoja tik siekdamas užtikrinti duomenų
 apsaugą ir tinkamą duomenų tvarkymą bei duomenų
 vientisumą ir saugumą.
 44 straipsnis
 Duomenų apsaugos pareigūnas
 1. Vieną darbuotoją
 Europolo valdyba skiria duomenų apsaugos pareigūnu. Savo funkcijas
 jis vykdo nepriklausomai.
 2. Duomenų apsaugos
 pareigūnas išrenkamas atsižvelgiant į asmenines ir profesines
 savybes, ypač į specialiąsias duomenų apsaugos žinias.
 3. Duomenų apsaugos
 pareigūnas turi būti atrenkamas taip, kad jam vykdant tarnybines
 duomenų apsaugos pareigūno pareigas, ypač taikant šio reglamento
 nuostatas, ir kitas oficialias funkcijas nekiltų interesų konfliktas.
 4. Duomenų apsaugos
 pareigūnas skiriamas dvejų–penkerių metų kadencijai. Jo
 kadencija gali būti pratęsiama ne ilgesniam kaip dešimties metų
 laikotarpiui. Jį paskyrusi Sąjungos institucija ar įstaiga,
 būtinai gavusi Europos duomenų apsaugos priežiūros
 pareigūno pritarimą, gali atleisti jį iš duomenų apsaugos
 pareigūno pareigų, jeigu jis nebeatitinka pareigybei keliamų
 reikalavimų.
 5. Duomenų apsaugos
 pareigūno paskyrimą jį paskyrusi institucija ar įstaiga
 įregistruoja Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno
 registre.
 6. Duomenų apsaugos
 pareigūnui negali būti nurodoma, kaip jam vykdyti savo funkcijas.
 7. Svarbiausi duomenų
 apsaugos pareigūno uždaviniai, susiję su asmens duomenimis, išskyrus
 Europolo darbuotojų asmens duomenis ir administracinius asmens duomenis,
 yra:
 (a)
 nepriklausomai užtikrinti, kad asmens duomenys
 būtų tvarkomi teisėtai ir laikantis šio reglamento nuostatų
 dėl asmens duomenų tvarkymo;
 (b)
 užtikrinti, kad įrašai apie asmens
 duomenų perdavimą ir gavimą būtų saugomi, kaip
 nustatyta šiame reglamente;
 (c)
 užtikrinti, kad duomenų subjektams paprašius
 jie būtų informuoti apie savo teises pagal šį reglamentą;
 (d)
 bendradarbiauti su Europolo darbuotojais,
 atsakingais už procedūras, mokymą ir konsultacijas duomenų
 tvarkymo klausimais;
 (e)
 bendradarbiauti su Europos duomenų apsaugos
 priežiūros pareigūnu;
 (f)
 rengti metines ataskaitas ir teikti jas valdybai ir
 Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui.
 8. Be to, duomenų apsaugos
 pareigūnas vykdo Reglamente (EB) Nr. 45/2001 numatytas funkcijas,
 susijusias su Europolo darbuotojų asmens duomenimis ir administraciniais
 asmens duomenimis.
 9. Vykdydamas savo funkcijas
 duomenų apsaugos pareigūnas gali susipažinti su visais Europolo
 tvarkomais duomenimis ir patekti į visas Europolo patalpas.
 10. Jeigu duomenų apsaugos
 pareigūnas mano, kad nesilaikoma šio reglamento nuostatų dėl
 asmens duomenų tvarkymo, jis praneša apie tai vykdomajam direktoriui,
 prašydamas jo per nustatytą laikotarpį pašalinti pažeidimą.
 Vykdomajam direktoriui per nustatytą laikotarpį pažeidimo nepašalinus,
 duomenų apsaugos pareigūnas praneša apie tai valdybai ir suderina su
 ja konkretų atsakomųjų priemonių laikotarpį. Valdybai
 per nustatytą laikotarpį nepašalinus duomenų tvarkymo pažeidimo,
 duomenų apsaugos pareigūnas perduoda šį klausimą Europos
 duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui.
 11. Valdyba priima duomenų
 apsaugos pareigūnui taikytinas įgyvendinimo taisykles. Šiose
 įgyvendinimo taisyklėse, be kita ko, nustatoma atrankos į
 duomenų apsaugos pareigūno pareigas ir atleidimo iš jų
 procedūra, duomenų apsaugos pareigūno funkcijos, pareigos ir
 įgaliojimai bei jo nepriklausomumo apsaugos priemonės. Europolas
 suteikia duomenų apsaugos pareigūnui jo funkcijoms vykdyti
 reikalingus darbuotojus ir išteklius. Susipažinti su Europolo tvarkomais
 duomenimis ir pateikti į Europolo patalpas šie darbuotojai gali tik
 tuomet, jei tai reikalinga jų funkcijų vykdymui.
 45 straipsnis
 Nacionalinės priežiūros
 institucijos vykdoma priežiūra
 1. Kiekviena valstybė
 narė paskiria nacionalinę priežiūros instituciją, kurios
 uždavinys – pagal nacionalinę teisę nepriklausomai prižiūrėti
 atitinkamos valstybės narės vykdomo asmens duomenų perdavimo,
 paieškos ir pateikimo Europolui teisėtumą, ir tikrinti, ar tokiu
 perdavimu, paieška ar pateikimu nepažeidžiamos duomenų subjekto
 teisės. Nacionalinei priežiūros institucijai pagal taikytinas
 nacionalines procedūras suteikiama galimybė patekti į
 nacionalinio padalinio ar ryšių palaikymo pareigūnų patalpas ir
 susipažinti su atitinkamos valstybės narės Europolui pateiktais
 duomenimis.
 2. Kad nacionalinės
 priežiūros institucijos galėtų vykdyti priežiūros
 funkcijas, joms suteikiama galimybė patekti į atitinkamos šalies
 ryšių palaikymo pareigūnų patalpas ir susipažinti su jų
 dokumentais.
 3. Taikydamos atitinkamas
 nacionalines procedūras, nacionalinės priežiūros institucijos
 prižiūri nacionalinių padalinių ir ryšių palaikymo
 pareigūnų veiklą, jei ji svarbi asmens duomenų apsaugos
 požiūriu. Taip pat jos informuoja Europos duomenų apsaugos
 priežiūros pareigūną apie visus savo veiksmus Europolo
 atžvilgiu.
 4. Bet kuris asmuo turi
 teisę kreiptis į nacionalinę priežiūros instituciją
 prašydamas patikrinti, ar su juo susijusių duomenų perdavimas ar
 pateikimas Europolui ir atitinkamos valstybės narės prieiga prie
 šių duomenų yra teisėti. Ši teisė įgyvendinama pagal
 prašymo pateikimo valstybės narės teisę.
 46 straipsnis
 Europos duomenų apsaugos
 priežiūros pareigūno vykdoma priežiūra
 1. Europos duomenų apsaugos
 priežiūros pareigūnas atsako už šio reglamento nuostatų,
 susijusių su fizinių asmenų pagrindinių teisių ir
 laisvių apsauga Europolui tvarkant asmens duomenis, taikymo
 stebėjimą bei užtikrinimą ir už Europolo bei duomenų
 subjektų konsultavimą visais asmens duomenų tvarkymo klausimais.
 Šiuo tikslu jis vykdo šio straipsnio 2 dalyje nurodytas pareigas ir naudojasi
 šio straipsnio 3 dalimi jam suteiktais įgaliojimais.
 2. Europos duomenų apsaugos
 priežiūros pareigūnas pagal šį reglamentą vykdo tokias
 pareigas:
 (a)
 nagrinėja ir tiria skundus bei per
 pagrįstą laikotarpį informuoja duomenų subjektą apie
 padarytas išvadas;
 (b)
 savo iniciatyva arba remdamasis skundu atlieka tyrimus
 ir per pagrįstą terminą informuoja duomenų subjektus apie
 jų išvadas;
 (c)
 stebi ir užtikrina šio reglamento ir visų
 kitų Sąjungos teisės aktų nuostatų dėl
 fizinių asmenų apsaugos Europolui tvarkant asmens duomenis
 taikymą;
 (d)
 savo iniciatyva arba paprašius konsultacijos
 pataria Europolui visais asmens duomenų tvarkymo klausimais, visų
 pirma prieš rengiant vidaus taisykles, susijusias su pagrindinių
 teisių ir laisvių apsauga tvarkant asmens duomenis;
 (e)
 nustato, pagrindžia ir viešai paskelbia 36
 straipsnio 4 dalyje nurodytas išimtis, apsaugos priemones, leidimus ir
 sąlygas;
 (f)
 registruoja tvarkymo operacijas, apie kurias jam
 pranešama pagal 42 straipsnio 1 dalį ir kurios registruojamos pagal 42
 straipsnio 4 dalį;
 (g)
 atlieka išankstinę tvarkymo operacijų,
 apie kurias jam pranešama, patikrą.
 3. Pagal šį reglamentą
 Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas gali:
 (a)
 patarti duomenų subjektams, kaip pasinaudoti
 savo teisėmis;
 (b)
 įtarus, kad gali būti pažeidžiamos asmens
 duomenų tvarkymą reguliuojančios nuostatos, perduoti klausimą
 Europolui ir tam tikrais atvejais siūlyti galimus pažeidimų šalinimo
 ir duomenų subjektų apsaugos gerinimo būdus;
 (c)
 nurodyti patenkinti prašymus pasinaudoti tam
 tikromis su duomenimis susijusiomis teisėmis, jei tokie prašymai buvo
 atmesti pažeidžiant 39 ir 40 straipsnius;
 (d)
 įspėti Europolą arba pareikšti jam
 pastabą;
 (e)
 nurodyti ištaisyti, užblokuoti, ištrinti ar
 sunaikinti visus duomenis, jeigu jie buvo tvarkomi pažeidžiant asmens
 duomenų tvarkymo nuostatas, ir pranešti apie tokius veiksmus tretiesiems asmenims,
 kuriems tokie duomenys buvo atskleisti;
 (f)
 laikinai ar galutinai uždrausti tvarkyti duomenis;
 (g)
 perduoti klausimą Europolui, o prireikus –
 Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai;
 (h)
 Sutartyje numatytomis sąlygomis perduoti
 klausimą Europos Sąjungos Teisingumo Teismui;
 (i)
 įstoti į Europos Sąjungos Teisingumo
 Teismo nagrinėjamas bylas.
 4. Pagal šį reglamentą
 Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas įgaliojamas:
 (a)
 gauti Europolo leidimą susipažinti su visais
 asmens duomenimis ir visa kita jo tyrimams reikalinga informacija;
 (b)
 gauti leidimą patekti į visas patalpas,
 kuriose vykdoma Europolo veikla, jei yra pagrindo manyti, kad jose vykdoma
 veikla, kuriai taikomas šis reglamentas.
 5. Europos duomenų apsaugos
 priežiūros pareigūnas rengia metinę Europolo priežiūros
 veiklos ataskaitą. Ši ataskaita yra Reglamento (EB) Nr. 45/2001 48
 straipsnyje nurodytos Europos duomenų apsaugos priežiūros
 pareigūno metinės ataskaitos dalis.
 6. Europos duomenų apsaugos
 priežiūros pareigūnui dirbantys darbuotojai laikosi konfidencialumo
 įsipareigojimo pagal 69 straipsnį.
 47 straipsnis
 Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno ir
 nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimas
 1. Iškilus specifinių
 klausimų, kuriems išspręsti reikia valstybių narių
 dalyvavimo, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas
 veikia glaudžiai bendradarbiaudamas su nacionalinėmis priežiūros
 institucijomis, ypač jeigu Europos duomenų apsaugos priežiūros
 pareigūnas arba nacionalinė priežiūros institucija nustato
 rimtų skirtumų valstybių narių praktikoje, galimai
 neteisėtą duomenų perdavimą Europolo informacijos
 mainų kanalais arba vienai ar kelioms nacionalinėms priežiūros
 institucijoms pateikus klausimų dėl šio reglamento įgyvendinimo
 ir aiškinimo.
 2. Šio straipsnio 1 dalyje
 nurodytais atvejais Europos duomenų apsaugos priežiūros
 pareigūnas ir nacionalinės priežiūros institucijos, neviršydami
 savo kompetencijos ribų, keičiasi svarbia informacija, teikia
 tarpusavio pagalbą atliekant auditą ar patikrinimus, vertina šio
 reglamento aiškinimo ar taikymo sunkumus, nagrinėja nepriklausomos
 priežiūros vykdymo ar duomenų subjektų teisių
 įgyvendinimo problemas, rengia suderintus bendrų problemų
 sprendimų pasiūlymus ir prireikus didina informuotumą apie teises,
 susijusias su duomenų apsauga.
 3. Prireikus nacionalinės
 priežiūros institucijos ir Europos duomenų apsaugos priežiūros
 pareigūnas rengia posėdžius. Tokių posėdžių išlaidas
 padengia ir juos organizuoja Europos duomenų apsaugos priežiūros
 pareigūnas. Darbo tvarkos taisyklės priimamos pirmame posėdyje.
 Prireikus kartu nustatomi kiti darbo metodai.
 48 straipsnis
 Administraciniai asmens duomenys ir
 darbuotojų duomenys
 Visiems Europolo darbuotojų asmens
 duomenims bei Europolo saugomiems administraciniams asmens duomenims taikomas
 Reglamentas (EB) Nr. 45/2001.
 VIII
 skyrius
 TEISIŲ GYNIMO
 PRIEMONĖS IR ATSAKOMYBĖ
 49 straipsnis
 Teisė pateikti skundą Europos
 duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui
 1. Bet kuris duomenų
 subjektas, manantis, kad jo asmens duomenų tvarkymas neatitinka šio
 reglamento nuostatų, turi teisę pateikti skundą Europos
 duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui.
 2. Jeigu skundas pateikiamas
 dėl 39 arba 40 straipsnyje nurodyto sprendimo, Europos duomenų
 apsaugos priežiūros pareigūnas konsultuojasi su tos valstybės
 narės, kurioje yra duomenų šaltinis arba kuri yra tiesiogiai su jais
 susijusi, nacionalinėmis priežiūros institucijomis arba
 kompetentingomis teisminėmis įstaigomis. Europos duomenų
 apsaugos priežiūros pareigūno sprendimas, kuriuo kraštutiniu atveju
 gali būti atsisakoma suteikti kokią nors informaciją, priimamas
 glaudžiai bendradarbiaujant su nacionaline priežiūros institucija arba
 kompetentinga teismine įstaiga.
 3. Jeigu skundas susijęs su
 valstybės narės Europolui pateiktų duomenų tvarkymu,
 Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas užtikrina, kad
 bendradarbiaujant su duomenis pateikusios valstybės narės nacionaline
 priežiūros institucija būtų tinkamai atlikti reikiami
 patikrinimai.
 4. Jeigu skundas susijęs su
 ES subjektų, trečiųjų šalių ar tarptautinių
 organizacijų Europolui pateiktų duomenų tvarkymu, Europos
 duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas užtikrina, kad Europolas
 būtų atlikęs visus reikiamus patikrinimus.
 50 straipsnis
 Teisė apskųsti Europos
 duomenų apsaugos priežiūros pareigūno sprendimą teisme
 Europos duomenų apsaugos priežiūros
 pareigūno sprendimus galima apskųsti Europos Sąjungos Teisingumo
 Teisme.
 51 straipsnis
 Bendrosios nuostatos dėl atsakomybės ir teisės į
 žalos atlyginimą
 1. Europolo sutartinę
 atsakomybę reglamentuoja atitinkamai sutarčiai taikytina teisė.
 2. Priimti sprendimą pagal
 bet kurią Europolo sudarytos sutarties arbitražinę išlygą
 kompetentingas Europos Sąjungos Teisingumo Teismas.
 3. Nepažeidžiant 52 straipsnio,
 deliktinės atsakomybės atveju Europolas, remdamasis bendraisiais
 principais, nustatytais visų valstybių narių įstatymuose,
 atlygina bet kokią žalą, kurią jo padaliniai ar darbuotojai
 padaro vykdydami savo pareigas.
 4. Nagrinėti ginčus
 dėl šio straipsnio 3 dalyje nurodytos žalos atlyginimo kompetentingas
 Europos Sąjungos Teisingumo Teismas.
 5. Asmeninė Europolo
 darbuotojų atsakomybė reglamentuojama darbo tvarkos taisyklių
 nuostatomis arba jų įdarbinimo sąlygomis.
 52 straipsnis
 Atsakomybė už neteisingą asmens duomenų tvarkymą ir
 teisė į žalos atlyginimą
 1. Bet kuris asmuo, patyręs
 žalą dėl neteisėtos duomenų tvarkymo operacijos, turi
 teisę reikalauti, kad tą žalą atlygintų Europolas pagal
 Sutarties 340 straipsnį arba valstybė narė, kurioje buvo
 padaryta žala, pagal jos nacionalinę teisę. Toks asmuo pareiškia
 ieškinį Europolui Europos Sąjungos Teisingumo Teisme arba valstybei
 narei kompetentingame tos valstybės narės teisme.
 2. Išsiskyrus Europolo ir
 valstybių narių nuomonei dėl to, kas turi prisiimti visą
 atsakomybę už asmens žalos atlyginimą pagal šio straipsnio 1
 dalį, klausimas perduodamas valdybai, kuri dviejų trečdalių
 balsų dauguma priima sprendimą, nepažeidžiant teisės
 užginčyti šį sprendimą pagal SESV 263 straipsnį.
 IX
 skyrius
 PARLAMENTINĖ
 KONTROLĖ
 53 straipsnis
 Parlamentinė kontrolė
 1. Valdybos pirmininkas ir
 vykdomasis direktorius atvyksta į Europos Parlamentą jo arba
 nacionalinių parlamentų prašymu aptarti su Europolu susijusių
 klausimų atsižvelgiant į diskretiškumo ir konfidencialumo
 įsipareigojimus.
 2. Europolo veiklos
 parlamentinę kontrolę pagal šį reglamentą atlieka/vykdo
 Europos Parlamentas kartu su nacionaliniais parlamentais.
 3. Be šiame reglamente
 nustatytų informavimo ir konsultavimo įsipareigojimų vykdymo,
 Europolas, atsižvelgdamas į diskretiškumo ir konfidencialumo
 įsipareigojimus, perduoda Europos Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams:
 (a)
 su Europolo tikslais susijusias grėsmių
 vertinimo, strateginės analizės ir bendros padėties vertinimo
 ataskaitas, taip pat Europolo pavedimu atliktų tyrimų ir
 vertinimų rezultatus;
 (b)
 pagal 31 straipsnio 1 dalį priimtą darbo
 tvarką.
 54 straipsnis
 Europos Parlamento prieiga prie Europolo ar per jį tvarkomos
 įslaptintos informacijos
 1. 53 straipsnyje numatytos
 Europolo veiklos parlamentinės kontrolės tikslais Europos Parlamentui
 ir jo atstovams paprašius gali būti suteikta prieiga prie Europos
 Sąjungos įslaptintos informacijos ir neskelbtinos neįslaptintos
 informacijos, kurią tvarko Europolas arba kuri tvarkoma per jį.
 2. Prieiga prie Europos
 Sąjungos įslaptintos informacijos ir neskelbtinos neįslaptintos
 informacijos suteikiama laikantis 69 straipsnyje nurodytų pagrindinių
 principų ir būtiniausių standartų. Šie klausimai išsamiau
 aptariami Europolo ir Europos Parlamento priimtoje darbo tvarkoje.
 X skyrius
 DARBUOTOJAI
 55 straipsnis
 Bendrosios nuostatos
 1. Pareigūnų tarnybos
 nuostatai ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos bei
 Sąjungos institucijų susitarimu priimtos šių Pareigūnų
 tarnybos nuostatų ir kitų tarnautojų įdarbinimo
 sąlygų įgyvendinimo taisyklės taikomos visiems Europolo
 darbuotojams, išskyrus darbuotojus, kurie pradėjus taikyti šį
 reglamentą jau dirbo pagal sutartis, Europolo sudarytas Europolo
 konvencijos pagrindu.
 2. Europole dirba laikinieji
 darbuotojai ir (arba) sutartininkai. Valdyba sprendžia, kurias etatų plane
 numatytas laikinąsias pareigybes užims tik iš valstybių narių
 kompetentingų institucijų įdarbinti darbuotojai. Į šias
 pareigybes paskirti asmenys yra laikinieji darbuotojai – su jais gali būti
 sudaromos tik terminuotosios darbo sutartys, kurias galima pratęsti
 vieną kartą fiksuotam laikotarpiui.
 56 straipsnis
 Vykdomasis direktorius
 1. Vykdomasis direktorius
 įdarbinamas kaip Europolo laikinasis darbuotojas pagal Kitų
 tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio a punktą.
 2. Vykdomąjį
 direktorių skiria valdyba iš Komisijos pasiūlytų kandidatų
 sąrašo po atviros ir skaidrios atrankos procedūros.
 Sudarant sutartį su vykdomuoju direktoriumi
 Europolui atstovauja valdybos pirmininkas.
 Prieš paskyrimą valdybos atrinktas kandidatas
 gali būti pakviestas perskaityti pranešimą kompetentingame Europos
 Parlamento komitete ir atsakyti į jo narių klausimus.
 3. Vykdomojo direktoriaus
 kadencija – penkeri metai. Baigiantis kadencijai Komisija atlieka
 įvertinimą, kuriame atsižvelgiama į vykdomojo direktoriaus darbo
 rezultatus ir į Europolo ateities uždavinius bei iššūkius.
 4. Komisijos siūlymu ir
 atsižvelgdama į šio straipsnio 3 dalyje nurodytą
 įvertinimą, valdyba gali vieną kartą pratęsti
 vykdomojo direktoriaus kadenciją ne ilgesniam kaip penkerių metų
 laikotarpiui.
 5. Jeigu valdyba ketina
 pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją, ji praneša apie tai Europos
 Parlamentui. Likus mėnesiui iki kadencijos pratęsimo vykdomasis
 direktorius gali būti pakviestas perkaityti pranešimą kompetentingame
 Europos Parlamento komitete ir atsakyti į jo narių klausimus.
 6. Vykdomasis direktorius, kurio
 kadencija buvo pratęsta, viso laikotarpio pabaigoje kitoje atrankos į
 tas pačias pareigas procedūroje dalyvauti nebegali.
 7. Vykdomasis direktorius gali
 būti atleistas iš pareigų tik valdybos sprendimu, priimtu Komisijai
 pasiūlius.
 8. Sprendimus dėl vykdomojo
 direktoriaus ir (arba) vykdomojo direktoriaus pavaduotojo (-jų)
 paskyrimo, kadencijos pratęsimo ir atleidimo iš pareigų valdyba
 priima dviejų trečdalių balso teisę turinčių
 narių balsų dauguma.
 57 straipsnis
 Vykdomojo direktoriaus pavaduotojai
 1. Vykdomajam direktoriui talkina
 keturi pavaduotojai, vienas iš kurių atsako už mokymą. Už mokymą
 atsakingas vykdomojo direktoriaus pavaduotojas atsako už Europolo
 akademiją ir jos veiklą. Kitų pavaduotojų uždavinius
 nustato vykdomasis direktorius.
 2. Vykdomojo direktoriaus
 pavaduotojams taikomas 56 straipsnis. Prieš juos paskiriant ar atleidžiant iš
 pareigų konsultuojamasi su vykdomuoju direktoriumi.
 58 straipsnis
 Deleguotieji nacionaliniai ekspertai ir kiti
 darbuotojai
 1. Europolas gali naudotis
 deleguotųjų nacionalinių ekspertų ar kitų
 agentūros neįdarbintų darbuotojų paslaugomis.
 2. Valdyba priima
 sprendimą, kuriame išdėstomos nacionalinių ekspertų
 delegavimo į Europolą taisyklės.
 XI
 skyrius
 FINANSINĖS NUOSTATOS
 59 straipsnis
 Biudžetas
 1. Visų Europolo
 pajamų ir išlaidų sąmatos sudaromos kiekvieniems finansiniams
 metams, kurie sutampa su kalendoriniais metais, ir įtraukiamos į
 Europolo biudžetą.
 2. Europolo biudžeto pajamos ir
 išlaidos turi būti subalansuotos.
 3. Europolo biudžetą sudaro
 į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą įtrauktas
 Sąjungos įnašas, neatmetant kitų išteklių galimybės.
 4. Sąjungos finansavimas
 Europolui gali būti teikiamas sudarant įgaliojimo susitarimus ar ad hoc
 ir išskirtines dotacijas pagal taikytinų teisės aktų, kuriais
 siekiama Sąjungos politikos tikslų, nuostatas.
 5. Europolo išlaidas sudaro
 darbuotojų darbo užmokestis, administracinės ir infrastruktūros
 išlaidos bei veiklos išlaidos.
 60 straipsnis
 Biudžeto sudarymas
 1. Kiekvienais metais vykdomasis
 direktorius parengia kitų finansinių metų Europolo pajamų
 ir išlaidų sąmatos projektą kartu su etatų planu ir
 išsiunčia jį valdybai.
 2. Remdamasi šiuo projektu
 valdyba sudaro kitų finansinių metų preliminarų Europolo
 pajamų ir išlaidų sąmatos projektą. Preliminarus Europolo
 pajamų ir išlaidų sąmatos projektas kiekvienais metais iki
 [Finansiniame pagrindų reglamente nustatyta data] siunčiamas
 Komisijai. Iki kovo 31 d. valdyba išsiunčia Komisijai, Europos
 Parlamentui ir Tarybai galutinį sąmatos projektą, kuriame taip
 pat pateikiamas etatų plano projektas.
 3. Sąmatą kartu su
 Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu Komisija išsiunčia
 Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau – biudžeto valdymo institucija).
 4. Remdamasi šia sąmata
 Komisija į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą,
 kurį SESV 313 ir 314 straipsniuose nustatyta tvarka pateikia biudžeto
 valdymo institucijai, įtraukia sąmatas, jos nuomone, reikalingas
 etatų planui, ir įnašo, kuris bus mokamas iš bendrojo biudžeto,
 sumą.
 5. Biudžeto valdymo institucija
 patvirtina asignavimus Europolui skirtam įnašui.
 6. Biudžeto valdymo institucija
 priima Europolo etatų planą.
 7. Europolo biudžetą priima
 valdyba. Jis tampa galutinis galutinai priėmus bendrąjį
 Sąjungos biudžetą. Prireikus jis atitinkamai patikslinamas.
 8. Visiems projektams, ypač
 statybos, kurie greičiausiai smarkiai paveiks biudžetą, taikomos
 [Finansinio pagrindų reglamento] nuostatos. .
 61 straipsnis
 Biudžeto vykdymas
 1. Europolo biudžetą vykdo
 vykdomasis direktorius.
 2. Kiekvienais metais vykdomasis
 direktorius siunčia biudžeto valdymo institucijai visą informaciją,
 svarbią vertinimo procedūrų išvadoms.
 62 straipsnis
 Finansinių ataskaitų teikimas ir įvykdymo patvirtinimas
 1. Pasibaigus kiekvieniems
 finansiniams metams, Europolo apskaitos pareigūnas iki kovo 1 d.
 perduoda Komisijos apskaitos pareigūnui ir Audito Rūmams
 laikinąsias finansines ataskaitas.
 2. Iki kitų finansinių
 metų kovo 31 d. Europolas išsiunčia Europos Parlamentui, Tarybai
 ir Audito Rūmams biudžeto ir finansų valdymo ataskaitą.
 3. Pasibaigus kiekvieniems
 finansiniams metams, Komisijos apskaitos pareigūnas iki kovo 31 d.
 išsiunčia Europolo laikinąsias finansines ataskaitas, drauge su
 Komisijos finansinėmis ataskaitomis, Audito Rūmams.
 4. Gavęs Audito
 Rūmų pastabas dėl Europolo laikinųjų finansinių
 ataskaitų pagal Finansinio reglamento 148 straipsnį, apskaitos
 pareigūnas parengia galutines Europolo finansines ataskaitas. Vykdomasis
 direktorius pateikia jas valdybai, kad ji pareikštų savo nuomonę.
 5. Valdyba pateikia nuomonę
 dėl Europolo galutinių finansinių ataskaitų.
 6. Pasibaigus kiekvieniems finansiniams
 metams, vykdomasis direktorius iki liepos 1 d. išsiunčia galutines
 finansines ataskaitas kartu su valdybos nuomone Europos Parlamentui, Tarybai,
 Komisijai, Audito Rūmams ir nacionaliniams parlamentams.
 7. Galutinės
 finansinės ataskaitos paviešinamos.
 8. Vykdomasis direktorius iki
 [Finansiniame pagrindų reglamente nustatyta data] išsiunčia Audito
 Rūmams atsakymą į jų metinėje ataskaitoje pateiktas
 pastabas. Šį atsakymą jis išsiunčia ir valdybai.
 9. Europos Parlamento prašymu
 vykdomasis direktorius pateikia jam visą informaciją, kurios reikia,
 kad būtų užtikrinta sklandi atitinkamų finansinių metų
 biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra, kaip nustatyta Finansinio
 reglamento 165 straipsnio 3 dalyje.
 10. Atsižvelgdamas į Tarybos
 rekomendaciją, Europos Parlamentas kvalifikuota balsų dauguma iki N +
 2 metų gegužės 15 d. patvirtina, kad vykdomasis direktorius
 įvykdė N metų biudžetą.
 63 straipsnis
 Finansinės taisyklės
 1. Europolui taikytinas
 finansines taisykles, pasitarusi su Komisija, priima valdyba. Jos negali
 nukrypti nuo [Finansinio pagrindų reglamento], išskyrus atvejus, kai to
 konkrečiai reikia Europolo veiklai ir yra gautas išankstinis Komisijos
 sutikimas.
 2. Dėl specifikos,
 būdingos nacionalinių mokymo institucijų tinklo narėms –
 vienintelėms įstaigoms, turinčioms tam tikrų ypatumų
 ir techninių pajėgumų vykdyti mokymo veiklą šioje srityje,
 remiantis Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012[41] 190 straipsnio 1 dalies d
 punktu dotacijos joms gali būti skiriamos neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus.
 XII
 skyrius
 ĮVAIRIOS NUOSTATOS
 64 straipsnis
 Teisinis statusas
 1. Europolas yra Sąjungos
 įstaiga. Jis turi juridinio asmens statusą.
 2. Kiekvienoje valstybėje
 narėje Europolas naudojasi plačiausiu teisnumu, suteikiamu
 juridiniams asmenims pagal tų valstybių narių teisės aktus.
 Europolas gali įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį
 turtą bei juo disponuoti ir būti šalimi teismo procese.
 3. Europolo būstinė
 yra Hagoje, Nyderlanduose.
 65 straipsnis
 Privilegijos ir imunitetai
 1. Europolui ir jo darbuotojams
 taikomas Europos Sąjungos protokolas dėl privilegijų ir
 imuniteto.
 2. Ryšių palaikymo
 pareigūnų ir jų šeimos narių privilegijos ir imunitetai yra
 Nyderlandų Karalystės ir kitų valstybių narių
 susitarimo dalykas. Tame susitarime nustatomos privilegijos ir imunitetai,
 reikalingi ryšių palaikymo pareigūnams tinkamai atlikti savo
 užduotis.
 66 straipsnis
 Kalbos
 1. Europolui taikomos Reglamento
 Nr. 1[42]
 nuostatos.
 2. Europolo veiklai reikalingas
 vertimo paslaugas teikia Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras.
 67 straipsnis
 Skaidrumas
 1. Europolo saugomiems
 dokumentams taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001[43].
 2. Remdamasi vykdomojo
 direktoriaus pasiūlymu, ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo
 šio reglamento įsigaliojimo, valdyba priima išsamias Reglamento (EB)
 Nr. 1049/2001 taikymo Europolo dokumentams taisykles.
 3. Dėl Europolo
 sprendimų, priimtų pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8
 straipsnį, galima pateikti skundą ombudsmenui arba pareikšti
 ieškinį Europos Sąjungos Teisingumo Teisme, laikantis atitinkamai
 Sutarties 228 ir 263 straipsniuose nustatytų sąlygų.
 68 straipsnis
 Kova su sukčiavimu
 1. Siekdamas palengvinti
 Reglamente (EB) Nr. 1073/1999 numatytą kovą su sukčiavimu,
 korupcija ir kita neteisėta veikla, per šešis mėnesius nuo veiklos
 pradžios Europolas prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d.
 Tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos
 (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų[44]
 ir priima atitinkamas visam agentūros personalui taikytinas nuostatas
 naudodamas to susitarimo priede pateiktą šabloną.
 2. Europos Audito Rūmai
 turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų,
 rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų iš
 Europolo, dokumentų auditą ir auditą vietoje.
 3. Remdamasi 1999 m.
 gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1073/1999
 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų
 tyrimų bei 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas
 (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų
 patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos
 Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų
 pažeidimų[45]
 nuostatomis ir procedūromis, OLAF gali atlikti tyrimus, įskaitant
 patikras ir patikrinimus vietoje, kad nustatytų sukčiavimo,
 korupcijos arba kitos neteisėtos veiklos, kenkiančios Sąjungos
 finansiniams interesams, atvejus, susijusius su Europolo finansuojamomis
 dotacijomis ar sutartimis.
 4. Nepažeidžiant 1, 2 ir 3
 dalių nuostatų, Europolo bendradarbiavimo susitarimuose su
 trečiosiomis šalimis bei tarptautinėmis organizacijomis, sutartyse,
 dotacijų susitarimuose ir dotacijų sprendimuose Europos Audito
 Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai pagal savo
 kompetenciją atlikti tokį auditą ir tyrimus.
 69 straipsnis
 Įslaptintos informacijos apsaugai taikytinos saugumo
 taisyklės
 Europolas, atsižvelgdamas į Sprendimu
 2011/292/ES nustatytus pagrindinius principus ir būtiniausius standartus,
 pats priima nuostatas dėl diskretiškumo ir konfidencialumo
 įsipareigojimų ir dėl Europos Sąjungos įslaptintos
 informacijos ir neįslaptintos konfidencialios informacijos apsaugos.
 Jomis, be kita ko, nustatoma tokios informacijos mainų, tvarkymo ir
 saugojimo tvarka.
 70 straipsnis
 Vertinimas ir peržiūra
 1. Ne vėliau kaip po
 penkerių metų nuo [šio reglamento įsigaliojimo dienos] ir toliau
 kas penkerius metus Komisija paveda atlikti Europolo ir jo darbo metodų
 poveikio, veiksmingumo ir naudingumo įvertinimą. Visų pirma
 vertinama, ar reikia keisti Europolo tikslus ir, jei taip, koks būtų
 tokių pakeitimų finansinis poveikis.
 2. Vertinimo ataskaitą
 kartu su savo išvadomis Komisija perduoda Europos Parlamentui, Tarybai,
 nacionaliniams parlamentams ir valdybai.
 3. Kas antroje tokioje
 ataskaitoje Komisija taip pat įvertina Europolo rezultatus siekiant
 tikslų, vykdant įgaliojimus ir atliekant užduotis. Komisijai
 nusprendus, kad, atsižvelgiant į Europolo tikslus ir užduotis, jo veikla
 nebetikslinga, ji gali siūlyti šį reglamentą atitinkamai
 pakeisti arba panaikinti.
 71 straipsnis
 Administraciniai tyrimai
 Europolo veiklą
 pagal Sutarties 228 straipsnį prižiūri Europos ombudsmenas.
 72 straipsnis
 Būstinė
 1. Susitarime dėl
 būstinės, kurį, pritarus valdybai, Europolas ne vėliau kaip
 [per dvejus metus nuo šios reglamento įsigaliojimo] sudaro su
 būstinės valstybe nare, nustatomos reikiamos nuostatos dėl
 įkūrimo ir patalpų Europolui suteikimo priimančiojoje
 valstybėje narėje, taip pat priimančiojoje valstybėje
 narėje vykdomajam direktoriui, valdybos nariams, Europolo darbuotojams ir
 jų šeimos nariams taikytinos specialiosios taisyklės.
 2. Priimančioji
 valstybė narė sudaro kuo geresnes sąlygas Europolo veiklai,
 įskaitant daugiakalbes europines mokymo įstaigas ir reikiamą
 transporto infrastruktūrą.
 XIII
 skyrius
 pereinamojo
 laikotarpio nuostatos
 73 straipsnis
 Bendras teisių perėmimas
 1. Šiuo sprendimu
 įsteigiamas Europolas yra Sprendimu 2009/371/TVR įsteigto Europolo ir
 Sprendimu 2005/681/TVR įsteigto CEPOL sudarytų sutarčių,
 prisiimtų įsipareigojimų ir įgyto turto bendras teisių
 perėmėjas.
 2. Šis reglamentas nekeičia
 Sprendimu 2009/371/TVR įsteigto Europolo prieš įsigaliojant šiam
 reglamentui sudarytų susitarimų teisinės galios.
 3. Šis reglamentas nekeičia
 Sprendimu 2005/681/TVR įsteigto CEPOL prieš įsigaliojant šiam
 reglamentui sudarytų susitarimų teisinės galios.
 4. Nukrypstant nuo šio
 straipsnio 3 dalies, Sprendimo 2005/681/TVR pagrindu sudarytas susitarimas
 dėl būstinės nustoja galioti šio reglamento įsigaliojimo
 pirmą šio reglamento taikymo dieną.
 74 straipsnis
 Valdybai taikytinos pereinamojo laikotarpio nuostatos
 1. Sprendimo 2005/681/TVR 10
 straipsnio pagrindu įsteigtos CEPOL valdybos narių kadencija baigiasi
 [šio reglamento įsigaliojimo dieną].
 2. Sprendimo 2009/371/TVR 37
 straipsnio pagrindu įsteigtos Europolo valdybos narių kadencija
 baigiasi [pirmą šio reglamento taikymo dieną].
 3. Laikotarpiu nuo reglamento
 įsigaliojimo dienos iki pirmos jo taikymo dienos Sprendimo 2009/371/TVR 37
 straipsnio pagrindu įsteigta valdyba:
 (a)
 vykdo valdybos funkcijas pagal šio reglamento 14
 straipsnį;
 (b)
 rengia šio reglamento 69 straipsnyje nurodytas
 nuostatas dėl diskretiškumo ir konfidencialumo įsipareigojimų ir
 dėl ES įslaptintos informacijos apsaugos;
 (c)
 rengia visas šio reglamento taikymui reikalingas
 priemones ir
 (d)
 peržiūri su teisėkūra nesusijusias
 priemones, kuriomis įgyvendinamas Sprendimas 2009/371/TVR, kad šio
 reglamento 13 straipsniu įsteigta valdyba galėtų priimti sprendimą
 pagal 78 straipsnio 2 dalį.
 4. Komisija imasi reikiamų
 priemonių užtikrinti, kad įsigaliojus šiam reglamentui jo 13
 straipsniu įsteigta valdyba pradėtų dirbti [pirmą šio
 reglamento taikymo dieną].
 5. Ne vėliau kaip per šešis
 mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo valstybės narės
 praneša Komisijai asmenų, pagal 13 straipsnį jų paskirtų
 valdybos nariais ir pakaitiniais nariais, vardus ir pavardes.
 6. Pirmas pagal šio reglamento
 13 straipsnį įsteigtos valdybos posėdis surengiamas [pirmą
 šio reglamento taikymo dieną]. Prireikus šiame posėdyje priimamas 78
 straipsnio 2 dalyje nurodytas sprendimas.
 75 straipsnis
 Vykdomajam direktoriui ir direktoriaus pavaduotojams taikytinos
 pereinamojo laikotarpio nuostatos
 1. Remiantis Sprendimo
 2009/371/TVR 38 straipsniu paskirtam vykdomajam direktoriui likusios jo
 kadencijos laikotarpiu suteikiami šio reglamento 19 straipsnyje nustatyti
 direktoriaus įgaliojimai. Kitos jo sutarties sąlygos nesikeičia.
 Jeigu jo kadencija baigiasi po [šio reglamento įsigaliojimo dienos], bet
 prieš [pirmą šio reglamento taikymo dieną], ji automatiškai
 pratęsiama iki vienų metų nuo pirmos šio reglamento taikymo
 dienos.
 2. Jeigu vykdomasis direktorius
 nenori arba negali tęsti veiklos pagal šio straipsnio 1 dalį,
 Komisija paskiria savo pareigūną eiti laikinojo vykdomojo
 direktoriaus pareigas ir vykdyti vykdomojo direktoriaus funkcijas ne ilgiau
 kaip 18 mėnesių, kol pagal 56 straipsnį bus paskirtas naujas
 vykdomasis direktorius.
 3. Šio straipsnio 1 ir 2 dalys
 taikomos direktorių pavaduotojams, paskirtiems remiantis Sprendimo
 2009/371/TVR 38 straipsniu.
 4. Remiantis Sprendimo
 2005/681/TVR 11 straipsnio 1 dalimi paskirtam CEPOL direktoriui likusios jo
 kadencijos laikotarpiu pavedama vykdyti Europolo vykdomojo direktoriaus
 pavaduotojo mokymo klausimams funkcijas. Kitos jo sutarties sąlygos
 nesikeičia. Jeigu jo kadencija baigiasi po [šio reglamento
 įsigaliojimo dienos], bet prieš [pirmą šio reglamento taikymo
 dieną], ji automatiškai pratęsiama iki vienų metų nuo
 pirmos šio reglamento taikymo dienos.
 76 straipsnis
 Biudžetui taikytinos pereinamojo laikotarpio nuostatos
 1. Per pirmus trejus metus nuo
 šio reglamento įsigaliojimo bent 8 mln. EUR Europolo veiklos
 išlaidų kasmet turi būti skiriama mokymui, kaip išdėstyta III
 skyriuje.
 2. Pagal Sprendimo 2009/371/TVR
 42 straipsnį patvirtintų biudžetų įvykdymo procedūra
 užbaigiama pagal Sprendimo 2009/371/TVR 43 straipsnyje nustatytas taisykles ir
 Europolo finansines taisykles.
 XIV
 skyrius
 BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
 77 straipsnis
 Pakeitimas
 Šiuo reglamentu pakeičiami ir panaikinami
 sprendimai 2005/681/TVR ir 2009/371/TVR.
 Nuorodos į pakeistus sprendimus laikomos
 nuorodomis į šį reglamentą.
 78 straipsnis
 Panaikinimas
 1. Visos Sprendimui 2005/681/TVR
 ir Sprendimui 2009/371/TVR įgyvendinti skirtos teisėkūros priemonės
 panaikinamos nuo pirmos šio reglamento taikymo dienos.
 2. Visos Sprendimui
 2009/371/TVR, kuriuo įsteigiamas Europos policijos biuras (Europolas), ir
 Sprendimui 2005/681/TVR, kuriuo įsteigiamas CEPOL, įgyvendinti
 skirtos teisėkūros priemonės lieka galioti iki [pirmos šio
 reglamento taikymo dienos], nebent įgyvendindama šį reglamentą
 Europolo valdyba nuspręstų kitaip.
 79 straipsnis
 Įsigaliojimas ir taikymas
 1. Šis reglamentas
 įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos
 Sąjungos oficialiajame leidinyje.
 2. Jis taikomas nuo [taikymo
 pradžios data].
 73, 74 ir 75 straipsniai taikomi nuo [šio
 reglamento įsigaliojimo data].
 Priimta Briuselyje
 Europos
 Parlamento vardu Tarybos vardu
 Pirmininkas Pirmininkas
 1 PRIEDAS
 Nusikalstamų
 veikų, kurių atžvilgiu taikomas kompetentingų valstybių
 narių institucijų priemones ir jų tarpusavio
 bendradarbiavimą pagal šio reglamento 3 straipsnio 1 dalį remia
 Europolas, sąrašas
 - terorizmas,
 - organizuotas nusikalstamumas,
 - neteisėta prekyba narkotikais,
 - neteisėta pinigų plovimo veikla,
 - nusikaltimai, susiję su
 branduolinėmis ir radioaktyviosiomis medžiagomis,
 - neteisėtas imigrantų gabenimas,
 - prekyba žmonėmis,
 - su transporto priemonėmis susiję
 nusikaltimai,
 - nužudymas, sunkus kūno sužalojimas,
 - neteisėta prekyba žmogaus organais ir
 audiniais,
 - pagrobimas, neteisėtas sulaikymas ir
 įkaitų grobimas,
 - rasizmas ir ksenofobija,
 - plėšimas,
 - neteisėta prekyba kultūros
 objektais, įskaitant antikvarinius objektus ir meno kūrinius,
 - apgaulė ir sukčiavimas,
 įskaitant Sąjungos interesams kenkiantį sukčiavimą,
 - reketas ir turto prievartavimas,
 - klastojimas ir gaminių piratavimas,
 - administracinių dokumentų
 klastojimas ir prekyba jais,
 - pinigų ir mokėjimo priemonių
 klastojimas,
 - elektroniniai nusikaltimai,
 - korupcija,
 - neteisėta prekyba ginklais, šaudmenimis
 ir sprogmenimis,
 - neteisėta prekyba nykstančių
 rūšių gyvūnais,
 - neteisėta prekyba nykstančių
 rūšių ir veislių augalais,
 - ekologiniai nusikaltimai, įskaitant
 vandens taršą iš laivų,
 - neteisėta prekyba hormoninėmis ir
 kitomis augimą skatinančiomis medžiagomis,
 - seksualinė prievarta prieš moteris ir
 vaikus ir jų seksualinis išnaudojimas.
 2 PRIEDAS
 Asmens duomenų kategorijų ir duomenų subjektų,
 kurių duomenys gali būti renkami ir tvarkomi kryžminės patikros
 tikslais pagal 24 straipsnio 1 dalies a punktą, kategorijų
 sąrašas
 1. Kryžminės patikros tikslais gali
 būti renkami ir tvarkomi asmens duomenys apie:
 a) asmenis, kurie pagal atitinkamos
 valstybės narės nacionalinę teisę įtariami padarę
 ar dalyvavę darant Europolo kompetencijai priskiriamą
 nusikalstamą veiką arba nuteisti už tokią nusikalstamą
 veiką;
 b) asmenis, dėl kurių pagal
 atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę yra
 faktinių prielaidų arba svarių priežasčių manyti, kad
 jie padarys Europolo kompetencijai priskiriamas nusikalstamas veikas.
 2. Duomenis apie 1 dalyje nurodytus asmenis
 gali sudaryti tik tokie asmens duomenys:
 a) pavardė, mergautinė pavardė,
 vardai ir, jei yra, slapyvardžiai ar išgalvoti vardai;
 b) gimimo data ir vieta;
 c) pilietybė;
 d) lytis;
 e) asmens gyvenamoji vieta, profesija ir
 buvimo vieta;
 f) socialinio draudimo numeriai, vairuotojo
 pažymėjimų, tapatybės dokumentų ir paso duomenys; ir
 g) prireikus kiti požymiai/duomenys, galintys
 padėti nustatyti asmens tapatybę, įskaitant būdingus objektyvius
 fizinius požymius, kurių negalima pakeisti, pavyzdžiui, daktiloskopinius
 duomenis ir DNR duomenis (nustatytus remiantis nekoduojama DNR dalimi).
 3. Be 2 dalyje nurodytų duomenų,
 taip pat gali būti renkami ir tvarkomi tokie 1 dalyje nurodytų
 asmenų asmens duomenys:
 a) duomenys apie nusikalstamas veikas, taip
 pat nusikalstamas veikas, kurių padarymu asmenys yra įtariami, bei
 informacija apie tai, kur ir kaip jos (įtariama) buvo padarytos;
 b) informacija apie priemones, kurios buvo ar
 gali būti naudojamos toms nusikalstamoms veikoms padaryti, įskaitant
 informaciją apie juridinius asmenis;
 c) informacija apie bylą tiriančias
 įstaigas ir jų užvestų bylų numeriai;
 d) informacija apie įtariamą
 dalyvavimą nusikalstamoje organizacijoje;
 e) informacija apie apkaltinamuosius
 nuosprendžius, patenkančius į Europolo kompetenciją;
 f) informacija apie duomenis
 įvedusią šalį.
 Šie duomenys Europolui gali būti
 pateikiami net ir tuo atveju, jei konkretūs asmenys juose neminimi.
 4. Europolo ar nacionalinių
 padalinių turima papildoma informacija apie 1 dalyje nurodytus asmenis
 gali būti perduodama bet kuriam nacionaliniam padaliniui arba Europolui,
 jeigu jie to paprašo. Nacionaliniai padaliniai perduoda šią
 informaciją pagal savo nacionalinę teisę.
 5. Jei atitinkamam asmeniui iškelta byla
 galutinai nutraukiama arba jei tas asmuo galutinai išteisinamas, tokios bylos
 duomenys, nepriklausomai nuo sprendimo, sunaikinami.
 Asmens
 duomenų kategorijų ir duomenų subjektų, kurių duomenys
 gali būti renkami ir tvarkomi strateginės ir bendro pobūdžio
 analizės arba operatyvinės analizės tikslais (kaip nurodyta 24
 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose), kategorijų sąrašas
 1. Strateginės ir bendro
 pobūdžio analizės arba operatyvinės analizės tikslais gali
 būti renkami ir tvarkomi asmens duomenys apie:
 (a)
 asmenis, kurie pagal atitinkamos valstybės
 narės nacionalinę teisę įtariami padarę ar
 dalyvavę darant Europolo kompetencijai priskiriamą nusikalstamą
 veiką arba nuteisti už tokią nusikalstamą veiką;
 (b)
 asmenis, dėl kurių pagal atitinkamos
 valstybės narės nacionalinę teisę yra faktinių
 prielaidų arba svarių priežasčių manyti, kad jie padarys
 Europolo kompetencijai priskiriamas nusikalstamas veikas;
 (c)
 asmenis, kurie gali būti kviečiami
 liudyti tyrimuose, susijusiuose su tiriamomis nusikalstamomis veikomis, arba
 paskesnėse baudžiamosiose bylose;
 (d)
 asmenis, kurie yra nukentėję dėl
 vienos iš tiriamų nusikalstamų veikų arba, kaip matyti iš tam
 tikrų faktų, gali būti tokios nusikalstamos veikos aukos;
 (e)
 kontaktinius asmenis ir bendrininkus; ir
 (f)
 asmenis, kurie gali suteikti informacijos apie
 tiriamas nusikalstamas veikas.
 2. Gali būti tvarkomi tokie
 1 dalies a ir b punktuose nurodytų kategorijų asmenų asmens
 duomenys, įskaitant susijusius administracinius duomenis:
 (a)
 asmens duomenys:
 i) dabartinės ir ankstesnės
 pavardės;
 ii) dabartiniai ir ankstesni vardai;
 iii) mergautinė pavardė;
 iv) tėvo vardas ir pavardė (jei
 reikia tapatybės nustatymui);
 v) motinos vardas ir pavardė (jei
 reikia tapatybės nustatymui);
 vi) lytis;
 vii) gimimo data;
 viii) gimimo vieta;
 ix) pilietybė;
 x) civilinė būklė;
 xi) slapyvardžiai;
 xii) pravardė;
 xiii) išgalvotas ar netikras vardas;
 xiv) dabartinė ir ankstesnė
 gyvenamoji vieta ir (arba) faktinė gyvenamoji vieta;
 (b)
 fizinių savybių apibūdinimas:
 i) fizinių savybių
 apibūdinimas;
 ii) išskirtiniai požymiai (žymos, randai,
 tatuiruotės ir pan.)
 (c)
 tapatybės nustatymo priemonės:
 i) asmens tapatybės dokumentai /
 vairuotojo pažymėjimas;
 ii) nacionalinės tapatybės
 kortelės / paso numeris;
 iii) nacionalinis tapatybės numeris /
 socialinio draudimo numeris, jei yra;
 iv) atvaizdai ir kita informacija apie
 išvaizdą;
 v) teismo ekspertizės informacija apie
 asmens tapatybę, pavyzdžiui, pirštų atspaudai, DNR analitė
 (nustatyta iš nekoduojamos DNR dalies), balso ypatybės, kraujo grupė,
 odontologinė informacija;
 (d)
 profesija ir gebėjimai:
 i) dabartinė darbovietė ir
 profesija;
 ii) ankstesnė darbovietė ir
 profesija;
 iii) išsilavinimas (vidurinis /
 universitetinis / profesinis);
 iv) kvalifikacijos;
 v) gebėjimai ir kitos žinios (kalba ir
 kt.);
 (e)
 Ekonominė ir finansinė informacija:
 i) finansiniai duomenys (banko
 sąskaitos ir kodai, kreditinės kortelės ir t. t.);
 ii) grynieji pinigai;
 iii) akcijos / kitas turtas;
 iv) duomenys apie nuosavybę;
 v) ryšiai su įmonėmis;
 vi) kontaktai su bankais ir kredito
 įstaigomis;
 vii) mokestinė padėtis;
 viii) kita informacija apie tai, kaip asmuo
 tvarko finansinius reikalus;
 (f)
 duomenys apie elgesį:
 i) gyvenimo būdas (pavyzdžiui,
 gyvenimas ne pagal išgales) ir įpročiai;
 ii) judėjimas;
 iii) dažnai lankomos vietos;
 iv) ginklai ir kiti pavojingi instrumentai;
 v) pavojingumo įvertinimas;
 vi) specifinė rizika, pavyzdžiui,
 pabėgimo galimybė, dvigubų agentų naudojimas, ryšiai su
 teisėsaugos pareigūnais;
 vii) su nusikalstamumu susiję bruožai ir
 charakteristikos;
 viii) narkotikų vartojimas;
 (g)
 kontaktiniai asmenys ir bendrininkai, nurodant
 kontaktų ir bendrininkavimo rūšį ir pobūdį;
 (h)
 naudojamos komunikacijos priemonės,
 pavyzdžiui, telefonas (stacionarus / mobilusis), faksas, pranešimų
 gaviklis, elektroninis paštas, pašto adresai, interneto ryšio priemonė
 (-ės);
 (i)
 naudojamos transporto priemonės, pavyzdžiui,
 sausumos transporto priemonės, laivai, orlaiviai, įskaitant šių
 transporto priemonių identifikavimo informaciją (registracijos
 numerius);
 (j)
 informacija apie nusikalstamą elgesį:
 i) ankstesnis teistumas;
 ii) įtariamas dalyvavimas
 nusikalstamoje veikloje;
 iii) modi operandi;
 iv) priemonės, kurios buvo arba gali
 būti naudojamos pasiruošti nusikaltimų vykdymui ir (arba) juos
 vykdyti;
 v) priklausymas nusikalstamoms
 grupuotėms / organizacijoms ir padėtis grupuotėje /
 organizacijoje;
 vi) vaidmuo nusikalstamoje organizacijoje;
 vii) geografinė nusikalstamos veiklos
 zona;
 viii) tyrimo metu surinkta medžiaga,
 pavyzdžiui, filmuota medžiaga ir fotografijos;
 (k)
 nuorodos į kitas duomenų bazes, kuriose
 saugoma informacija apie asmenį:
 i) Europolas;
 ii) policijos / muitinės
 įstaigos;
 iii) kitos teisėsaugos įstaigos;
 iv) tarptautinės organizacijos;
 v) viešieji subjektai;
 vi) privatieji subjektai;
 (l)
 informacija apie juridinius asmenis, susijusius su
 e ir j punktuose nurodytais duomenimis:
 i) juridinio asmens pavadinimas;
 ii) vieta;
 iii) įsisteigimo data ir vieta;
 iv) administracinis registracijos numeris;
 v) teisinė forma;
 vi) kapitalas;
 vii) veiklos sritis;
 viii) nacionalinės ir tarptautinės
 patronuojamosios bendrovės;
 ix) direktoriai;
 x) ryšiai su bankais.
 3. Šio straipsnio 1 dalies e
 punkte nurodyti kontaktiniai asmenys ir bendrininkai – asmenys, iš kurių,
 yra pakankamai pagrindo manyti, galima gauti informacijos apie šio priedo 1
 dalies a ir b punktuose nurodytus asmenis, kuri svarbi atliekant analizę,
 su sąlyga, kad šie asmenys nepatenka į 1 dalies a, b, c, d ir f
 punktuose nurodytas kategorijas. Kontaktiniai asmenys – tai asmenys,
 retkarčiais susisiekiantys su 1 dalies a ir b punktuose nurodytais
 asmenimis. Bendrininkai – asmenys, reguliariai palaikantys kontaktus su 1
 dalies a ir b punktuose nurodytais asmenimis. Kontaktinių asmenų ir
 bendrininkų atveju duomenys pagal 2 dalį, esant reikalui, gali
 būti saugomi, jei yra pagrindo manyti, kad jie reikalingi tokių asmenų
 kaip kontaktinių asmenų ar bendrininkų vaidmeniui analizuoti.
 Todėl laikomasi tokių nuostatų:
 (a)
 turi būti kuo greičiau išaiškinti
 šių asmenų santykiai/ryšiai su 1 dalies a ir b punktuose nurodytais
 asmenimis;
 (b)
 paaiškėjus, kad prielaida apie šių
 asmenų ir 1 straipsnio a ir b punktuose nurodytų asmenų
 santykius/ryšius buvo nepagrįsta, duomenys nedelsiant ištrinami;
 (c)
 jeigu tokie asmenys įtariami padarę
 Europolo kompetencijai priskiriamą nusikalstamą veiką arba yra
 nuteisti už tokią nusikalstamą veiką, arba jeigu pagal
 atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę yra
 faktinių prielaidų arba svarių priežasčių manyti, kad
 jie tokią nusikalstamą veiką padarys, visi duomenys gali
 būti toliau saugomi, kaip nurodyta 2 dalyje;
 (d)
 duomenys apie kontaktinius asmenis ir
 kontaktinių asmenų bendrininkus, taip pat apie bendrininkų
 kontaktinius asmenis ir bendrininkus, nesaugomi, išskyrus duomenis apie
 kontaktų ir bendrininkavimo su 1 dalies a ir b punktuose nurodytais
 asmenimis rūšį ir pobūdį;
 (e)
 jeigu ankstesniuose punktuose nurodytų
 dalykų išsiaiškinti neįmanoma, į tai atsižvelgiama priimant
 sprendimą, ar reikia ir kokius duomenis reikia saugoti tolesnės
 analizės tikslais.
 4. Jeigu asmenys, kaip nurodyta
 1 dalies d punkte, yra nukentėję nuo vienos iš tiriamų
 nusikalstamų veikų arba, kaip matyti iš tam tikrų faktų, gali
 būti tokios nusikalstamos veikos aukos, gali būti saugomi jų
 duomenys, nurodyti šio priedo 2 dalies a punkto i) įtraukoje – 2 dalies c
 punkto iii) įtraukoje, taip pat tokių kategorijų duomenys:
 (a)
 nukentėjusiojo identifikavimo duomenys;
 (b)
 priežastys, dėl kurių asmuo
 nukentėjo;
 (c)
 žala (fizinė / finansinė /
 psichologinė / kita);
 (d)
 ar reikia užtikrinti anonimiškumą;
 (e)
 galimybė dalyvauti teismo posėdyje;
 (f)
 iš 1 dalies d punkte nurodytų asmenų arba
 per juos gauta informacija apie nusikalstamas veikas, įskaitant informaciją
 apie jų santykius su kitais asmenimis, kai tai reikalinga 1 dalies a
 ir b punktuose nurodytų asmenų tapatybei nustatyti.
 Kiti duomenys pagal 2 dalį, esant reikalui,
 gali būti saugomi, jei yra pagrindo manyti, kad jie reikalingi tokio
 asmens kaip nukentėjusiojo ar potencialios aukos vaidmeniui analizuoti.
 Duomenys, kurių tolesnei analizei nereikia,
 sunaikinami.
 5. Jeigu asmenys, kaip nurodyta
 1 dalies c punkte, gali būti pakviesti liudyti tyrimuose, susijusiuose su
 tiriamomis nusikalstamomis veikomis, arba paskesnėse baudžiamosiose
 bylose, gali būti saugomi jų duomenys, nurodyti šio priedo 2 dalies a
 punkto i) įtraukoje – 2 dalies c punkto iii) įtraukoje, taip pat
 šiuos kriterijus atitinkančių kategorijų duomenys:
 (a)
 tokių asmenų suteikta informacija apie
 nusikaltimus, įskaitant informaciją apie jų santykius su kitais
 asmenimis, kurių duomenys saugomi analizei skirtoje darbo byloje;
 (b)
 ar reikia užtikrinti anonimiškumą;
 (c)
 ar reikia užtikrinti apsaugą ir kas ją
 turi užtikrinti;
 (d)
 nauja tapatybė;
 (e)
 galimybė dalyvauti teismo posėdyje.
 Kiti duomenys pagal 2 dalį, esant reikalui,
 gali būti saugomi, jei yra pagrindo manyti, kad jie reikalingi tokių
 asmenų kaip liudytojų vaidmeniui analizuoti.
 Duomenys, kurių tolesnei analizei nereikia,
 sunaikinami.
 6. Jeigu asmenys, kaip nurodyta
 1 dalies f punkte, gali suteikti informacijos apie tiriamas nusikalstamas
 veikas, gali būti saugomi jų duomenys, nurodyti šio priedo 2 dalies a
 punkto i) įtraukoje – 2 dalies c punkto iii) įtraukoje, taip pat
 šiuos kriterijus atitinkančių kategorijų duomenys:
 (a)
 užkoduoti asmens duomenys;
 (b)
 suteiktos informacijos tipas;
 (c)
 ar reikia užtikrinti anonimiškumą;
 (d)
 ar reikia užtikrinti apsaugą ir kas ją
 užtikrina;
 (e)
 nauja tapatybė;
 (f)
 galimybė dalyvauti teismo posėdyje.
 (g)
 neigiama patirtis;
 (h)
 atlygis (finansinis atlygis ar privilegijos).
 Kiti duomenys pagal 2 dalį, esant reikalui,
 gali būti saugomi, jei yra pagrindo manyti, kad jie reikalingi tokių
 asmenų kaip informatorių vaidmeniui analizuoti.
 Duomenys, kurių tolesnei analizei nereikia,
 sunaikinami.
 7. Jeigu atliekant analizę kuriuo
 nors metu gavus patikimos ir pagrįstos informacijos paaiškėja, kad
 asmuo turi būti priskirtas kitai šiame priede apibrėžtai asmenų
 kategorijai nei jis buvo iš pradžių priskirtas, Europolas gali tvarkyti
 tik tuos tokio asmens duomenis, kuriuos leidžiama tvarkyti šioje naujoje
 kategorijoje, o visi kiti duomenys sunaikinami.
 Jeigu gavus tokios informacijos paaiškėja,
 kad asmuo turi būti priskirtas dviem ar daugiau skirtingoms šiame priede
 nurodytoms kategorijoms, Europolas gali tvarkyti visus duomenis, kuriuos
 leidžiama tvarkyti šiose kategorijose.
 FINANSINĖ
 TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
 STRUKTŪRA
 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos)
 pavadinimas
 Europos
 Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos
 teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūros (Europolo) ir
 Tarybos sprendimų 2009/371/TVR ir 2005/681/TVR panaikinimo pasiūlymas
 1.2. Atitinkama (-os) politikos
 sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[46]
 Politikos
 sritis: vidaus reikalai
 Veikla:
 18.02 vidaus saugumas
 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos)
 pobūdis
 þ Pasiūlymas
 (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
 ̈ Pasiūlymas
 (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
 įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
 parengiamuosius veiksmus[47]
 ̈ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
 (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu
 ̈ Pasiūlymas
 (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
 naują priemonę
 1.4. Tikslas (-ai)
 1.4.1. Komisijos daugiametis
 (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo
 pasiūlymu (šia iniciatyva)
 Europos policijos
 biuras (Europolas) pradėjo veikti kaip tarpvyriausybinė įstaiga,
 kurios veikla buvo reglamentuojama pagal 1999 m. įsigaliojusią
 valstybių narių pasirašytą Konvenciją. Tarybos sprendimu 2009/371/TVR
 Europolas nuo 2010 m. sausio 1 d. pertvarkytas į
 decentralizuotą ES agentūrą, kurios tikslas – remti ir stiprinti
 valstybių narių kompetentingų teisėsaugos institucijų
 veiksmus kovojant su sunkiais ir organizuotais nusikaltimais bei terorizmu.
 Tarybos sprendimu taip pat nustatyti Europolo tikslai ir uždaviniai.
 Lisabonos
 sutartimi panaikinta Europos Sąjungos vadinamoji ramsčių
 struktūra, o policijos bendradarbiavimas suderintas su acquis
 communautaire. SESV 88 straipsnyje nustatyta, kad Europolo veikla
 reglamentuojama pagal bendro sprendimo procedūra priimtus reglamentus. Be
 to, reikalaujama nustatyti Europolo veiklos kontrolės procedūras ir
 mechanizmą, kuriais naudotųsi Europos Parlamentas ir nacionaliniai
 parlamentai. Be to, Stokholmo programoje[48],
 kurioje nustatoma ES daugiametė teisingumo ir saugumo strategija, raginama
 tęsti Europolo plėtotę, kad jis taptų „keitimosi
 informacija tarp valstybių narių teisėsaugos institucijų
 centru, paslaugų teikėju ir teisėsaugos tarnyboms skirta
 platforma“.
 SESV 87 straipsnio
 2 dalies b punkte nustatytos darbuotojų mokymo ir bendradarbiavimo
 darbuotojų mainų srityje rėmimo priemonės. Stokholmo
 programoje nustatyta, kad būtina intensyviau mokyti ES temomis, kad
 būtų kuriama tikra Europos teismų ir teisėsaugos
 kultūra, ir siekti tikslo parengti metodiškas europines mokymo sistemas.
 Todėl Komisija šiuo pasiūlymu taip pat siūlo Europos
 teisėsaugos pareigūnų mokymo sistemą (LETS), kuri bus
 grindžiama dabartine CEPOL veikla. Šiuo pasiūlymu būtų sujungtos
 dvi agentūros, o naujosios (sujungtos) agentūros uždavinys
 būtų įgyvendinti minėtą mokymo sistemą.
 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas
 (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
 VGB veikla 18 05: saugumas ir laisvių apsauga
 KONKRETŪS TIKSLAI
 Pagerinti
 valstybių narių bendradarbiavimą teisėsaugos srityje,
 visų pirma sudarant palankesnes sąlygas teisėsaugos
 institucijoms dalytis informacija ir gauti reikiamus duomenis drauge laikantis
 duomenų apsaugos principų, ir stiprinti Europolo ir CEPOL kaip
 valstybių narių partnerių vaidmenį kovojant su sunkiais
 nusikaltimais ir rengiant policijos pareigūnus.
 Pagrindiniai
 politiniai rezultatai 2013 m.: reglamentas, kuriuo sujungiamas Europolas
 ir CEPOL
 Europolo reglamentas
 1 konkretus tikslas
 Būti
 svarbiausiu teisėsaugos veiklos ir teisėsaugos kompetencijos rėmimo
 centru
 2 konkretus tikslas
 Būti
 ES informacijos apie nusikaltimus centru
 3 konkretus tikslas
 Koordinuoti
 ES teisėsaugos pareigūnų mokymo politikos įgyvendinimą
 ir teikti atitinkamas ES lygmens mokymo ir mainų paslaugas
 4 konkretus tikslas
 Didinti
 ES pajėgumą kovoti su elektroniniais nusikaltimais, darančiais
 žalą ES piliečiams ir įmonėms ir atnešančiais
 nuostolių ES ekonomikai
 Atitinkama VGV / VGB veikla
 Veikla
 18 05: saugumas ir laisvių apsauga
 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas
 (-ai) ir poveikis
 Nurodyti poveikį,
 kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
 gavėjams (tikslinėms grupėms).
 Europolo
 uždavinys – remti nacionalines teisėsaugos tarnybas,
 bendradarbiaujančias sunkių nusikaltimų ir terorizmo prevencijos
 bei kovos su jais srityse. Siūlomu Europolo reglamentu nustatomas naujas
 teisinis Europolo veiklos pagrindas. Naujo teisinio pagrindo nustatymas
 padidins saugumą ES, nes bus pagerintas Europolo veiksmingumas ir našumas
 užkertant kelią sunkiems tarpvalstybiniams nusikaltimams ir terorizmui bei
 kovojant su jais, taip pat Europolui bus iškelta naujų uždavinių,
 susijusių su teisėsaugos pareigūnų ES lygmens mokymu ir
 suteikta galimybė prisidėti prie kitų ES kovos su tam tikrais
 konkrečiais nusikaltimais, pavyzdžiui, elektroniniais nusikaltimais,
 centrų veiklos.
 Pasiūlymu
 siekiama pagerinti su žvalgyba susijusią Europolo veiklą, kad jis
 geriau tarnautų valstybėms narėms ir geriau informuotų ES
 politikus. Šiuo reglamentu Europolas ir jo veikla bus geriau suderinti su
 Lisabonos sutarties ir Stokholmo programos reikalavimais. Bus dar labiau
 padidinta Europolo atskaitomybė ir sugriežtinta jo duomenų apsaugos
 tvarka. Europolas galės teikti būtinas ir modernias paslaugas ir
 produktus valstybėms narėms, kad sudarytų palankesnes
 sąlygas ir paremtų jas kovojant su sunkiais nusikaltimais, kurie
 kenkia ES piliečiams. Didesnis valstybių narių teikiamos
 informacijos, įskaitant apie elektroninius nusikaltimus, srautas ir
 patobulintas duomenų tvarkymas drauge su griežtesne duomenų apsaugos
 tvarka bei geresnėmis mokymosi galimybėmis toliau stiprintų
 Europolo vaidmenį remiant valstybes nares.
 Privačių
 šalių asmens duomenis Europolui galėtų teikti bet kuri
 valstybė narė (Europolo nacionalinis padalinys) – taip būtų
 sumažintas vėlavimo ar informacijos neperdavimo pavojus. Duomenų
 mainai su trečiosiomis šalimis būtų nuoseklesni, o tai
 darytų teigiamą poveikį bendradarbiavimui ir vidaus saugumui ES
 bei trečiosiose šalyse. Drauge tai padėtų koordinuočiau
 reaguoti į kriminalinius reiškinius.
 Pasiūlyme
 numatytas naujas Europolo uždavinys – Europolui perleidžiami ir išplečiami
 iki šiol CEPOL vykdyti su teisėsaugos pareigūnų mokymu
 susiję uždaviniai. Operatyvinės ir mokymo veiklos integravimas ir
 racionalizavimas vienoje agentūroje veikiausiai padėtų sukurti
 daugialypę dinamiką. Ištekliai, kuriuos būtų galima
 sutaupyti atsisakius rėmimo veiklos dubliavimo, galėtų būti
 panaudoti mokymo veiklai vykdyti, visų pirma Europos pareigūnų
 mokymo sistemai (LETS) diegti. Kokybiškesnis mokymas pakeltų policijos
 veiklos standartų lygį visoje ES, padidintų teisėsaugos
 įstaigų tarpusavio pasitikėjimą, sprendžiant bendrus
 saugumo uždavinius ir ES veiksmų efektyvumo sprendžiant bendrus saugumo
 uždavinius.
 Be
 to, pasiūlymu būtų sustiprinta Europolo atskaitomybė, o
 Europolo valdymas būtų suderintas su kitų Europos reguliavimo
 agentūrų valdymu.
 Pasiūlyme
 nustatoma ir kitų naujų Europolo uždavinių, pavyzdžiui,
 plėtoti 2013 m. pradžioje įsteigtą Europos kovos su
 elektroniniu nusikalstamumu centrą (EC3). EC3 gerokai padidins ES
 gebėjimus įveikti su elektroniniais nusikaltimais susijusias
 grėsmes, taip paremiant ir papildant valstybių narių pastangas.
 Iš tokio centro, aprūpinto moderniausiomis technologijomis ir aukštos
 kvalifikacijos specialistais bei siūlančio įvairias paslaugas ir
 produktus, valstybės narės gaus didelės naudos. Be to, pažangus
 centras, prognozuojantis tendencijas, analizuojantis grėsmes ir
 nustatantis strategines kovos su elektroniniais nusikaltimais gaires,
 valstybėms narėms užtikrins didelę pridėtinę
 vertę. ES agentūros ir įstaigos taip pat įgis didesnius
 pajėgumus spręsti elektroninių nusikaltimų keliamas
 problemas.
 1.4.4. Rezultatų ir poveikio
 rodikliai
 Nurodyti
 pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
 –
 Vartotojų pasitenkinimas operatyvine pagalba
 operacijų ir tyrimų vykdytojams;
 –
 procentinė valstybių narių Europolui
 nusiųstų SIENA pranešimų dalis;
 –
 atskirų valstybių narių teikiamos
 informacijos apimtis ir kokybė, palyginti su bendra visų
 valstybių narių informacijos apimtimi ir kokybe;
 –
 Europolo paremtų tyrimų skaičius;
 –
 pateiktų kryžminės patikros
 ataskaitų skaičius;
 –
 pateiktų operatyvinės analizės
 ataskaitų skaičius;
 –
 Europolo remiamų bendrų tyrimų,
 visų pirma jungtinių tyrimo grupių, skaičius;
 –
 Europolo išorės partneriams pateiktų
 SIENA prašymų ir prašymų pateikti informaciją skaičius;
 –
 išorės partnerių Europolui pateiktų
 SIENA prašymų ir prašymų pateikti informaciją skaičius;
 –
 inicijuotų SIENA bylų skaičius;
 –
 valstybėse narėse nustatytų,
 suimtų ir baudžiamojon atsakomybėn patrauktų
 įtariamųjų skaičius;
 –
 techninės ir (arba) teisminės
 ekspertizės (įskaitant vietoje) rėmimo atvejų
 skaičius;
 –
 mokymo programas baigusių darbuotojų
 skaičius;
 –
 strateginių produktų kokybė
 (išsamumas, aprėptis, analitiškumas).
 Su
 mokymu susijusi veikla:
 –
 reikmių analizių skaičius;
 –
 kokybės užtikrinimo produktų
 skaičius;
 –
 bendrų mokymo programų skaičius;
 –
 mokymo modulių (įskaitant e. mokymo
 modulius) skaičius;
 –
 praktiškai įgyvendintų programų
 skaičius;
 –
 surengtų mainų skaičius;
 –
 vartotojų pasitenkinimas.
 Galiausiai
 vertinant EC3 veiklos poveikį galima taikyti šiuos rodiklius:
 –
 EC3 indėlis išardant elektroninių
 nusikaltėlių tinklus, vykdant EC3 koordinuojamas ir (arba) remiamas
 sėkmingas tarpvalstybines operacijas (remiantis nustatytų,
 suimtų ir baudžiamojon atsakomybėn patrauktų įtariamųjų
 skaičiumi ir aukų skaičiumi);
 –
 EC3 grėsmių ir rizikos vertinimo ir
 tendencijų prognozių strateginis ir (arba) operatyvinis poveikis ES
 ir valstybių narių lygmeniu;
 –
 darbuotojų (teisėsaugos
 pareigūnų ir kt.), dalyvaujančių mokymuose
 elektroninių nusikaltimų tema, skaičiaus padidėjimas;
 –
 EC3 inicijuojamų, koordinuojamų ir
 kuriamų naujų technologinių priemonių, kurias savo
 operacijoms naudoja EC3 ir (arba) valstybės narės, mastas;
 –
 mastas, kuriuo viešojo ir privačiojo
 sektorių partnerystė prisideda prie EC3 darbo;
 –
 valstybių narių pasitenkinimo visais EC3
 produktais ir paslaugomis lygis.
 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos)
 pagrindas
 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai
 poreikiai
 Europolo
 pertvarkymu prisidedama prie platesnio proceso, kuriuo siekiama atviros ir
 saugios Europos piliečių labui ir saugumui, kaip nustatyta Stokholmo
 programoje. Šioje programoje raginama imtis įvairių priemonių
 siekiant tikslo, o Europolas turėtų tapti „keitimosi informacija tarp
 valstybių narių teisėsaugos institucijų centru,
 paslaugų teikėju ir teisėsaugos tarnyboms skirta platforma“.
 Europolo vaidmuo – remti valstybių narių teisėsaugos
 institucijas ir jų būsimos veiklos prioritetus, todėl sprendimai
 turi būti priimami tarpinstituciniu konsensusu.
 Drauge,
 laikantis Lisabonos sutarties ir Bendro pareiškimo dėl reguliavimo
 agentūrų, Europolo veiklą turi reguliariai kontroliuoti Europos
 Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai, o jo valdymas turi būti
 derinamas su ES reguliavimo agentūrų standartais.
 Be
 to, kalbant apie duomenų apsaugą, Europolo taikomi duomenų
 apsaugos tvarkos standartai turi būti suderinti su kitų duomenų
 apsaugos priemonių standartais, o asmens teisė susipažinti su savo
 duomenimis turi būti stiprinama nustatant alternatyvią asmens
 duomenų tvarkymo teisėtumo tikrinimo procedūrą.
 Kokybiškesnis
 teisėsaugos pareigūnų mokymas, kurio siekiama šiuo
 pasiūlymu, pakeltų policijos veiklos standartų lygį visoje
 ES, padidintų teisėsaugos įstaigų tarpusavio
 pasitikėjimą, prisidėtų prie bendros teisėsaugos
 kultūros plėtotės ir ES veiksmų efektyvumo sprendžiant
 bendrus saugumo uždavinius.
 Nors
 elektroninių nusikaltimų skaičius nuolat auga, o jie patys
 nuolat sudėtingėja, iki EC3 įsteigimo ES neturėjo
 adekvačių pajėgumų kovoti su tokiais nusikaltimais – taip
 buvo ne tik dėl ypatingo elektroninių nusikaltimų sudėtingumo,
 sparčios raidos ir reikmės turėti aukšto lygio techninę
 kompetenciją, kuri padėtų suprasti tokių nusikaltimų
 ypatumus ir modus operandi, bet ir dėl nepakankamų
 informacijos srautų. Nacionaliniu ir ES lygmenimis įgytos žinios ir
 kompetencija turi būti perduodamos kitoms valstybėms narėms, kad
 ES galėtų geriau pasirengti kovoti su elektroniniais nusikaltimais –
 iš esmės tarpvalstybinio pobūdžio reiškiniu, reikalaujančiu
 bendradarbiavimo.
 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda
 Bendradarbiavimas
 teisėsaugos srityje ES nebus įmanomas be nacionalinių
 teisėsaugos institucijų bei kitų ES ir trečiųjų
 šalių įstaigų veiksmingo dalijimosi informacija apie
 nusikaltimus ir žvalgybos duomenimis. Norint veiksmingai kovoti su
 nusikaltimais, būtina užtikrinti prieigą prie aktualios naujausios
 informacijos apie nusikaltimus, dalytis ja ir ją analizuoti. Europolas
 turi palankiausias sąlygas paremti šios srities bendradarbiavimą ir
 užtikrinti ES lygmens koordinavimą.
 Kad
 būtų užtikrinta veiksminga prevencija ir veiksmingai kovojama su
 tarpvalstybiniais nusikaltimais, vien nacionalinės policijos
 pajėgų nepakaks. Reikia koordinuoti veiklą ir bendradarbiauti su
 viešosiomis ir privačiosiomis suinteresuotosiomis šalimis visoje ES.
 Europolas – vienintelė ES agentūra, teikianti šios srities
 paramą valstybių narių teisėsaugos agentūroms.
 Europolas teikia joms unikalias operatyvines paslaugas, padedančias kovoti
 su sunkiais tarpvalstybiniais nusikaltimais (pavyzdžiui, kriminalinės
 analizės, ekspertizės ir operatyvinės pagalbos vykdant
 tarpvalstybinius tyrimus). Tačiau dabartinės teisinės nuostatos
 neleidžia Europolui būti visapusiškai veiksmingam ir suteikti
 valstybėms narėms būtinas, išsamias ir modernias priemones. Šias
 teisines nuostatas galima pakeisti tik ES lygmens teisės aktų
 reforma. To negalima padaryti nei nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygmeniu,
 nei jokiais paties Europolo lygmens veiksmais.
 Be
 to, Lisabonos sutartimi reikalaujama nustatyti Europolo veiklos
 parlamentinės kontrolės mechanizmą, o Bendru pareiškimu dėl
 reguliavimo agentūrų reikalaujama suderinti Europolo valdymą su
 kitų ES agentūrų valdymu. Todėl reikia ES
 teisėkūros intervencijos.
 ES
 įsitraukus į teisėsaugos pareigūnų mokymo veiklą
 būtų užtikrinta koordinuota tokio mokymo plėtotė ir
 įgyvendinimas. Šioje srityje valstybių narių lygmeniu arba ES
 lygmeniu (per CEPOL) jau dabar nuveikta nemažai. Tačiau, kaip paaiškinama
 pridedamame Komunikate dėl Europos teisėsaugos pareigūnų
 mokymo sistemos, reikia padaryti gerokai daugiau, pavyzdžiui, užtikrinti, kad
 mokymas geriau tenkintų reikmes, atitinkančias vadovaujantis
 aukščiausiais kokybės standartais nustatytus ES lygmens prioritetus.
 EC3
 buvo įsteigtas siekiant įveikti daugelį iš šių
 kliūčių, veiksmingai tirti elektroninius nusikaltimus ir
 patraukti pažeidėjus baudžiamojon atsakomybėn ES lygmeniu. Tai vienas
 svarbiausių žingsnių, žengtų įgyvendinant bendrą ES
 strategiją, kuriuo siekiama padidinti kibernetinį saugumą, o
 kibernetinę erdvę paversti teisingumo erdve, kurioje visų
 suinteresuotųjų šalių bendromis pastangomis užtikrinamos žmogaus
 teisės ir pagrindinės laisvės.
 1.5.3. Panašios patirties išvados
 Tarybos
 sprendimo, kuriuo įsteigtas Europolas, išorės vertinimas
 privertė susimąstyti, kaip būtų galima pagerinti Europolo
 veiksmingumą. Buvo patvirtinta, kad Europolas yra gerai veikianti
 agentūra, kurios veikla yra svarbi ir padeda didinti Europos
 piliečių saugumą. Vis dėlto vertintojai taip pat
 nustatė įvairių sričių, kurias reikėtų
 tobulinti. Konsultacijos su išorės suinteresuotosiomis šalimis Europolo
 reformos klausimais ir ne viena metinė ar speciali Europolo ataskaita
 padėjo aiškiau suprasti, ką reikėtų pakeisti Europolo
 veikloje. Dažniausiai minėti šie aspektai: nepakankama valstybių
 narių teikiama informacija, teisiniai tiesioginio bendradarbiavimo su
 privačiuoju sektoriumi apribojimai ir griežta teisinė
 bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis tvarka (kuri turės būti
 pakeista dėl Lisabonos sutarties įsigaliojimo).
 Žvelgiant
 plačiau, itin svarbus kovos su tarpvalstybiniais nusikaltimais
 sėkmės veiksnys – teisėsaugos agentūroms suteikiama prieiga
 prie aktualios ir naujausios informacijos apie nusikaltimus ir dalijimasis šia
 informacija. Tai patvirtinta įgyvendinant ne vieną ES priemonę,
 pavyzdžiui, Priumo pamatinį sprendimą ar Švedijos iniciatyvos
 pamatinį sprendimą.
 Pridedamas
 komunikatas, kuriame pristatoma Europos teisėsaugos pareigūnų
 mokymo sistema, grindžiamas 2012 m. CEPOL apžvalga ir išsamiomis
 konsultacijomis su valstybių narių ir TVR agentūrų
 ekspertais. Iš rezultatų matyti reikmė geriau koordinuoti veiklą
 ir suteikti svarbesnį vaidmenį ES agentūrai kaip mokymo sistemos
 įgyvendinimo varomajai jėgai ir koordinatorei, glaudžiai
 bendradarbiaujančiai su kitomis agentūromis ir nacionalinių
 mokymo įstaigų tinklu. 2011 m. baigta vertinti CEPOL
 penkerių metų veikla ir Komisijos užsakymu atliktas išorės
 tyrimas – taip rengtasi poveikio vertinimui. Rezultatai parodė reikmę
 plėtoti mokymą apie ES aspektus policijos veikloje, geriau
 koordinuoti CEPOL, valstybių narių ir kitų agentūrų
 veiklą, gerinti dabartinį CEPOL valdymą ir struktūrą.
 Be
 to, norint iš esmės kovoti su elektroniniais nusikaltimais reikia
 techninio išmanymo, todėl tradicinių tyrimo būdų tiriant
 tokio pobūdžio nusikaltimus nebepakanka. Jei teisėsaugos tarnybos
 nebus mokomos naudotis aukšto lygio IT ir suprasti šios srities
 technologijų sudėtingumą, jei neatsiras naujų
 skaitmeninės ekspertizės specialistų ir nebus ugdomi
 gebėjimai dirbti su sparčiai kintančiomis technologijomis ir
 kibernetinių nusikaltėlių modus operandi, ES
 pajėgumai adekvačiai kovoti su elektroniniais nusikaltimais ir toliau
 bus nepakankami. Sparčiai kintant technologijoms, reikia sparčiai
 plėtoti technologines kovos su elektroniniais nusikaltimais priemones bei
 ugdyti darbuotojus, kurie gebėtų prisitaikyti ir naudotis sukauptomis
 žiniomis ir kompetencija.
 1.5.4. Suderinamumas ir galima
 sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
 Europolo
 reglamentu, kuriuo Europolas paverčiamas kriminalinės žvalgybos
 centru Europoje, prisidedama prie atviros ir saugios Europos piliečių
 labui ir saugumui, kaip nustatyta Stokholmo programoje. Jeigu operatyvinę
 ir mokymo veiklą vykdytų viena agentūra, atsirastų
 daugialypė dinamika, kuri padidintų operatyvinės veiklos
 veiksmingumą ir aktualumą ir padėtų sutelkti
 dėmesį į ES mokymą.
 Be
 to, veiksmingesnis Europolas bus pajėgesnis siekti Komisijos komunikate
 „ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas“ nustatytų tikslų
 ir sustiprinti bendrą policijos bendradarbiavimą ES.
 Siūlomu
 Europolo valdymu būtų prisidedama prie nuoseklaus Bendrame pareiškime
 dėl reguliavimo agentūrų numatyto ES agentūrų valdymo
 modelio taikymo. Nustačius Europolo veiklos parlamentinę
 kontrolę ir naujas bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis
 priemones, Europolas imtų atitikti Lisabonos sutarties reikalavimus
 (t. y. už derybas dėl tarptautinių dalijimosi informacija
 susitarimų būtų atsakinga Komisija, o ne Europolas).
 Pasiūlymu
 taip pat siekiama nustatyti aiškias Europolo kompetencijos ribas, išvengti
 veiklos dubliavimo su kitomis TVR agentūromis ir suderinti
 bendradarbiavimą su Europolu. Reglamente siūlomos priemonės
 (pavyzdžiui, valstybių narių prašymu pradėti nusikalstamos
 veikos tyrimą, drauge informuojant Eurojustą) turėtų
 ilgainiui būti atspindėtos ir kitų agentūrų
 (pavyzdžiui, Eurojusto) teisės bazėse.
 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis
 ̈ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
 ribota
 –
 ̈ Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM
 DD]
 –
 ̈ Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM
 þ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
 neribota
 –
 EC3 įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo
 2013 m., o Europolo reformos ir mokymo veiklos integravimo – nuo
 2015 m.
 –
 vėliau – visavertis taikymas.
 1.7. Numatytas (-i) valdymo
 būdas (-ai)[49]
 þ Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
 –
 ̈ vykdomosioms įstaigoms
 –
 þ Europos Sąjungos įsteigtoms įstaigoms[50]
 –
 ̈ nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas
 teikiančioms įstaigoms
 –
 ̈ asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
 vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį
 ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame
 Finansinio reglamento 49 straipsnyje
 ̈ Jungtinis valdymas
 kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
 Jei nurodomas daugiau
 kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
 punkto pastabų skiltyje.
 Pastabos
 Nurodyti finansiniai
 ir žmogiškieji ištekliai apima numatytą bendrą sumą Europolui
 iki 2020 m., į kurią įtrauktos lėšos papildomoms
 finansinėms reikmėms, susijusioms su didesnių Europolo
 įgaliojimų, įskaitant mokymą, įgyvendinimu.
 2. VALDYMO PRIEMONĖS
 2.1. Priežiūros ir
 atskaitomybės taisyklės
 Nurodyti dažnumą
 ir sąlygas.
 Norint
 užtikrinti Europolo veiksmingumą, bus svarbu stebėti ir vertinti,
 kaip jis įgyvendina savo veiklą. Vadovaujantis Bendru pareiškimu
 dėl ES reguliavimo agentūrų, į darbo programą
 įtraukta Europolo veikla bus susieta su svarbiausiais veiklos rodikliais.
 Europolo veikla bus vertinama pagal šiuos rodiklius metinėje veiklos
 ataskaitoje.
 Europolui
 bus taikomos agentūrų horizontalios valdymo taisyklės, be to,
 jis rengs metinę ataskaitą, o kas penkerius metus Komisija užsakys
 atlikti bendrą vertinimą.
 Kad
 būtų galima stebėti, kaip valstybės narės teikia
 informaciją, Europolas kasmet praneš Europos Parlamentui ir Tarybai apie
 kiekvienos valstybės narės indėlį. Šiose ataskaitose bus
 pateikta konkrečių kiekybinių ir kokybinių rodiklių ir
 aptartos tendencijos.
 Be
 to, pasiūlyme nustatomos Europolo veiklos kontrolės taisyklės,
 kuriomis vadovausis Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai,
 vertindami Europolo darbo programos ir biudžeto įgyvendinimą.
 Europolo
 valdyba bus atsakinga už veiksmingą agentūros administracinio,
 operatyvinio ir biudžeto valdymo priežiūrą.
 2.2. Valdymo ir kontrolės
 sistema
 2.2.1. Nustatyta rizika
 Nusikaltėlių
 veikla darosi vis sudėtingesnė, įvairesnė ir
 tarptautiškesnė. Dideli nusikaltėlių ir teroristų tinklai
 kelia didžiulę grėsmę ES ir jos piliečių vidaus
 saugumui. Nusikalstama veikla vis dažniau yra susijusi su įvairiomis
 prekėmis, apima įvairias nusikalstamas veikas ir yra tarpvalstybinio
 masto. Nacionalinės teisėsaugos pajėgos nebegali veikti
 pavieniui; jos turi bendradarbiauti tarpusavyje ir su Europolu – ES
 kriminalinės žvalgybos centru. Reikia stiprinti Europolo personalą,
 kad būtų galima spręsti šiame reglamente iškeltus uždavinius ir tenkinti
 reikalavimus. Dabartinių darbuotojų perskirstymo galimybės buvo
 visapusiškai išnaudotos. Jei nebus suteikta prašomų naujų etatų,
 bus trukdoma taikyti Sąjungos teisę ir mažinamas ES vidaus saugumo
 lygis.
 2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės
 metodas (-ai)
 Atliekama
 tokia Europolo veiklos kontrolė: biudžeto kontrolė, vidaus auditas,
 metinės Audito Rūmų ataskaitos, kasmetinis ES biudžeto
 įvykdymo tvirtinimas ir OLAF tyrimai, kuriais visų pirma siekiama
 užtikrinti, kad agentūroms paskirti ištekliai būtų tinkamai
 naudojami. Europolo veiklą, vadovaujantis Sutarties 228 straipsniu,
 prižiūrės ir ombudsmenas. Tokia administracinė kontrolė
 užtikrina ne vieną procedūrinę apsaugos priemonę, kuria
 siekiama tenkinti suinteresuotųjų šalių interesus.
 2.3. Sukčiavimo ir
 pažeidimų prevencijos priemonės
 Nurodyti dabartines
 arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
 Kovojant
 su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, Reglamento (EB)
 Nr. 1073/1999 nuostatos agentūrai turėtų būti taikomos be
 apribojimų, kaip nustatyta Reglamento 21 straipsnyje.
 3. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS
 POVEIKIS
 3.1. Atitinkama (-os)
 daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir
 biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
 · Dabartinės biudžeto eilutės
 Daugiametės
 finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
 eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Išlaidų kategorija.....................] || DA / NDA ([51]) || ELPA šalių[52] || šalių kandidačių[53] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 || [XX.YY.YY.YY] || DA / NDA || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE
 · Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės[54]
 Daugiametės
 finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
 eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Išlaidų kategorija.....................] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 3 || 18.02YYYY: Europolas || DA || NE || NE || NE || NE
 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms
 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms
 suvestinė
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 3 || Saugumas ir pilietiškumas
 Europolas || || || 2015[55] || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 1 antraštinė dalis || Įsipareigojimai || (1) || || || || || || ||
 Mokėjimai || (2) || || || || || || ||
 2 antraštinė dalis || Įsipareigojimai || (1a) || || || || || || ||
 Mokėjimai || (2a) || || || || || || ||
 3 antraštinė dalis || Įsipareigojimai || (3a) || || || || || || ||
 || Mokėjimai || (3b) || || || || || || ||
 IŠ VISO asignavimų Europolui [56][57] || Įsipareigojimai || =1+1a +3a || 99,675 || 100,667 || 102,657 || 104,689 || 106,760 || 108,874 || 623,322
 Mokėjimai || =2+2a +3b || 99,675 || 100,667 || 102,657 || 104,689 || 106,760 || 108,874 || 623,322
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || Administracinės išlaidos
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 Vidaus reikalų GD ||
  Žmogiškieji ištekliai || 0,615 || 0,615 || 0,615 || 0,615 || 0,615 || 0,615 || 3,690
  Kitos administracinės išlaidos || 0,038 || 0,288 || 0,288 || 0,038 || 0,288 || 0,288 || 1,228
 VIDAUS REIKALŲ GD IŠ VISO || Asignavimai || 0,653 || 0,903 || 0,903 || 0,653 || 0,903 || 0,903 || 4,918
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0,653 || 0,903 || 0,903 || 0,653 || 0,903 || 0,903 || 4,918
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || 100,328 || 101,570 || 103,560 || 105,342 || 107,663 || 109,777 || 628,240
 Mokėjimai || 100,328 || 101,570 || 103,560 || 105,342 || 107,663 || 109,777 || 628,240
 Išlaidos Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui || ||
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
  Žmogiškieji ištekliai || 0,111 || 0,111 || 0,111 || 0,111 || 0,111 || 0,111 || 0,666
  Kitos administracinės išlaidos || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,150 || 0,153 || 0,877
 IŠ VISO Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0,250 || 0,253 || 0,256 || 0,259 || 0,261 || 0,264 || 1,543
 3.2.2. Numatomas poveikis
 agentūros asignavimams
 –
 ̈ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
 nenaudojami
 –
 þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
 naudojami taip:
 Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
 (tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus ò || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL ||
 Rūšis[58] || Vidutinės išlaidos || Numeris || Išlaidos || Numeris || Išlaidos || Numeris || Išlaidos || Numeris || Išlaidos || Numeris || Išlaidos || Numeris || Išlaidos || Iš viso || Iš viso išlaidų
 1 KONKRETUS TIKSLAS[59] Būti svarbiausiu teisėsaugos veiklos ir teisėsaugos kompetencijos rėmimo centru || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Rezultatas || Tarpvalstybinių tyrimų rėmimas rengiant žvalgybos ir operatyvinės informacijos ataskaitas; bendrų operacijų koordinavimas || 0,009 || 3800 || 31,244 || 3509 || 31,582 || 3560 || 32,041 || 3600 || 32,400 || 3660 || 32,941 || 3745 || 33,704 || 21874 || 193,912 ||
 - Rezultatas || Platformos tam tikrų sričių specialistams, žinių produktams ir dalijimuisi naujausiais kovos su nusikalstamumu metodais || 0,163 || 50 || 7,811 || 48 || 7,895 || 49 || 8,010 || 50 || 8,100 || 51 || 8,235 || 52 || 8,426 || 300 || 48,477 ||
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || || 39,055 || || 39,477 || || 40,051 || || 40,501 || || 41,177 || || 42,131 || || 242,390 ||
 2 KONKRETUS TIKSLAS Būti ES informacijos apie nusikaltimus centru || ||
 - Rezultatas || Sunkių tarpvalstybinių nusikaltimų ir terorizmo strateginių grėsmių vertinimas || 0,298 || 45 || 12,888 || 44 || 13,027 || 44 || 13,217 || 45 || 13,365 || 46 || 13,588 || 47 || 13,903 || 271 || 79,988 ||
 - Rezultatas || Veiksmingos, saugios dalijimosi informacija priemonės ir komunikacijos kanalai VN || 0,672 || 20 || 12,888 || 19 || 13,027 || 20 || 13,217 || 20 || 13,365 || 20 || 13,588 || 21 || 13,903 || 120 || 79,988 ||
 - Rezultatas || Didesni analitiniai pajėgumai dėl išplėtotų analizės sistemų ir darbuotojų specializacijos || 0,554 || 25 || 13,279 || 24 || 13,423 || 25 || 13,617 || 25 || 13,771 || 25 || 14,001 || 26 || 14,325 || 150 || 82,416 ||
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma || || 39,055 || || 39,477 || || 40,051 || || 40,501 || || 41,177 || || 42,131 || || 242,390 ||
 3 KONKRETUS TIKSLAS Koordinuoti ES teisėsaugos pareigūnų mokymo politikos įgyvendinimą ir teikti atitinkamas ES lygmens mokymo ir mainų paslaugas || ||
 - Rezultatas || Reikmių, koordinavimo ir kokybės užtikrinimo produktai || 0,222 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 36 || 7,807 ||
 - Rezultatas || Bendros mokymo programos ir planai, e. mokymosi moduliai || 0,108 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 108 || 11,393 ||
 - Rezultatas || Jokių mokymų || 0,038 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 810 || 30,728 ||
 - Rezultatas || Jokių mainų || 0,003 || 415 || 1,245 || 145 || 0,434 || 196 || 0,587 || 248 || 0,743 || 300 || 0,901 || 354 || 1,063 || 1658 || 4,971 ||
 3 konkretaus tikslo tarpinė suma || || 9,566 || || 8,755 || || 8,908 || || 9,064 || || 9,222 || || 9,384 || || 54,899 ||
 4 KONKRETUS TIKSLAS Didinti ES pajėgumą kovoti su elektroniniais nusikaltimais, darančiais žalą ES piliečiams ir įmonėms ir atnešančiais nuostolių ES ekonomikai || ||
 - Rezultatas || VN tyrimų, kuriais siekiama išardyti e. nusikaltimų tinklus, rėmimas || 1,237 || 2 || 4,500 || 2 || 4,860 || 2 || 5,117 || 2 || 5,484 || 3 || 5,695 || 3 || 5,711 || 14 || 31,367 ||
 - Rezultatas || Suinteresuotųjų šalių informacijos mainai ir duomenų telkimas || 0,516 || 4 || 3,750 || 4 || 4,049 || 5 || 4,265 || 5 || 4,570 || 5 || 4,745 || 5 || 4,759 || 28 || 26,138 ||
 - Rezultatas || ES masto strateginis vertinimas, ekspertizės priemonės, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, mokymas || 0,344 || 6 || 3,750 || 6 || 4,049 || 7 || 4,265 || 7 || 4,570 || 8 || 4,745 || 8 || 4,759 || 42 || 26,138 ||
 4 konkretaus tikslo tarpinė suma || || 12,000 || || 12,958 || || 13,647 || || 14,624 || || 15,185 || || 15,229 || || 83,643 ||
 IŠ VISO IŠLAIDŲ || || 99,675 || || 100,667 || || 102,657 || || 104,689 || || 106,76 || || 108,874 || || 623,322 ||
 3.2.3. Numatomas poveikis
 [įstaigos] žmogiškiesiems ištekliams
 3.2.3.1. Suvestinė
 –
 ̈ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
 asignavimai nenaudojami
 –
 þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
 asignavimai naudojami taip:
 –
 Prielaida: personalo pokyčiai metų
 viduryje.
 –
 Šie skaičiai rodo ekonomiją, kurią
 lems CEPOL ir Europolo sujungimas – 2015–2020 m. bus sutaupyta 14
 laikinųjų darbuotojų etatų (10,1 mln. EUR).
 Darbuotojų
 skaičius
 || 2015[60] || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Pareigūnai (AD) || || || || || ||
 Pareigūnai (AST) || || || || || ||
 Sutartininkai || 106 || 106 || 106 || 106 || 106 || 106
 Laikinieji darbuotojai || 502 || 497 || 492 || 492 || 496 || 500
 Deleguotieji nacionaliniai ekspertai || 45,5 || 45,5 || 45,5 || 45,5 || 45,5 || 45,5
 IŠ VISO || 653,5 || 648,5 || 643,5 || 643,5 || 647,5 || 651,5
 mln. EUR
 (tūkstantųjų tikslumu)
 || 2015[61] || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 Pareigūnai (AD) || || || || || || ||
 Pareigūnai (AST) || || || || || || ||
 Sutartininkai || 7,420 || 7,420 || 7,420 || 7,420 || 7,420 || 7,420 || 44,520
 Laikinieji darbuotojai || 65,107 || 65,435 || 64,780 || 64,452 || 64,714 || 65,238 || 389,726
 Deleguotieji nacionaliniai ekspertai || 3,549 || 3,549 || 3,549 || 3,549 || 3,549 || 3,549 || 21,294
 IŠ VISO || 76,076 || 76,404 || 75,749 || 75,421 || 75,683 || 76,207 || 455,540
 3.2.3.2. Numatomi pagrindinio GD
 žmogiškųjų išteklių poreikiai
 –
 ̈ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
 nenaudojami
 –
 þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
 naudojami taip:
 Sąmatą nurodyti visos darbo dienos
 ekvivalentais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 18 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5
 XX 01 01 02 (Delegacijos) || || || || || ||
 XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || ||
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || ||
  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[62]
 18 01 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT ir JED delegacijose) || || || || || ||
 XX 01 04 yy[63] || - būstinėje[64] || || || || || ||
 - delegacijose || || || || || ||
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || ||
 10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || || || || || ||
 IŠ VISO || 5,5 || 5,5 || 5,5 || 5,5 || 5,5 || 5,5
 XX yra
 atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
 Žmogiškųjų
 išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
 priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate. Šiais
 tikslais atsakingame GD didinti darbuotojų skaičiaus veiklai vykdyti
 nereikės.
 Vykdytinų
 užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Atstovauja Komisijai Agentūros valdyboje. Rengia Komisijos nuomonę apie metinę darbo programą ir stebi jos įgyvendinimą. Stebi, kaip įgyvendinamas biudžetas. Vienas pareigūnas stebi, kaip įgyvendinama mokymo veikla ir padeda ją plėtoti. Vienas pareigūnas stebi EC3 veiklą, visų pirma, kaip EC3 siekia savo tikslų. Ši veikla apima atstovavimą Komisijai EC3 programos taryboje. Be to, šis pareigūnas yra EC3 ir Komisijos politinės veiklos, susijusios su EC3, tarpininkas.
 Išorės personalas || Deleguotieji nacionaliniai ekspertai pareigūnams ir laikiniesiems darbuotojams padės vykdyti minėtus uždavinius, o Agentūrai plėtoti savo veiklą pagal ES politikos nuostatas bei dalyvaus ekspertų posėdžiuose.
 Visos darbo dienos ekvivalento
 sąnaudų apskaičiavimo aprašymas turėtų būti
 įtrauktas į priedo 3 skirsnį.
 3.2.3.3. Numatomi Europos duomenų
 apsaugos priežiūros pareigūno žmogiškųjų išteklių
 poreikiai
 – ̈ Pasiūlymui
 (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami
 –
 þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
 naudojami taip:
 Sąmatą
 nurodyti sveikaisiais skaičiais (arba ne smulkiau nei šimtųjų
 tikslumu)
 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 0,65 || 0,65 || 0,65 || 0,65 || 0,65 || 0,65
 XX 01 01 02 (Delegacijos) || || || || || ||
 XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || ||
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || ||
  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[65]
 XX 01 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 0,35 || 0,35 || 0,35 || 0,35 || 0,35 || 0,35
 XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT ir JED delegacijose) || || || || || ||
 XX 01 04 yy[66] || - būstinėje[67] || || || || || ||
 - delegacijose || || || || || || ||
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || ||
 10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || || || || || ||
 IŠ VISO || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 3.2.3.4. Kitos preliminarios
 administracinės Europos duomenų apsaugos priežiūros
 pareigūno išlaidos
 Kitos administracinės išlaidos || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || IŠ VISO ||
 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||
 Posėdžiai || 0,082 || 0,084 || 0,085 || 0,087 || 0,089 || 0,091 || 0,517 ||
 Komandiruotės || 0,007 || 0,007 || 0,007 || 0,007 || 0,008 || 0,008 || 0,044 ||
 Publikacijos ir (arba) vertimas || 0,050 || 0,051 || 0,052 || 0,053 || 0,054 || 0,055 || 0,315 ||
 IŠ VISO || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,150 || 0,153 || 0,877 ||
 3.2.4. Suderinamumas su dabartine
 daugiamete finansine programa
 –
 þ Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę
 finansinę programą
 –
 ̈ Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
 reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
 išlaidų kategorijos programavimą
 Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
 nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
 –
 ̈ Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
 taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
 programą[68]
 Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
 atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
 3.2.5. Trečiųjų
 šalių įnašai
 –
 þ Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis
 šalimis finansavimo
 –
 ̈ Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas
 apskaičiuojamas taip:
 Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
 tikslumu)
 || Metai N || Metai N+1 || Metai N+2 || Metai N+3 || atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą || || || || || || || ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || || || || || || || ||
 3.3. Numatomas poveikis
 įplaukoms
 –
 þ Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
 įplaukoms
 –
 ̈ Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
 –
 ̈ nuosaviems ištekliams
 –
 ̈ įvairioms įplaukoms
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Einamųjų metų biudžeto asignavimai || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[69]
 Metai N || Metai N+1 || Metai N+2 || Metai N+3 || atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Straipsnis ............. || || || || || || || ||
 Įvairių
 asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę
 (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.
 [...]
 Nurodyti poveikio
 įplaukoms apskaičiavimo metodą.
 [...]
 Finansinės teisės akto
 pasiūlymo pažymos priedėliai
 1 priedėlis. EC3 darbuotojų
 poreikis 2013–2019 m.
 Darbuotojai 2013 m.
 Europolas EC3
 skirs 5 etatus ir 7 laisvas vietas. Laisvos vietos bus
 užpildytos tokia tvarka:
 –
 1 analitikas, AD6, įprastinis Europolo
 analitikų įdarbinimas
 –
 3 specialistai, AD6, Cyborg – Twins – Terminal
 –
 2 specialistai, AD6, duomenų gretinimas
 –
 1 vyresnysis specialistas, AD7, ekspertizė
 Centrui taip pat
 gali būti skirta papildomų deleguotųjų nacionalinių
 ekspertų (SNE) (sprendimas kol kas nepriimtas)
 2013 || Strategija ir prevencija || Informavimas ir ryšiai || MTTP, ekspertizė ir mokymas || Duomenų gretinimas || Operacijos || Valdymas || IŠ VISO
 2012 m. bazinis LD || 4 || 1 || 1 || 1 || 17 || 1 || 25
 2012 m. bazinis SNE || || 1 || || || 5 || || 6
 LD perskirstymas || || || +1 || || || +3 || +4
 SNE perskirstymas || || || +1 || || || || +1
 Laisvų darbo vietų perskirstymas || || || +1 || +2 || +4 || || +7
 Nauji SNE || || +1 || || || || || +1
 IŠ VISO LD 2013 m. || 4 || 1 || 3 || 3 || 21 || 4 || 36
 IŠ VISO SNE 2013 m. || || 2 || 1 || || 5 || || 8
 Darbuotojai 2014 m.
 Kadangi
 2013 m. EC3 veiklos poreikiai nebuvo patenkinti, 2014 m. prašoma
 skirti 17 laikinųjų darbuotojų etatų. Išsamus
 paaiškinimas pateikiamas 2 priede. 17 etatų paskirstomi taip:
 –
 11 AD5: duomenų
 gretinimas – 1, operacijos – 7, Informavimas / ryšiai – 2, mokymas – 1
 –
 3 AD6: ekspertizė
 - 3
 –
 2 AD7: valdymas – 1,
 strategija – 1
 –
 1 AD12: valdymas - 1
 2014 || Strategija ir prevencija || Informavimas ir ryšiai || MTTP, ekspertizėir mokymas || Duomenų gretinimas || Operacijos || Valdymas || IŠ VISO
 Bazinis LD || 4 || 1 || 3 || 3 || 21 || 4 || 36
 Bazinis SNE || || 2 || 1 || || 5 || || 8
 Papildomi LD || +1 || +2 || +4 || +1 || +7 || +2 || +17
 Papildomi SNE || || || || || || ||
 IŠ VISO LD || 5 || 3 || 7 || 4 || 28 || 6 || 53
 IŠ VISO SNE || || 2 || 1 || || 5 || || 8
 Darbuotojai 2015 m.
 2015 m. prašoma 21 etato. Išsamus paaiškinimas pateikiamas
 2 priede.
 21 etatas paskirstomas taip:
 –
 19 AD5: operacijos –
 10, informavimas ir ryšiai – 1, moksliniai tyrimai – 1, duomenų gretinimas
 – 7
 –
 1 AD6: strategija – 1
 –
 1 AD7: ekspertizė – 1
 2015 || Strategija ir prevencija || Informavimas ir ryšiai || MTTP, ekspertizė ir mokymas || Duomenų gretinimas || Operacijos || Valdymas || IŠ VISO
 Bazinis LD || 5 || 3 || 7 || 4 || 28 || 6 || 53
 Bazinis SNE || || 2 || 1 || || 5 || || 8
 Papildomi LD || +1 || +1 || +2 || +7 || +10 || || +21
 Papildomi SNE || || || || || || ||
 IŠ VISO LD || 6 || 4 || 9 || 11 || 38 || 6 || 74
 IŠ VISO SNE || || 2 || 1 || || 5 || || 8
 Darbuotojai 2016 m.
 2016 m.
 prašoma 4 etatų. Išsamus paaiškinimas pateikiamas 2 priede.
 4 etatai
 paskirstomi taip:
 –
 4 AD5: operacijos – 2, ekspertizė – 1,
 strategija – 1
 2016 || Strategija ir prevencija || Informavimas ir ryšiai || MTTP, ekspertizė ir mokymas || Duomenų gretinimas || Operacijos || Valdymas || IŠ VISO
 Bazinis LD || 6 || 4 || 9 || 11 || 38 || 6 || 74
 Bazinis SNE || || 2 || 1 || || 5 || || 8
 Papildomi LD || +1 || || +1 || || +2 || || +4
 Papildomi SNE || || || || || || ||
 IŠ VISO LD || 7 || 4 || 10 || 11 || 40 || 6 || 78
 IŠ VISO SNE || || 2 || 1 || || 5 || || 8
 Darbuotojai 2017 m.
 2017 m.
 prašoma 4 etatų. Išsamus paaiškinimas pateikiamas 2 priede.
 4 etatai
 paskirstomi taip:
 –
 4 AD5: operacijos – 3, informavimas – 1
 2017 || Strategija ir prevencija || Informavimas ir ryšiai || MTTP, ekspertizė ir mokymas || Duomenų gretinimas || Operacijos || Valdymas || IŠ VISO
 Bazinis LD || 7 || 4 || 10 || 11 || 40 || 6 || 78
 Bazinis SNE || || 2 || 1 || || 5 || || 8
 Papildomi LD || || +1 || || || +3 || || +4
 Papildomi SNE || || || || || || ||
 IŠ VISO LD || 7 || 5 || 10 || 11 || 43 || 6 || 82
 IŠ VISO SNE || || 2 || 1 || || 5 || || 8
 Darbuotojai 2018 m.
 2017 m.
 prašoma 4 etatų. Išsamus paaiškinimas pateikiamas 2 priede.
 4 etatai
 paskirstomi taip:
 –
 3 AD5: operacijos – 3
 –
 1 AD6: ekspertizė – 1
 2018 || Strategija ir prevencija || Informavimas ir ryšiai || MTTP, ekspertizė ir mokymas || Duomenų gretinimas || Operacijos || Valdymas || IŠ VISO
 IŠ VISO LD || 7 || 5 || 10 || 11 || 43 || 6 || 82
 IŠ VISO SNE || || 2 || 1 || || 5 || || 8
 Papildomi LD || || || +1 || || +3 || || +4
 Papildomi SNE || || || || || || ||
 IŠ VISO LD || 7 || 5 || 11 || 11 || 46 || 6 || 86
 IŠ VISO SNE || || 2 || 1 || || 5 || || 8
 Darbuotojai 2019 m.
 2017 m.
 prašoma 4 etatų. Išsamus paaiškinimas pateikiamas 2 priede.
 4 etatai
 paskirstomi taip:
 –
 4 AD5: operacijos – 2, duomenų gretinimas – 1,
 mokymas – 1
 2019 || Strategija ir prevencija || Informavimas ir ryšiai || MTTP, ekspertizė ir mokymas || Duomenų gretinimas || Operacijos || Valdymas || IŠ VISO
 IŠ VISO LD || 7 || 5 || 11 || 11 || 46 || 6 || 86
 IŠ VISO SNE || || 2 || 1 || || 5 || || 8
 Papildomi LD || || || +1 || +1 || +2 || || +4
 Papildomi SNE || || || || || || ||
 IŠ VISO LD || 7 || 5 || 12 || 12 || 48 || 6 || 90
 IŠ VISO SNE || || 2 || 1 || || 5 || || 8
 2 priedėlis. Išsamus EC3 personalo poreikių
 paaiškinimas
 EC3 veiklos sritys
 1. Duomenų gretinimas
 Apibrėžtis
 Duomenų gretinimas – naujas Europolo uždavinys, reikalingas EC3
 veiklai įgyvendinti. Tiek Komisijos, tiek RAND analitikai pripažįsta,
 kad tai turi lemiamos reikšmės EC3 sėkmei.
 Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui teigiama:
 „Informacijos sugretinimo funkcija leistų užtikrinti, kad iš
 įvairiausių viešųjų, privačiųjų ir
 atvirų šaltinių būtų renkama informacija apie elektroninius
 nusikaltimus, papildanti turimus policijos duomenis“. Tarybos išvadose
 pažymima, kad EC3 turėtų būti „Sąjungos kovos su
 elektroniniu nusikalstamumu ryšių punkto, kuris prisidėtų prie
 spartesnio reagavimo kibernetinių išpuolių atveju“.
 Paslaugos
 Su duomenų gretinimu susijusias paslaugas galima suskirstyti
 į tam tikras grupes. Kiekvienu atveju nurodoma, ar tai naujas Europolo
 uždavinys ar dabartinės veiklos patobulinimas.
 1. NAUJAS UŽDAVINYS –
 užpildyti informacijos, gaunamos iš suinteresuotųjų subjektų,
 atsakingų už kibernetinį saugumą ir kovą su elektroniniais
 nusikaltimais, spragas. Vienas iš veiksmų – sugriežtinti reikalavimą
 pranešti apie elektroninius nusikaltimus nacionalinėms teisėsaugos
 institucijoms;
 2. NAUJAS UŽDAVINYS –
 pateikti valstybėms narėms reikšmingų ES bylų ir
 tyrimų apžvalgą, kad būtų galima imtis prevencinio ir
 tiriamojo koordinavimo, maksimizuoti rezultatus ir sumažinti tam išleidžiamas
 lėšas;
 3. NAUJAS UŽDAVINYS –
 aktyviai stebėti aplinką, nustatyti naujas potencialias grėsmes
 ir tinkamai informuoti suinteresuotąsias šalis;
 4. NAUJAS UŽDAVINYS –
 valstybių narių teisėsaugos padaliniams užtikrinti 24 valandas
 per parą ir 7 dienas per savaitę veikiančią pagalbos
 elektroninių nusikaltimų klausimais tarnybą;
 5. NAUJAS UŽDAVINYS –
 koordinuoti Europolo ir Kompiuterinių incidentų tyrimo tarnybos
 (CERT) veiklą, kad būtų geriau keičiamasi informacija su
 CERT bendruomene.
 Ištekliai
 Europolas neturi specialių pajėgumų duomenų
 gretinimo veiklai vykdyti. Todėl 2014–2015 m. tai turėtų
 būti EC3 prioritetas. 2013 m. ir vėliau, kol bus įdarbinti
 visi numatyti darbuotojai, bus imamasi laikinų priemonių bazinei
 duomenų gretinimo paslaugai sukurti. Tai nebus bei ilgalaikė, nei
 optimali paslauga, kurios iš EC3 tikisi Komisija, Taryba, valstybės
 narės ir kitos suinteresuotosios šalys.
 2014 (+ 1 AD5) = 4 TA
 2014 m. duomenų gretinimu užsiimantys darbuotojai daugiausia
 dėmesio skirs pirmam, ketvirtam ir penktam uždaviniams. Antras ir
 trečias uždaviniai bus pradėti įgyvendinti, tačiau visu
 pajėgumu jie veikiausiai pradės dirbti tik 2015 m.
 2015 (+ 7 AD5) = 11 TA
 Papildomi darbuotojai, kurių prašoma 2015 m., yra
 būtiniausias minimumas, kad būtų užtikrinta pakankama šios
 svarbios paslaugos kokybė. Papildomi darbuotojai padėtų
 užtikrinti, kad duomenų gretinimo paslauga būtų teikiama
 optimaliu greičiu. Jie taip pat padėtų užtikrinti, kad
 būtų tenkinami Komisijos ir Tarybos nustatyti minimalūs
 reikalavimai. Duomenų gretinimo paslauga turėtų būti
 teikiama 24 valandas per parą ir 7 dienas per savaitę; minimalūs
 personalo reikalavimai tokiam režimui įgyvendinti – 8 visos darbo dienos
 ekvivalentai ir 1 vienas grupės vadovas. Likę 2 visos darbo dienos
 ekvivalentai užsiimtų pirmo, antro ir trečio uždavinių
 sprendimu.
 2016 – 2019 (+ 1 AD5) = 12 TA
 Siekiama 2019 m. turėti 12 laikinųjų
 darbuotojų, kurie spręstų visus nustatytus uždavinius ir
 galėtų susidoroti su didėjančia elektroninės
 informacijos apimtimi.
 2. OPERACIJOS
 Apibrėžtis
 Tai aukšto lygio tarpvalstybinių
 operacijų (ar tyrimų) koordinavimo veikla, taip pat operatyvinė
 analizė ir rėmimas, techninė ir skaitmeninė ekspertizė
 laboratorijoje ir vietoje.
 Atliekant jungtinius elektroninių
 nusikaltimų tyrimus užtikrinama aukšto lygio techninė, analitinė
 ir teismo ekspertizė ir siekiama geriausių įmanomų
 rezultatų bei padedama plėtoti ryšius su ES nepriklausančių
 šalių teisėsaugos tarnybomis.
 Glaudžiai bendradarbiaujant su Eurojustu ir
 Interpolu, remiamos ir koordinuojamos sudėtingos tarptautinės bylos,
 kad būtų išvengta pastangų dubliavimo kovojant su elektroniniais
 nusikaltimais valstybėse narėse ir šalyse partnerėse.
 Paslaugos
 Su operacijomis susijusias paslaugas galima suskirstyti į tam
 tikras grupes. Kiekvienu atveju nurodoma, ar tai naujas Europolo uždavinys ar
 dabartinės veiklos patobulinimas.
 1. PATOBULINIMAS – EC3
 informacijos analizė, kad būtų remiamos valstybių narių
 operacijos ir prisidedama prie operatyvinės žvalgybos įgyvendinimo.
 Taip būtų remiami aukšto lygio tyrimai ir (arba) operacijos,
 sudėtingos tarptautinės bylos ir jungtinės tyrimų
 grupės;
 2. PATOBULINIMAS –
 valstybėms narėms skirta techninė parama vietoje arba iš
 Europolo būstinės. Tą galima daryti naudojantis mobiliomis
 priemonėmis, kad analitikai ir (arba) specialistai galėtų teikti
 tiesioginę ekspertizės pagalbą, susijusią su vykdomais
 tyrimais. Tą taip pat galima daryti naudojantis Europolo
 būstinėje esančia kibernetinės ekspertizės
 laboratorija;
 3. PATOBULINIMAS –
 operacijų koordinavimas rengiant posėdžius, remiant jungtines
 tyrimų grupes, prisidedant prie EMPACT prioritetų, susijusių su
 kova su elektroniniais nusikaltimais, vaikų seksualiniu išnaudojimu
 internete ir su sukčiavimu naudojantis mokėjimo kortelėmis,
 įgyvendinimo.
 Ištekliai
 2014 (+ 7 AD5) = 28 LD
 2015 (+ 10 AD5) = 38 LD
 2016–2019 (+10 AD5) = 48 LD
 Ištekliai
 operacijų veiklai skiriami remiantis „RAND Europe“ galimybių analize,
 kuria Komisija rėmėsi rengdama komunikatą dėl EC3
 įsteigimo. Iš esmės išteklių paskirstymas pagal RAND 2014 m.
 pabaigoje priklausys nuo elektroninių nusikaltimų masto ir
 remiamų bylų skaičiaus.
 Atsižvelgiant
 į tai, kad informacijos srautas pagal Europolo saugaus keitimosi
 informacija tinklo programą (SIENA) per pastaruosius dvejus metus gerokai
 išaugo, SIENOS naudojimo tendencijos aiškiai rodo, kad šiek tiek
 (14 proc.) išaugo Europolo siunčiamų ir gaunamų
 prašymų skaičius ir labai (62 proc.) padidėjo Europolo per
 TWINS, TERMINAL ir CYBORG remiamų aukšto lygio operacijų
 skaičius. Iš tiesų nuolat auga reikmė didinti pajėgumus,
 kad būtų galima užtikrinti pakankamą žmogiškąjį
 kapitalą specializuotuose padaliniuose ir toliau teikti reikalingą
 kokybišką kriminalinės žvalgybos informaciją apie elektroninius
 nusikaltimus.
 2012 m. 17
 laikinųjų darbuotojų prisidėjo prie 44 aukšto lygio
 operacijų vykdymo ir reagavo į 2 593 operatyvinius prašymus. Tai
 reiškia, kad vienam laikinajam darbuotojui teko dalyvauti dviejose aukšto lygio
 operacijose ir patenkinti 153 operatyvinius prašymus. Tokią
 padėtį iš dalies lengvina tai, kad 2013 m. skirti keturi
 papildomi laikinieji darbuotojai, tačiau atsižvelgiant į tai, kad
 bylų skaičius nuolat auga, ir į tai, kad aukšto lygio operacijos
 trunka 6–24 mėn., darbuotojų ir toliau trūksta.
 Toliau
 pateikiamoje lentelėje pateikiami preliminarūs su operacijomis
 susiję skaičiai, nustatyti remiantis prielaida, kad prašymų
 skaičius augs tokiu pat tempu, o aukšto lygio operacijų skaičius
 stabilizuosis ir nuo 2014 m. bus apie 100.
 || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019
 LD skaičius || 17 || 21 || 28 || 38 || 40 || 43 || 46 || 48
 Prašymų skaičius || 2593 || 2956 || 3369 || 3841 || 4379 || 4992 || 5691 || 6488
 Prašymų ir LD santykis || 153 || 141 || 120 || 101 || 109 || 116 || 124 || 135
 ALO skaičius || 44 || 71 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100
 LD ir ALO santykis || 0,39 || 0,29 || 0,28 || 0,38 || 0,40 || 0,43 || 0,46 || 0,48
 Iš lentelės
 matyti, kad didesnis darbuotojų skaičius operatyvinę
 pagalbą pagerintų nedaug. Tiesiog būtų palaikomas
 pagrįstas lygis. Kadangi aukšto lygio operacijas (ALO) tenka nuolat remti
 visą 6–24 mėn. laikotarpį, toliau bus taikomi atitinkamų
 sričių bylų prioritetai. Todėl tais atvejais, kai paprastai
 reikėtų teikti visapusišką pagalbą, bus užtikrinamos tik
 būtinosios paslaugos.
 Reikia
 pabrėžti, kad atsižvelgiant į augančio su elektroniniais
 nusikaltimais susijusio darbo krūvio tendencijas ir į „RAND Europe“
 galimybių analizės rezultatus, 2014 m. operacijų veiklai
 vykdyti reikėtų daugiau kaip 70 laikinųjų darbuotojų
 (skaičiuojant visos darbo dienos ekvivalentais).
 Todėl galima
 teigti, kad Europolo prašymas skirti 48 laikinuosius darbuotojus ir
 2019 m. jų skaičių padidinti 2–6 darbuotojais (priklausomai
 nuo valstybių narių galimybių) yra pagrįstas, jei norime
 patenkinti ES piliečių lūkesčius šiais biudžeto apribojimo
 laikais.
 Minėtos darbo
 vietos skiriamos specialistams ir analitikams visose EC3
 kompetencijos srityse.
 Neoperatyvinės EC3 veiklos sritys
 Nors
 pagrindinė EC3 veikla – operatyvinė, tiek Komisija, tiek Taryba
 pabrėžė reikmę užmegzti platesnę kovos su elektroniniais
 nusikaltimais partnerystę, kurioje dalyvautų ne tik kompetentingos
 tarnybos, bet ir kitos valstybinės ar privačios įstaigos.
 Taryba savo
 išvadose
 „PABRĖŽIA,
 kaip svarbu užtikrinti, kad Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu
 centras glaudžiai bendradarbiautų su kitomis atitinkamomis
 agentūromis ir subjektais, pavyzdžiui, Eurojustu, Europos policijos
 koledžu (CEPOL), Interpolu, Europos tinklų ir informacijos apsaugos
 agentūra (ENISA), platesnio pobūdžio kompiuterinių
 incidentų tyrimo tarnybos (CERT) bendruomene, ypač privačiuoju
 sektoriumi, kad praktiškai plėstų informacinę bazę ir
 keistųsi kovos su elektroniniais nusikaltimais Europoje geriausios
 praktikos pavyzdžiais;“
 PABRĖŽIA,
 jog taip pat reikia užtikrinti, kad Europos kovos su elektroniniu
 nusikalstamumu centras glaudžiai bendradarbiautų su veikiančiais
 Sąjungos forumais, kuriuose sprendžiami elektroninių nusikaltimų
 klausimai, ir kad centras remtų šių forumų veiklą ir
 pasinaudotų jų ekspertine patirtimi;“
 3. MTTP, EKSPERTIZĖ IR MOKYMAS
 Apibrėžtis
 MTTP,
 ekspertizė ir mokymas yra susiję su techninės grėsmių
 analizės ir silpnųjų vietų paieškos programų
 moksliniais tyrimais, statine ekspertize, gerąja patirtimi ir mokymu bei
 priemonių plėtote. Šis padalinys plėtoja ekonomiškai
 efektyvią veiklą ir siekia išnaudoti sinergiją su kitais
 dalyviais, kaip antai ES Jungtiniu tyrimų centru.
 Jis plėtoja
 aukšto lygio skaitmeninės ekspertizės ir susijusius gebėjimus,
 kad galėtų jais pasinaudoti remdamas valstybių narių
 tyrimus.
 Glaudžiai
 bendradarbiaudamas su CEPOL ir ECTEG bei su privačiomis bendrovėmis
 ir mokslinių tyrimų institucijomis, jis taip pat rengia ir
 įgyvendina mokymo apie elektronines priemones programas.
 Paslaugos
 Su MTTP, ekspertize ir mokymu susijusias paslaugas galima suskirstyti
 į tam tikras grupes. Kiekvienu atveju nurodoma, ar tai naujas Europolo
 uždavinys ar dabartinės veiklos patobulinimas.
 1. NAUJAS UŽDAVINYS –
 informacijos apie valstybių narių reikalavimus, susijusius su
 ekspertizės priemonėmis, kaupimas, kad būtų galima kuo
 geriau pasinaudoti ES lėšomis (pavyzdžiui, Septintąja bendrąja
 programa) plėtojant šias labai reikalingas priemones ir dalijantis jomis
 su kompetentingomis valstybių narių institucijomis.
 2. PATOBULINIMAS –
 akredituotos ekspertizės pajėgos, užtikrinančios moderniausius
 sprendimus, pavyzdžiui, operatyvinės informacijos, gautos iš
 kompiuterių, skaitmeninių prietaisų ir skaitmeninės
 žiniasklaidos, dešifravimas, atstatymas ir analizė taikant pažangiausius
 metodus. Šios pajėgos atsakytų už specialų IRT tinklą,
 specializuotą aparatinę įrangą ir programinės
 įrangos priemones bei informacijos tvarkymo rėmimą pagal
 analizės darbo bylų režimą. Taip pat būtų laikomasi
 ISO standartų, kad būtų maksimizuojamas procesų ir jų
 rezultatų patikimumas;
 3. PATOBULINIMAS –
 standartizuotas mokymo ir pajėgumų didinimo procesas valstybėse
 narėse, kad būtų galima gerinti tiek bazines, tiek pažangias
 žinias apie tyrimo priemones, procedūras ir tendencijas ir kad visos
 valstybės narės galėtų spręsti vis didesnes problemas,
 kylančias šioje sparčiai besivystančioje nusikalstamumo srityje;
 4. NAUJAS UŽDAVINYS –
 gerosios patirties, susijusios su internetinių tyrimų technika ir
 skaitmeninių įrodymų rinkimo ir teikimo standartais, nustatymas
 bendradarbiaujant su Eurojustu ir kitais atitinkamais partneriais.
 Ištekliai
 2014 (+ 1 AD5 ir 3 AD6) = 7 LD
 Ekspertizė:
 + 3 vyresnieji specialistai (AD6)
 Ekspertizės
 paslaugos kompetentingoms tarnyboms bus viena iš svarbiausių EC3
 funkcijų. Visos kompetentingos tarnybos turi ekspertizės
 laboratorijas, o pačiais sudėtingiausiais atvejais neretai prašoma
 Europolo pagalbos, tačiau dažniausiai pagalbos ieškoma išorėje –
 specializuotose laboratorijose už teisėsaugos sistemų ribų. Jei
 turėtų pakankamai išteklių, EC3 galėtų teikti šias
 paslaugas. Be to, valstybių narių laboratorijos susiduria su didžiule
 skaitmeninių įrodymų analizės paklausa – kai kurios
 laboratorijos darbus vėluoja atlikti daugiau nei dvejus metus.
 Centralizavus veiklą, EC3 laboratorija užtikrintų, kad tiek
 laboratorijoje, tiek vietoje ekspertizė būtų atliekama ir
 ataskaitos teikiamos pagal pažangią metodiką, ir taip
 padėtų valstybėms narėms greitai surinkti skaitmeninius
 įrodymus. Ši komanda naudotųsi Europos MTTP sukurta pažangiausia
 metodika, kad tyrėjams suteiktų veiksmingas priemones. Planuojamai
 EC3 laboratorijai 2014 m. reikės 3 vyresniųjų
 specialistų, kurie tenkintų bazines žinių, skaitmeninės
 ekspertizės, mobiliosios ekspertizės, tinklų ekspertizės ir
 kenkimo programinės įrangos atvirkštinės inžinerijos reikmes.
 Mokymas: + 1
 specialistas (AD5)
 Taryba savo
 pranešime patvirtina, kad „Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu
 centras turėtų tapti Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu
 ryšių punktu, turėtų kaupti kovos su elektroniniu nusikalstamumu
 ekspertinę patirtį, kad padėtų valstybėms narėms
 stiprinti gebėjimus ir turėtų padėti vykdyti
 elektroninių nusikaltimų tyrimus valstybėse narėse“.
 Nors mokymo ir
 pajėgumų didinimo bus siekiama bendradarbiaujant su CEPOL ir kitais
 partneriais, šiai veiklai vykdyti reikės vieno specialistų mokymo
 koordinatoriaus. Tai minimalus darbuotojų skaičiaus reikalavimas, kad
 būtų užtikrinta koordinuota teisėsaugos ir teisminių
 institucijų bei privataus sektoriaus mokymo ir informuotumo didinimo
 iniciatyvų plėtotė ir įgyvendinimas. Šis darbuotojas taip
 pat bus atsakingas už siūlymą derinti elektroninės erdvės
 teisėsaugos procedūras, užtikrinimą, kad visi vienoje
 valstybėje narėje surinkti įrodymai būtų
 pripažįstami kitoje valstybėje narėje, ir juos būtų
 galima pateikti bet kuriam teismui.
 2015 (+ 1 AD5 ir1 AD7) = 9 LD
 MTTP: + 1
 specialistas (AD5)
 Potencialių
 ES projektų skaičius ir toliau augs. Todėl bus dar svarbiau
 turėti papildomą specialistą, kuris nustatytų EC3 ir
 valstybes nares dominančias iniciatyvas. ES MTTP veiklos, susijusios su
 elektroniniais nusikaltimais, paklausos koordinavimas drauge su ENLETS bus itin
 svarbus, kad teisėsaugos institucijos gautų naudos iš mokslinių
 tyrimų, atliekamų remiantis aiškiomis, ekonomiškai efektyviomis ir
 sparčiomis priemonėmis ir žiniomis, ir kad būtų tenkinama
 auganti paklausa. Taip EC3 galės pasiūlyti rimtų ir
 naudingų projektų pagal programą „Horizontas 2020“. Be to, šie
 darbuotojai tenkintų didėjančią konsultantų, kurie
 dalyvautų MTTP konsorciumuose, paklausą.
 Ekspertizė:
 + 1 vyresnysis specialistas (AD7)
 Kvalifikuoti
 darbuotojai padidintų ekspertizės analizės kokybę. Iki
 2015 m. reikės užtikrinti, kad būtų tęsiama visa
 laboratorinė ekspertizės veikla. Taip 2015 m. bus užtikrinami
 kokybiški aukšto lygio ekspertizės sprendimai (dešifravimo platformos
 sukūrimas, Elektroninių tyrimų laboratorijos ISO 17020
 akreditavimas). Šis darbuotojas koordinuos ekspertizės veiklą, o
 svarbių kibernetinių operacijų atveju, kai reikia priimti
 sprendimus, susijusius su keliomis skirtingomis ekspertizės
 procedūromis, bus skaitmeninės ekspertizės tiriant nusikaltimus
 koordinatorius.
 2016–2019: (+1AD6 +2AD5) = 12 LD
 Papildomi darbuotojai užtikrins tinkamą naujos mokymo veiklos,
 nuodugnios ekspertizės veiklos ir ES MTTP projektų rėmimo
 koordinavimą.
 4. STRATEGIJA, PREVENCIJA, INFORMAVIMAS
 Apibrėžtis
 Šis padalinys atlieka tendencijų
 analizę, vykdo ankstyvojo perspėjimo ir atidaus padėties
 stebėjimo veiklą, nusikaltimų prevencijos ir politikos formavimo
 veiklą, strateginį planavimą ir ryšius su suinteresuotosiomis
 šalimis.
 Kadangi didžioji dalis aktualios informacijos
 kaupiama už teisėsaugos institucijų kompetencijos ribų, reikia
 stiprinti privačiojo sektoriaus ir teisėsaugos institucijų
 tarpusavio pasitikėjimą, naudotis partneryste su Kompiuterinių
 incidentų tyrimo tarnybomis (CERT) ir Europos tinklų ir informacijos
 apsaugos agentūra (ENISA), karinėmis ir saugumo tarnybomis,
 pilietinės visuomenės organizacijomis ir kitomis suinteresuotosiomis
 šalimis, veikiančiomis elektroninių nusikaltimų, vaikų
 seksualinio išnaudojimo internete ir internetinio sukčiavimo srityse.
 Tai būtų vieta, kurioje
 galėtų susiburti Europos elektroninių nusikaltimų
 tyrėjai, kur jie, bendraudami su privačiais partneriais, akademiniu
 pasauliu ir piliečiais, galėtų pareikšti bendrą
 nuomonę.
 Šis padalinys užtikrintų EC3
 ypatingą poziciją viešajame ir privačiajame sektoriuose ir
 suteiktų galimybę susidaryti geresnį vaizdą apie
 elektroninius nusikaltimus tikruoju laiku ir rengti geresnius strateginius ir
 ateities veiklos veiksmų planus.
 Paslaugos
 Su strategija, prevencija ir informacijos sklaida susijusias paslaugas
 galima suskirstyti į tam tikras grupes. Kiekvienu atveju nurodoma, ar tai
 naujas Europolo uždavinys, ar dabartinės veiklos patobulinimas.
 1. PATOBULINIMAS –
 strateginė analizė atliekant ES grėsmių, susijusių su
 elektroniniais nusikaltimais, vaikų seksualiniu išnaudojimu internete,
 sukčiavimu mokėjimo kortelėmis ir panašiais interneto keliamais
 pavojais, vertinimą; specialūs teminiai naujų tendencijų,
 nusikaltėlių naudojamų metodų ir tarpininkų
 vertinimai; į ateitį orientuotas technologinės ir kitokios
 išorės raidos stebėjimas, siekiant nustatyti potencialią
 riziką, silpnąsias vietas ir politikams bei teisės aktų
 leidėjams aktualiausius klausimus.
 2. PATOBULINIMAS –
 elektroninių nusikaltimų prevencija bendradarbiaujant su atitinkamais
 partneriais, kad būtų skatinamos dabartinės prevencijos ir
 informuotumo didinimo iniciatyvos ir prisidedama prie naujų
 iniciatyvų, susijusių su elektroniniais nusikaltimais, vaikų
 seksualiniu išnaudojimu internete, sukčiavimo mokėjimo
 kortelėmis ir panašiais interneto keliamais pavojais, plėtotės;
 silpnųjų vietų ir procedūrinių trūkumų
 nustatymas, kad būtų galima priimti pagrįstus politinius
 sprendimus ir plėtoti saugesnius produktus.
 3. PATOBULINIMAS –
 patikimų ryšių su teisėsaugos bendruomene (EMPACT, CIRCAMP,
 EUCTF, VGT) užmezgimas ir palaikymas; EC3 ir ELO tinklo operatyvinių
 ryšių valdymas užtikrinant tinkamą komunikaciją ir
 dalyvavimą; įvairių sektorių tinklų, kuriuose
 dalyvautų teisėsaugos institucijos, pramonės, akademinio
 pasaulio ir pilietinės visuomenės organizacijų atstovai,
 subūrimas siekiant pagerinti operatyvinį ir strateginį
 atsaką į elektroninius nusikaltimus.
 4. NAUJAS UŽDAVINYS –
 tapti subjektu, išreiškiančiu ES elektroninių nusikaltimų
 tyrėjų požiūrį ir viešinančiu ES nuomonę,
 poziciją ir rezultatus kovos su elektroniniais nusikaltimais srityje;
 tapti pagrindiniu ES kovos su elektroniniais nusikaltimais centru; koordinuoti
 ES valstybių narių ir ES agentūrų indėlį
 plėtojant interneto valdymo koncepciją ir skatinant metodų
 standartizavimą bei nustatant šios srities gerąją patirtį.
 5. NAUJAS UŽDAVINYS –
 internetinės bendradarbiavimo platformos (SPACE) valdymas ir
 plėtotė, padedanti teisėsaugos institucijoms bei privačiojo
 sektoriaus subjektams keistis ir dalytis strateginėmis ir techninėmis
 žiniomis ir kompetencija elektroninių nusikaltimų, vaikų
 seksualinio išnaudojimo internete ir internetinio sukčiavimo srityse.
 6. NAUJAS UŽDAVINYS –
 sukurti specialius kanalus naujai informacijai apie naujas kriminalines
 tendencijas, technologinę raidą bei kitai svarbiai informacijai
 skleisti. To bus siekiama užmezgant aktyvią partnerystę su
 mokslinių tyrimų institucijomis, akademiniu pasauliu ir pramonės
 partneriais.
 Ištekliai išaugs,
 kai atsiras teisinis pagrindas, kuriuo bus užtikrintas geresnis
 privačių šalių įsitraukimas.
 Ištekliai
 2014 (+ 2 AD5 ir 1 AD7) = 8 LD
 Strategija: +1
 vyresnysis specialistas (AD7)
 Norint susidaryti
 „geresnį bendrą vaizdą“ reikia vieno vyresniojo strateginio
 analitiko. Jo veikla iš esmės skirtųsi nuo Europolo tradicinio
 strateginio analitiko, kuris naudojasi daugiausia teisėsaugos informacija,
 darbo, nes informacija apie elektroninius nusikaltimus dažnai gaunama aktyviai
 bendraujant su akademinio pasaulio atstovais, mokslinių tyrimų
 vykdytojais ir draudimo bendrovėmis. Todėl kandidatams eiti šias
 pareigas reikalingi visiškai kitokie gebėjimai nei Europolo analitikams.
 Pajėgumas atlikti tikslius grėsmių vertinimus ir formuoti kovos
 su elektroniniais nusikaltimais strategiją – vienas svarbiausių EC3
 veiklos sėkmės veiksnių. Vyresnieji pareigūnai turi
 vadovauti komandai, kad užtikrintų nuoseklių ir tikslinių
 tinkamos kokybės analizės produktų kūrimą.
 Informavimas: +2 specialistai (AD5)
 Tarybos išvadose
 taip pat pagrindžiama darbuotojų, kurie užsiimtų EC3 būtina
 informavimo ir ryšių plėtotės veikla, reikmė. Didžioji
 dalis informacijos apie elektroninius nusikaltimus gaunama iš šaltinių,
 nesusijusių su teisėsauga. Jei EC3 nori tapti pavyzdine šios srities
 organizacija ir teikti papildomos naudos operatyvinei veiklai, būtina užmegzti
 tvirtus ryšius ir bendradarbiauti su kitais partneriais, veikiančiais
 kovos su elektroniniais nusikaltimais srityje. Šiai veiklai vykdyti
 2014 m. reikės vieno informavimo specialisto.
 Be to, siekiant palengvinti elektroninių nusikaltimų
 specialistų komunikaciją, reikės visapusiškai išnaudoti SPACE
 platformos potencialą. Šios platformos turiniui valdyti ir dalyvavimui
 moderuoti 2014 m. reikės vieno specialisto. Šis specialistas,
 be kita ko, dalyvaus organizuojant su elektroniniais nusikaltimais susijusius
 renginius, įskaitant metinę Interpolo ir Europolo konferenciją
 šia tema.
 2015 (+ 1 AD5 ir 1 AD6) = 10 LD
 Strategija: + 1
 vyresnysis specialistas (AD6)
 Atsižvelgiant
 į elektroninių nusikaltimų srities kompleksiškumą ir
 įvairovę, reikės papildomų išteklių, kad
 būtų galima stebėti strategijų spektrą ir užtikrinti
 kokybiškus ir pažangius vertinimus. Itin daug dėmesio šiame darbe bus
 skiriama prevencijai taikant daugiadalykį metodą ir įtraukiant
 atitinkamus politinio ir operatyvinio lygmens partnerius. Šiai veiklai reikia
 vieno vyresniojo specialisto (AD 7).
 Informavimas: + 1 specialistas (AD5)
 Kad būtų
 išplėsta EC3 informavimo veikla, taip pat reikės papildomo
 specialisto, o pats centras veiks optimaliu greičiu. Šio specialisto
 veiklą sudarys ne tik ryšių su privačiaisiais ir viešaisiais
 partneriais valdymas, bet ir aktyvus informacijos teikimas siekiant užtikrinti
 vidinę komunikaciją bei komunikaciją su išorės auditorija,
 remiantis EC3 veikla ir sukaupta patirtimi.
 2016–2019: (+ 2 AD5) = 12 LD
 Papildomi darbuotojai pagerins strateginės analizės
 kokybę ir rengimo spartumą. Jie taip pat padės gerinti centro
 informacijos sklaidos veiklą.
 5. Valdymas
 2014–2019 m. bus įdarbinti tik du papildomi laikinieji
 darbuotojai. Vienas iš šių darbuotojų pakeis AD 12
 darbuotoją, Europolo skirtą centrui valdyti.
 Kitam darbuotojui teks nauji uždaviniai, susiję su strategine EC3
 veikla:
 –
 NAUJAS UŽDAVINYS –
 pirmininkavimas EC3 programų valdybai ir jos veiklos koordinavimas.
 –
 NAUJAS UŽDAVINYS – EC3
 programų valdybos sukurtų patariamųjų grupių valdymas.
 –
 NAUJAS UŽDAVINYS –
 CIRCAMP, VGT, EUCTF, EFC, ECTEG veiklos koordinavimas ir sekretoriato
 paslaugos.
 Šis darbuotojas ne tik spręs šiuos naujus uždavinius, bet ir
 užtikrins tinkamą operatyvinį ir administracinį EC3
 uždavinių koordinavimą. Jis taip pat užtikrins, kad EC3 veikla
 derėtų su Europolo strategija ir darbų planu.
 2014 – 2019 (+ 1 AD12 ir 1 AD7) = 6 LD
 [1] OL C115, 2010 5 4, p. 1.
 [2] COM(2010) 673 galutinis.
 [3] Europolas (2011 m.). ES organizuoto nusikalstamumo
 grėsmės įvertinimas.
 [4] Europolas (2013 m.). Sunkių formų ir
 organizuoto nusikalstamumo grėsmių įvertinimas (SOCTA).
 [5] Europolas (2013 m.). Sunkių formų ir
 organizuoto nusikalstamumo grėsmių įvertinimas (SOCTA).
 [6] Europolas (2011 m.). ES organizuoto nusikalstamumo
 grėsmės įvertinimas.
 [7] Jungtinių Tautų kovos su narkotikais ir
 nusikalstamumu biuro (UNODC) 2010 m. vertinimu, „nuo tokios prekybos
 Europoje yra nukentėję 140 000 asmenų, o šios veiklos
 vykdytojai iš jos gauna 3 mlrd. USD bendrųjų metinių
 pajamų. Turint galvoje, kad išnaudojimo laikotarpis vidutiniškai trunka
 dvejus metus, galima spėti, kad kasmet į šią veiklą
 įtraukiama 70 000 naujų asmenų. Nepanašu, kad ši tendencija
 kistų.“
 [8] Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos
 centro 2012 m. metinės ataskaitos „Narkotikų problema Europoje“
 duomenimis, mirtys dėl narkotikų 2011 m. sudarė
 4 proc. visų 15–39 m. amžiaus europiečių
 mirčių; maždaug 1,4 mln. europiečių vartoja opioidus.
 [9] Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės
 ir nusikalstamumo prevencijos biuro 2010 m. duomenimis, „dokumentuotos
 globalios teisėtos prekybos ginklais numatoma vertė 2006 m. buvo
 maždaug 1,58 mlrd. USD, o neužfiksuotų, tačiau teisėtų
 sandorių vertė sudarė dar maždaug 100 mln. USD. Dažniausiai
 minimas apytikris neteisėtos rinkos dydis – 10–20 proc. teisėtos
 rinkos, taigi, jos vertė per metus galėtų siekti
 170–320 mln. USD“.
 [10] Spėjama, kad dėl korupcijos ES ekonomika kasmet
 netenka 120 mlrd. EUR, žr. COM(2011) 308 galutinis.
 [11] Europolo 2011 m. ES organizuoto nusikalstamumo
 grėsmės įvertinimo duomenimis, organizuotos
 nusikaltėlių grupės 2009 m. iš sukčiavimo
 mokėjimo kortelėmis veiklos gavo daugiau kaip 1,5 mlrd. EUR
 pajamų.
 [12] Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir
 nusikalstamumo prevencijos biuro vertinimu, 2009 m. nusikalstamu būdu
 (įskaitant mokestinį sukčiavimą) gautos pajamos buvo
 2,1 trln. USD, iš kurių iki 70 proc. buvo gauta pinigų
 plovimo būdu.
 [13] Europolo 2013 m. ES sunkių formų ir
 organizuoto nusikalstamumo grėsmių įvertinime (ES SOCTA)
 nustatyta, kad elektroniniai nusikaltimai vykdomi visose valstybėse
 narėse. Daroma nuoroda į Europos Komisijos tyrimą, kuriuo
 nustatyta, kad 8 proc. interneto naudotojų ES yra patyrę
 tapatybės vagystę, o 12 proc. yra nukentėję nuo
 kitų formų internetinio sukčiavimo. Be to, milijonai namų
 ūkių nukenčia nuo kenkėjiškų programų, o bankinio
 sukčiavimo vykdant elektroninius nusikaltimus apimtis nuolat auga.
 [14] „ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas. Penki
 žingsniai kuriant saugesnę Europą“. COM(2010) 673 galutinis.
 2011 m. ES valstybėse narėse įvykdyti 174 teroristiniai
 išpuoliai. Te-SAT 2012.
 [15] Eurobarometras Nr. 77, 2012 m. pavasaris.
 [16] Eurobarometras Nr. 77, 2012 m. pavasaris.
 27 proc. europiečių minėjo, kad ateinančiais metais ES
 institucijos kovai su nusikalstamumu turėtų skirti itin daug
 dėmesio.
 [17] Specialioji Eurobarometro apklausa Nr. 390
 kibernetinio saugumo klausimais, 2012 m. liepos mėn. 74 proc.
 respondentų nurodė, kad rizika nukentėti nuo elektroninių
 nusikaltimų per pastaruosius metus išaugo.
 [18] 2012 m.
 liepos 19 d. Europos Parlamento, ES Tarybos ir Europos Komisijos bendras
 pareiškimas dėl decentralizuotų agentūrų.
 (http://europa.eu/agencies/documents/joint_statement_and_common_approach_2012_lt.pdf).
 [19] SWD (2013)98 final.
 [20] COM(2010) 776 galutinis.
 [21] COM(2013) 172 galutinis.
 [22] OL L 8, 2001 1 12,
 p. 1–22.
 [23] Europos Tarybos konvencija dėl asmenų apsaugos
 ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu, Strasbūras,
 1981 1 28.
 [24] Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacija
 Nr. R(87) 15 valstybių narių, reglamentuojanti asmens
 duomenų naudojimą policijos sektoriuje, 1987 9 17.
 [25] OL L 350, 2008 12 30, p. 60. Komisija
 pasiūlė šią priemonę pakeisti direktyva, COM(2010) 10
 galutinis.
 [26] Galutinis etatų skaičius ir bendras biudžetas
 priklausys tiek nuo Komisijos decentralizuotų agentūrų
 išteklių reikmių 2014–2020 m. vidaus apžvalgos, tiek nuo
 derybų dėl daugiametės finansinės programos baigties, itin
 daug dėmesio skiriant realioms reikmėms atsižvelgiant į tai, kad
 vis labiau konkuruojama dėl ribotų biudžeto išteklių, ir
 siekiant 5 proc. sumažinti agentūrų darbuotojų
 skaičių.
 [27] OL L 121, 2009 5 15, p. 37.
 [28] OL C 316, 1995 11 27, p. 1.
 [29] OL L 256, 2005 10 1, p. 63.
 [30] OL C 115, 2010 5 4, p. 1.
 [31] To insert reference to the adopted Directive
 (Pasiūlymas: COM (2013) 48 galutinis).
 [32] OL L 8, 2001 1 12, p. 1.
 [33] Europos Tarybos konvencija dėl asmenų apsaugos
 ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu, Strasbūras,
 1981 1 28.
 [34] Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacija
 Nr. R(87)15 valstybėms narėms, reglamentuojanti asmens
 duomenų naudojimą policijos sektoriuje, 1987 9 17.
 [35] OL L 350, 2008 12 30, p.
 60.
 [36] OL L 56, 1968 3 4, p. 1.
 [37] OL L 298, 2012 10 26, p. 1.
 [38] OL L 136, 1999 5 31, p. 1.
 [39] OL L 141, 2011 5 27, p. 17.
 [40] OL L 185, 2005 7 16, p. 35.
 [41] OL L 362, 2012 12 31, p. 1.
 [42] OL 17, 1958 10 6, p. 385/58.
 [43] OL L 145, 2001 5 31, p. 43.
 [44] OL L 136, 1999 5 31, p. 15.
 [45] OL L 292, 1996 11 15, p. 2.
 [46] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla
 grindžiamas biudžeto sudarymas.
 [47] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
 a arba b punkte.
 [48] „Stokholmo programa – atvira ir saugi Europa
 piliečių labui ir saugumui“, OL C 115, 2010 5 4,
 p. 1.
 [49] Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
 Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [50] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
 [51] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
 nediferencijuotieji asignavimai.
 [52] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
 [53] Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
 Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
 [54] Dabartinės biudžeto eilutės 18.050201,
 18.050202, 18.050501 ir 18.050502, iš kurių finansuojama Europolo ir CEPOL
 veikla, bus pakeistos viena biudžeto eilute.
 [55] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
 pradžios metai.
 [56] Galutinis etatų skaičius ir bendras biudžetas
 priklausys tiek nuo Komisijos decentralizuotų agentūrų
 išteklių reikmių 2014–2020 m. vidaus apžvalgos ir derybų
 dėl daugiametės finansinės programos baigties, itin daug
 dėmesio skiriant realioms reikmėms atsižvelgiant į tai, kad vis
 labiau konkuruojama dėl ribotų biudžeto išteklių, ir siekiant
 5 proc. sumažinti agentūrų darbuotojų skaičių.
 [57] Rengiant šiuos skaičius atsižvelgta ekonomiją,
 kurią lems CEPOL ir Europolo sujungimas – 2015–2020 m. bus sutaupyta
 17,2 mln. EUR (10,1 mln. EUR personalo išlaidų ir 7,1 mln.
 EUR pastatų ir kitų administracinių išlaidų).
 [58] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
 finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir
 kt.).
 [59] Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs)
 tikslas (-ai) ...“.
 [60] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
 pradžios metai.
 [61] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
 pradžios metai.
 [62] CA – sutartininkas („Contract Agent“); LA – vietinis
 darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas
 („Seconded National Expert“). INT – per agentūrą įdarbintas
 darbuotojas („Intérimaire“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas
 („Seconded National Expert“).
 [63] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
 personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
 eilučių).
 [64] Būtina struktūriniams fondams, Europos
 žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos
 žuvininkystės fondui (EŽF).
 [65] CA – sutartininkas („Contract Agent“); LA – vietinis
 darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded
 National Expert“). INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas
 („Intérimaire“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National
 Expert“).
 [66] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
 personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
 eilučių).
 [67] Būtina struktūriniams fondams, Europos
 žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos
 žuvininkystės fondui (EŽF).
 [68] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
 [69] Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus
 mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros
 sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų).