type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 7.12.2015.
 COM(2015) 613 final
 2015/0277(COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća
 (Tekst značajan za EGP)
 {SWD(2015) 262 final}{SWD(2015) 263 final}
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Ova je inicijativa dio Strategije Europske komisije za jačanje konkurentnosti zrakoplovnog sektora EU-a iz 2015. Njome se želi pripremiti regulatorni okvir EU-a u području sigurnosti u zračnom prometu za izazove u sljedećih deset do petnaest godina i tako nastaviti osiguravati sigurnost, zaštitu i ekološku prihvatljivost zračnog prijevoza za putnike i javnost. Ova se inicijativa oslanja na više od dvanaest godina iskustva u provedbi Uredbe (EZ) br. 216/2008
 1
 i njezine prethodnice
 2
 .
 Sigurnost i uzimanje u obzir zaštite okoliša preduvjeti su za konkurentan zrakoplovni sektor. Kako se očekuje da će zračni promet 2035. dosegnuti 14,4 milijuna letova (50 % više nego 2012.), cilj je Komisije osigurati da se u sustavu nastavi održavati sadašnji mali broj nesreća, čime se zrakoplovnom sektoru EU-a omogućuje siguran rast u budućnosti, i tako pridonijeti njegovoj konkurentnosti. Zato se ovom inicijativom predlaže uvođenje pristupa reguliranju sigurnosti koji se temelji na riziku i performansama, uklanjanje postojećih sigurnosnih nedostataka i bolje uzimanje u obzir međuovisnosti između sigurnosti u zračnom prometu i ostalih tehničkih područja regulacije poput zaštite u zračnom prometu ili zaštite okoliša.
 Iako je sigurnost u zračnom prometu glavni cilj ovog prijedloga, to nije i jedini cilj. Ovaj prijedlog treba promatrati i u kontekstu prioriteta Komisije koji se odnose na poticanje zapošljavanja i rasta, razvoj unutarnjeg tržišta i jačanje uloge Europe kao globalnog čimbenika. Ovom se inicijativom nastoji pridonijeti konkurentnoj europskoj zrakoplovnoj industriji i aeronautičkoj proizvodnji koja stvara radna mjesta visoke vrijednosti i potiče tehnološke inovacije. Njome će se stvoriti učinkoviti regulatorni okvir za integraciju novih poslovnih modela i tehnologija u nastajanju. Konkretno, ovom se inicijativom predlaže stvaranje okvira Unije za sigurnu integraciju bespilotnih zrakoplova u europski zračni prostor.
 Ovim se prijedlogom odgovara i na pozive država članica, industrije i korisnika zračnog prostora za proporcionalnijim i fleksibilnijim pristupom reguliranju sigurnosti te uklanjanjem pravila koja pretjerano preskriptivnim zahtjevima mogu ograničiti poduzetništvo. Njime se predlaže uvođenje prilagodljivog okvira kojim se uzimaju u obzir postojeće razlike među različitim sektorima civilnog zrakoplovstva i s njima povezani rizici. Očekuje se da će od tog pristupa koristi imati cjelokupni zrakoplovni sektor u Uniji te da će posebno odgovarati potrebama malih i srednjih poduzeća (MSP).
 Prelaskom na pristup reguliranju i nadzoru sigurnosti koji se temelji na riziku i performansama, države članice i Agencija Europske unije za sigurnost zračnog prometa (EASA) morat će razviti nove vještine i kompetencije te stalno održavati korak s najnovijim tehnologijama koje razvija industrija. Ovom se inicijativom podržava postizanje tih ciljeva predlaganjem boljih mehanizama koordinacije i razvoja istraživanja i osposobljavanja u području zrakoplovstva.
 Naposljetku, u ovom se prijedlogu govori o izazovima s kojima su neka nacionalna tijela suočena u održavanju i financiranju resursa potrebnih za obavljanje zahtijevanih poslova certifikacije i nadzora. Zato se ovom inicijativom predlaže okvir za udruživanje i razmjenu tehničkih resursa između nacionalnih tijela i Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa koji uključuje mogućnost prijenosa odgovornosti za provedbu zakonodavstva Unije na dobrovoljnoj osnovi.
 •Usklađenost s postojećim odredbama politike u tom području politike
 Ova se inicijativa oslanja na postojeće odredbe Unije o sigurnosti civilnog zrakoplovstva kako su trenutačno navedene u Uredbi (EZ) br. 216/2008.
 Prijedlog je u skladu s inicijativom Komisije iz 2013. o ubrzanju provedbe inicijative za jedinstveno europsko nebo (inicijativa SES II +)
 3
 . Prilikom pripreme ovog prijedloga Komisija je uzela u obzir prijedlog Komisije COM(2013)409 od 11. lipnja 2013. te rezultate dosadašnjih rasprava u Europskom parlamentu i Vijeću o predloženim izmjenama Uredbe (EZ) br. 216/2008 s obzirom na SES II +. Kako bi se izbjegla istovremena rasprava o dva zakonodavna prijedloga povezana s Uredbom (EZ) br. 216/2008, pri čemu je ovaj prijedlog sveobuhvatniji, predložene izmjene Uredbe (EZ) br. 216/2008 s obzirom na SES II + uključene su u ovaj novi prijedlog, pri čemu su prilagođene novoj strukturi i načinu izrade ovog prijedloga. Zbog toga Komisija neće provoditi daljnje rasprave o prijedlogu COM(2013)409 od 11. lipnja 2013. koji je predstavljen kao dio inicijative SES II +.
 U slučajevima kad promjene predložene ovom inicijativom utječu na ostalo zakonodavstvo Unije koje su Europski parlament i Vijeće donijeli u vezi sa zračnim prijevozom (što je slučaj za istrage nesreća, izvješćivanje o događajima i licenciranje zračnih prijevoznika), predložene su odgovarajuće izmjene ostalih akata Unije kako bi se osigurala dosljednost pristupa.
 •Usklađenost s drugim politikama Unije
 Ova je inicijativa povezana i potpuno usklađena sa strateškim ciljevima Komisije u razdoblju 2014. – 2019. koji se odnose na poticanje „zapošljavanja i rasta” i „povezanijeg i pravednijeg unutarnjeg tržišta s jačim industrijskim temeljima”.
 Uz to, ovaj je prijedlog u skladu sa „Zajedničkim pristupom o decentraliziranim agencijama” koji su 2012. dogovorili Komisija, Europski parlament i Vijeće te se njime, prema potrebi, usklađuje odredbe o Agenciji Europske unije za sigurnost zračnog prometa sa standardnim odredbama preporučenima u tom zajedničkom pristupu.
 Inicijativom se isto tako namjerava uskladiti projektiranje i operacije bespilotnih zrakoplova sa širim okvirom zrakoplovne politike. Bespilotni zrakoplovi postat će još jedan tip zračne letjelice za pružanje niza novih usluga na europskom zrakoplovnom tržištu u kontekstu Uredbe (EZ) br. 1008/2008 o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici. Kako bespilotni zrakoplovi dijele isti zračni prostor s drugim zrakoplovima, sigurnost njihovih operacija mora ostati usklađena s općom politikom sigurnosti u zračnom prometu. Naposljetku, operacije bespilotnih zrakoplova moraju se uskladiti i s pravilima zračnog prometa koja su utvrđena u zajedničkim pravilima zračnog prometa
 4
 .
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Prijedlog se temelji na članku 100. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije koji je pravna osnova za donošenje mjera Unije povezanih sa zračnim prijevozom
 •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)
 U skladu s Uredbom (EZ) br. 1592/2002 i Uredbom (EZ) br. 216/2008, Unija je postala nadležna za zadaće u pogledu plovidbenosti i ekološke sukladnosti aeronautičkih proizvoda, letačkih operacija, licenciranja članova posade zrakoplova, aerodroma, upravljanja zračnim prometom i usluga u zračnoj plovidbi (ATM/ANS) te sigurnosti operatora iz trećih zemalja. Stoga je sigurnost civilnog zračnog prometa sada već dulje od desetljeća regulirana na razini Unije. To proizlazi iz činjenice da su zračni prijevoz i aeronautička proizvodnja u velikoj mjeri djelatnosti transnacionalnog karaktera koje se mogu bolje urediti na razini Unije.
 Ovom se inicijativom predlaže dodavanje ograničenog broja posebnih područja tom općem okviru Unije za sigurnost u zračnom prometu, a to su bespilotni zrakoplovi, sigurnost zemaljskih usluga i aspekti zaštite projekata zrakoplova i sustava zračnog prometa, uključujući kibernetičku sigurnost.
 Proizvodnja bespilotnih zrakoplova ima prekograničnu dimenziju jer se mnogobrojni bespilotni zrakoplovi kupuju na internetu, uvoze ili barem imaju uvezene dijelove. Na unutarnjem je tržištu teško postići uzajamno priznavanje zbog detaljnih i različitih nacionalnih standarda i pravila. Uz, kad je riječ o uslugama bespilotnih zrakoplova, mnogi operatori razvijaju prekogranične aktivnosti. Naprimjer, inspekcijski pregledi infrastrukture, od naftnih platformi do željezničkih pruga, organiziraju se na međunarodnoj razini. Čak i ako su operacije ograničenog opsega, operatori bi za potrebe razvoja svojeg poslovanja, posebno ako posluju u tržišnim nišama, trebali moći upotrebljavati iste bespilotne zrakoplove i ispunjavati iste operativne zahtjeve s istim pilotom na različitim mjestima u Uniji. Velika dostavna poduzeća izrazila su namjeru da svoje usluge organiziraju na europskoj razini, što zahtijeva zajednička pravila. Na razini provedbe zajedničkih operativnih pravila primjenjuje se supsidijarnost, npr. nadležna tijela države članice provest će lokalne procjene rizika i odlučiti koji će zračni prostor biti otvoren ili zatvoren za operacije bespilotnih zrakoplova te pod kojim uvjetima. Većina operacija lakih bespilotnih zrakoplova ima lokalnu dimenziju, pa bi lokalna nadležna tijela trebala biti odgovorna za procjenu razine rizika i odobravanje određene vrste operacije.
 Kad je riječ o zemaljskim uslugama, nužno je djelovanje na razini Unije s obzirom na to da su nesreće povezane sa zemaljskim uslugama četvrta najveća kategoriju nesreća u posljednjih deset godina, a dobrovoljne inicijative na razini država članica još nisu dale zadovoljavajuće rezultate u rješavanju ovog rizika. U ovom trenutku ne postoje zahtjevi u pogledu sigurnosti na razini Unije koji se izravno odnose na pružatelje zemaljskih usluga. Kako su zemaljske usluge dio općeg sustava zračnog prometa i međusobno su povezane s drugim područjima koja su obuhvaćena nadležnošću Unije (poput aerodromskih i letačkih operacija), njihovim će se uređenjem na razini Unije osigurati dosljedan pristup u svim državama članicama. Kako bi se osigurao proporcionalan pristup, predlaže se ukidanje prethodne certifikacije pružatelja usluga kao uvjeta za početak operacija. Uz to, stajalište je Komisije da bi se zajednički zahtjevi u pogledu zemaljskih usluga trebali temeljiti na priznatim standardima i najboljim praksama industrije. Istovremeno bi države članice trebale dobiti potrebne regulatorne alate kako bi se osigurao djelotvoran nadzor nad pružateljima takvih usluga.
 S obzirom na aspekte zaštite projekata zrakoplova i sustava zračnog prometa, treba istaknuti da je Unija već uključena u neka od tih pitanja. Međutim, međudjelovanje Uredbe (EZ) br. 300/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2008. o zajedničkim pravilima u području zaštite civilnog zračnog prometa i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2320/2002
 5
 i sadašnje Uredbe (EZ) br. 216/2008 nije uvijek jasno, uključujući ulogu Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa. Ovom se inicijativom predlaže pojašnjenje uloge Unije u tom pogledu, uzimajući u obzir činjenicu da su ti aspekti zaštite blisko povezani sa sigurnošću projekata zrakoplova i letačkih operacija, tamo gdje je Unija već nadležna u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008.
 •Proporcionalnost
 Proporcionalnost je jedan od glavnih ciljeva ove inicijative pa su mjere usmjerene na povećanje proporcionalnosti sadašnjeg regulatornog okvira za sigurnost u zračnom prometu sastavni dio predloženog konačnog paketa mjera politike, kako je objašnjeno u priloženom Izvješću o procjeni učinka (poglavlje 6.6.). Ovom se inicijativom predlaže uvođenje pristupa reguliranju sigurnosti u zračnom prometu koji se temelji na rizicima i koji bi trebao pogodovati cjelokupnom sektoru zrakoplovstva te je posebno pogodan za reguliranje malih i srednjih poduzeća.
 •Odabir instrumenta
 Ovim se prijedlogom ne mijenja vrsta instrumenta koji se upotrebljava. Od 2002., kad je donesena Uredba (EZ) br. 1592/2002, sigurnost civilnog zrakoplovstva regulira se uredbama. Komisija ne vidi ni jedan razlog da se to promijeni.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA
 Ex post evaluacije / provjere prikladnosti postojećeg zakonodavstva
 Nije primjenjivo.
 •Savjetovanja s dionicima
 Savjetovanje s dionicima usporedno su provele Komisija i Europska agencija za sigurnost zračnog prometa. Ta su savjetovanja bila komplementarna. Uz to, službe Komisije održale su niz sastanaka s državama članicama i dionicima u zrakoplovstvu kako bi javno savjetovanje dopunile dodatnim informacijama.
 Sažetak rezultata javnog savjetovanja Komisije objavljen je na web-mjestu Europa
 . Glavni su rezultati javnog savjetovanja sljedeći:
 –većina se složila da je Unija postigla visoku razinu sigurnosti. Više od 90 % sudionika uglavnom se ili potpuno slaže s tvrdnjom da je u ovom trenutku sigurno putovati zrakoplovom u Uniji,
 –istovremeno se priznaje da, kad je riječ o sigurnosti, nema mjesta samozadovoljstvu. Više od 70 % država članica i industrijskih organizacija koje su odgovorile na internetsku anketu Komisije smatra da je nužno unaprijediti sposobnost za prepoznavanje i ublažavanje sigurnosnih rizika,
 –nakon održavanja postojeće razine sigurnosnih performansa, državama članicama i dionicima, glavni je problem učinkovitost i proporcionalnost sadašnjeg sustava. Velika većina organizacija koje su odgovorile na internetsku anketu Komisije (82 %), a posebno mala i srednja poduzeća, navodi da su postojeća pravila previše detaljna i preskriptivna te da bi se sadašnje razine sigurnosti mogle održavati uz niže troškove usklađivanja (83 %). To mišljenje dijeli i većina država članica,
 –među državama članicama i u industriji postoji zabrinutost da je sadašnji način na koji se zrakoplovna tijela koriste tehničkim resursima neučinkovit i da neka nacionalna zrakoplovna tijela imaju manjak resursa. Većina (63 %) država članica koje su odgovorile na internetsku anketu Komisije smatra da neka nacionalna zrakoplovna tijela nemaju dostatne financijske ili ljudske resurse za obavljanje svojih nadzornih zadaća,
 –proizvođači zrakoplova zastupali su mnogo aktivniju ulogu Unije u promicanju europskih standarda sigurnosti u civilnom zrakoplovstvu na međunarodnoj razini, uključujući Međunarodnu organizaciju civilnog zrakoplovstva (ICAO), i izrazili zabrinutost u pogledu dugoročne raspoloživosti resursa Europske agencije za sigurnost zračnog prometa za certifikaciju proizvoda,
 –73 % organizacija koje su odgovorile na internetsku anketu Komisije ukazalo je na potencijalne nedosljednosti, nedostatke i preklapanja u primjeni propisa, ponajprije onih koji su posljedica toga što države članice različito tumače propise.
 Socijalni partneri Unije (koji predstavljaju i poslodavce i zaposlenike) pridonijeli su savjetovanjima koja su provele Komisija i Europska agencija za sigurnost zračnog prometa. Organizacije koje predstavljaju zrakoplovno osoblje posebno su istaknule činjenicu da bi se pristupom sigurnosti u zračnom prometu na temelju performansi trebao dopuniti, a ne zamijeniti sadašnji sustav obvezujućih propisa. Organizacije koje predstavljaju zaposlenike isto su tako izrazile zabrinutost u pogledu buduće raspoloživosti resursa koje će države članice dodijeliti za nadzor sigurnosti i istaknule potrebu da se posebna pozornost prida osiguravanju visoke razine osposobljenosti i kompetencije osoblja u nadležnim tijelima te u cijelom zrakoplovnom sektoru. Organizacije koje predstavljaju pilote izrazile su posebnu zabrinutost u pogledu potencijalnog negativnog utjecaja na sigurnost koji proizlazi iz praksi zapošljavanja određenih zračnih prijevoznika i drugih inovativnih poslovnih modela.
 S druge strane, organizacije koje predstavljaju poslodavce skrenule su pozornost Komisije na razlike u primjeni propisa među državama članicama, prekomjerno reguliranje i neučinkovitu upotrebu resursa dodijeljenih certifikaciji i nadzoru. Poslodavci su posebno istaknuli činjenicu da je, dok zrakoplovna industrija slobodno posluje na unutarnjem tržištu, nadzor još organiziran na načelu pojedinačne odgovornosti država članica. Smatra se da su poslodavcima posebno važni ravnopravnost na tržištu, standardiziranje i stabilnost u provedbi pravila. Neke od organizacija koje predstavljaju poslodavce zastupale su osnivanje jedinstvenog tijela Unije za civilno zrakoplovstvo.
 Komisija se uglavnom slaže s rezultatima javnog savjetovanja i uzela ih je u obzir pri oblikovanju ovog prijedloga. Sposobnost Unije za prepoznavanje i ublažavanje sigurnosnih rizika trebala bi biti poboljšana odredbama prijedloga koje se odnose na upravljanje sigurnošću, Europski plan sigurnosti u zračnom prometu i nacionalne planove sigurnosti. Uvođenje pristupa reguliranju koji se temelji na riziku i performansama trebalo bi omogućiti postizanje proporcionalnijeg regulatornog okvira kojim se bolje uzimaju u obzir razlike između različitih vrsta aktivnosti u zrakoplovstvu i s njima povezanih rizika. Očekuje se da će se predloženim okvirom za udruživanje i dijeljenje resursa između nacionalnih zrakoplovnih tijela i Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa povećati učinkovitost iskorištavanja resursa.
 Za bespilotne zrakoplove organizirano je zasebno javno savjetovanje kojim je podržana potreba za hitnim djelovanjem na razini Unije kako bi se iskoristio potencijal bespilotnih zrakoplova. Potvrđen je doprinos tih tehnologija rastu i zapošljavanju. U savjetovanju je potvrđeno stajalište da je cijeli niz bespilotnih zrakoplova spreman za razvoj te da pravna i tehnološka nesigurnost ograničava brzo širenje. Stvarno su opterećenje posebna odobrenja i rascjepkanost. Ispitanici su utvrdili da su sigurnost i privatnost najvažnija pitanja kojima bi se moglo upravljati s pomoću odgovarajućeg regulatornog okvira kojim se održava proporcionalnost pravila i rizika i uz snažnu ulogu nacionalnih tijela.
 Sadašnja podjela nadležnosti između Unije i država članica u pogledu regulacije bespilotnih zrakoplova, koja se temelji na graničnoj vrijednosti od 150 kg, općenito se smatra zastarjelom. Pravila za bespilotne zrakoplove trebala bi se razvijati u smjeru pristupa usmjerenog na operacije, u kojem rizik određene operacije ovisi o nizu čimbenika. U pogledu aspekata zaštite i privatnosti u području operacija bespilotnih zrakoplova, u savjetovanju nije ukazano na potrebu za novim pravilima, već za boljom primjenom postojećih pravila uz veću suradnju nacionalnih zrakoplovnih tijela i nacionalnih tijela za zaštitu podataka.
 •Prikupljanje i primjena stručnog znanja
 Komisija je zatražila
 Mišljenje Europske agencije za sigurnost zračnog prometa, koje je dostavljeno 16. ožujka 2015
 . Mišljenje se temelji na više od šest tisuća komentara država članica i dionika, a njime se predlaže niz promjena u različitim područjima tehničke regulacije zračnog prometa, uključujući sigurnost, zaštitu, istraživanje, zaštitu okoliša i učinkovito korištenje resursima unutar europskog sustava sigurnosti u zračnom prometu.
 Komisija se oslonila i na sljedeće stručno znanje i savjete:
 1.naručene su dvije studije kao podrška postupku procjene učinka:
 –u prvoj studiji analizirali su raspoloživost, učinkovitost korištenja i razvoj ljudskih resursa zrakoplovnih tijela te financiranje europskog sustava sigurnosti u zračnom prometu (prateća studija o resursima). Zaključak je studije bio da se odnos resursa i radnog opterećenja pogoršao u zadnjih deset godina. Nadalje, prema studiji, resursi bi u cijelom sustavu mogli biti bolje raspoređeni. Nedostaci su utvrđeni i u pogledu kvalifikacija osoblja. U studiji se tvrdi da ti kombinacija tih aspekata sprečava zrakoplovna tijela u postizanju rezultata u skladu s njihovim potencijalom. Naposljetku, zaključak je studije da razlike u metodama rada između nacionalnih zrakoplovnih tijela te razlike u načinu kako se ta tijela financiraju utječu na ravnopravnost uvjeta na zajedničkom zrakoplovnom tržištu,
 –u drugoj su studiji, o planovima performansi i pristupu koji se temelji na performansama, analizirane mogućnosti uvođenja elemenata performansi u upravljanje sigurnošću u zračnom prometu (prateća studija o performansama). U toj je studiji zaključeno da je uvođenje plana sigurnosnih performansi za civilno zrakoplovstvo izvedivo, ali se njegovo brzo uvođenje ne preporučuje iz niza tehničkih razloga. S obzirom na pristup reguliranju sigurnosti u zračnom prometu na temelju performansi, zaključak je studije da bi taj pristup trebao imati pozitivan utjecaj na sigurnost u zračnom prometu i inovacije, ali da se njegov utjecaj može opisati samo kvalitativno i da u velikoj mjeri ovisi o određenim pravilima koje će se iz preskrptivnih pretvoriti u pravila na temelju performansi. Zbog toga je nemoguće unaprijed kvantificirati koristi od pristupa reguliranju sigurnosti u zrakoplovnom sektoru koji se temelji na performansama. Navedenu su studiju recenzirali stručnjaci iz industrije i država članica.
 2.Komisija je u obzir uzela preporuke
 podskupine za budućnost regulatornog sustava EU-a za zračni promet
 koju je osnovao upravni odbor Europske agencije za sigurnost zračnog prometa, a bila je sastavljena od glavnih direktora za civilno zrakoplovstvo iz 14 država EU-a/EFTA-e te predstavnika EASA-e i Komisije
 6
 . Naposljetku, u obzir su uzeti rezultati neovisnog vanjskog
 ocjenjivanja primjene Uredbe (EZ) br. 216/2008
 provedenog u skladu s njezinim člankom 62. (ocjenjivanje iz članka 62.)
 7
 . U oba je ta ocjenjivanja, među ostalim, preporučena izmjena Uredbe (EZ) br. 216/2008 u pogledu niza pitanja. Sažetak preporuka dobivenih na temelju tih ocjenjivanja naveden je u izvješću o procjeni učinka priloženom ovom prijedlogu.
 •Procjena učinka
 Ovom su prijedlogu priložena dva izvješća o procjeni učinka kojima se može pristupiti na [poveznica]. Izvješće o procjeni učinka u pogledu preispitivanja Uredbe (EZ) br. 216/2008 pregledao je Odbor za procjenu učinka i 19. lipnja 2015. dao pozitivno mišljenje [poveznica]. Izvješće o procjeni učinka u pogledu sigurnog razvoja operacija bespilotnih zrakoplova u EU-u pregledao je Odbor za regulatorni nadzor i 5. studenoga 2015. dao pozitivno mišljenje [poveznica].
 •Primjerenost propisa i pojednostavnjivanje
 Od prijedloga su izuzeti zrakoplovi s posadom koji su jednostavne izrade ili se pretežno upotrebljavaju za lokalne letove te zrakoplovi kućne izrade ili posebno rijetki odnosno malobrojni zrakoplovi. Izuzeti su i aerodromi koji nisu otvoreni za javnu upotrebu i koji ne služe za komercijalni zračni prijevoz ili ne ispunjavaju određene minimalne tehničke karakteristike s obzirom na veličinu ili opseg operacija.
 Mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća nisu isključeni iz područja primjene prijedloga, kao što nisu ni prema sadašnjoj Uredbi (EZ) br. 216/2008. Prijedlogom se, međutim, uvodi proporcionalniji i prilagodljiviji režim kojim će se omogućiti bolje uzimanje u obzir razlika između poduzeća različitih veličina. Uvođenje takvog prilagodljivog režima jedan je od glavnih ciljeva ovog prijedloga. Točnije, kad je riječ o malim i srednjim poduzeća te lakom zrakoplovstvu, nizom bi se mjera smanjilo administrativno opterećenje tih sektora i propise učinilo povoljnijima za male poduzetnike. U području odobravanja projekta zrakoplova, za lake se zrakoplove koji se upotrebljavaju u operacijama niskog rizika umjesto certifikacije tipa predlaže alternativni postupak. Proizvođačima ultralakih zrakoplova, koji su obično izuzeti od pravila EU-a, isto bi tako bilo dopušteno da, ako to žele, njihovi proizvodi budu regulirani u skladu s pravom EU-a i tako imaju koristi od slobodnog prometa na unutarnjem tržištu. Aeroklubovima i specijaliziranim udrugama u području lakog zrakoplovstva bilo bi dopušteno da, u okviru utvrđenih uvjeta, djeluju kao kvalificirani subjekti u ime nacionalnih zrakoplovnih tijela.
 Prijedlogom će se olakšati i elektronička razmjena podataka te daljnje uvođenje digitalnih tehnologija. Konkretno, Komisija predlaže uspostavljanje elektroničke baze podataka za pohranu informacija bitnih za aktivnosti certifikacije, nadzora i osiguravanja primjene propisa kojoj bi pristup imala sva tijela država članica nadležna za zrakoplovstvo i EASA. Uz to, određene će informacije prikupljene u bazi podataka biti stavljene na raspolaganje javnosti. Predlaže se i da se Agenciju ovlasti za sklapanje sporazuma s poduzećima ili udruženjima poduzeća u pogledu prikupljanja, razmjene i analize podataka, što bi omogućilo uvođenje tehnologija za obradu velikih količina podataka (engl. „big data”) u analizu sigurnosti u zračnom prometu.
 •Temeljna prava
 Ovaj prijedlog nema izravnih posljedica na zaštitu temeljnih prava, osim u pojedinim člancima o operacijama bespilotnih zrakoplova. Razvojem pravila za sigurne operacije bespilotnih zrakoplova pridonijet će se učinkovitijoj primjeni postojećih pravila o privatnosti i zaštiti podataka. Jednako će tako sigurnosni zahtjev da se bespilotni zrakoplovi opremaju identifikacijskim uređajem, kao što je elektronički identifikacijski čip, pomoći u otkrivanju osoba koje ne poštuju pravila o privatnosti i zaštiti podataka.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Prijedlog utječe na proračun Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa iz stavke 06 02 02 proračuna Unije, kako je dodatno objašnjeno u zakonodavnom financijskom izvještaju.
 Prijedlogom se Agenciji uvodi niz novih zadaća, što će imati posljedice na njezinu potrebu za radnim mjestima koja se financiraju iz doprinosa Unije. Zahtjevi za dodatno osoblje uglavnom se odnose na: 1. koordinaciju prikupljanja, razmjene i analize podataka i informacija (tzv. „big data”) na razini Unije, 2. stvaranje i upravljanje bazom podataka Unije za pohranu informacija bitnih za aktivnosti certifikacije, nadzora i provedbe mjera za osiguravanje primjene propisa, 3. nove zadaće u pogledu donošenja i provedbe propisa u području zemaljskih usluga, zaštite okoliša i zaštite te 4. stvaranje okvira za prijenos odgovornosti unutar europskog sustava sigurnosti u zračnom prometu s ciljem boljeg korištenja raspoloživim resursima u cijeloj Uniji.
 Utvrđene potrebe za ljudskim resursima djelomično će se zadovoljiti preraspodjelom sadašnjeg osoblja, čime se potreba Agencije za dodatnim osobljem koje se financira iz proračuna povezanog s doprinosom Unije smanjuje na 5 radnih mjesta i 4 ugovorna djelatnika.
 U Prilogu X. Izvješću o procjeni učinka navodi se prijedlog utemeljen na preraspodjeli pristojbi koje se naplaćuju za zadaće nadležnog tijela u vezi s ATM-om/ANS-om s Eurocontrola na Agenciju bez povećanja troškova za operatore. Ako bi se Agenciji omogućilo da financira svoje aktivnosti nadležnog tijela u vezi s ATM-om/ANS-om iz tih pristojbi, proračun iz doprinosa Unije postao bi raspoloživ za financiranje dodatnih radnih mjesta. Stoga se u članku 109. stavku 1. točki (f) predložene Uredbe rutne naknade utvrđuju kao izvor prihoda Agencije. Dodjela rutnih naknada EASA-i zahtijevala bi i izmjenu Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 391/2013 od 3. svibnja 2013. o utvrđivanju zajedničkog sustava obračuna naknada za usluge u zračnoj plovidbi.
 Nadalje, prijedlogom se nastoji uvesti mehanizam koji bi omogućio bolju prilagodbu broja osoblja Agencije koje se financira iz proračuna povezanog s naknadama i pristojbama utvrđenim potrebama.
 U vezi s tim važno je napomenuti da je Agencija Europske unije za sigurnost zračnog prometa agencija Unije koja se djelomično samofinancira iz naknada i pristojbi. Doprinos Unije i doprinosi trećih zemalja zajedno čine približno trećinu njezina proračuna, dok se približno dvije trećine prikupe naplatom naknada i pristojbi od industrije za certifikaciju i druge usluge. Proračun iz doprinosa Unije odvojen je od proračuna iz naknada i pristojbi te se u računovodstvenom sustavu Agencije strogo razlikuju aktivnosti povezane s doprinosom Unije i aktivnosti povezane s naknadama i pristojbama, čime se izbjegava svako unakrsno financiranje. U slučaju te Agencije, dakle, doprinos Unije nije doprinos „za uravnoteženje”, kao što je slučaj s ostalim agencijama koje se djelomično samofinanciraju, na temelju odluke zakonodavca da naknade i pristojbe trebaju odražavati stvarne troškove.
 Komisija predlaže razmatranje mogućnosti uvođenja veće fleksibilnosti u prilagodbi plana radnih mjesta Agencije povezanog s naknadama i pristojbama koje se naplaćuju industriji za certifikaciju i ostale usluge na temelju kretanja potreba industrije za uslugama. Takva bi fleksibilnost, međutim, trebala biti uvjetovana razvojem pouzdanih pokazatelja radnog opterećenja i učinkovitosti Agencije. Time se želi osigurati da se povećanom fleksibilnošću ne prouzroči dodatno opterećenje industrije. Tim bi se pokazateljima mogli uzeti u obzir elementi poput prosječne pravodobnosti cerifikacijskih aktivnosti, vremena odgovaranja na zahtjeve koje podnese industrija, prosječnog napora po certifikatu te omjera između operativnih troškova i ukupnih troškova aktivnosti. U slučaju smanjene potražnje Agencija mora smanjiti broj osoblja koje se financira iz naknada. Potrebno smanjenje osoblja postiglo bi se ugovorima na određeno vrijeme i prirodnom fluktuacijom na radnim mjestima uz pomoć razboritog planiranja budućih zadaća.
 Postoji niz čimbenika koji mogu utjecati na potrebu za osobljem koje se financira iz naknada. Čimbenici koji mogu utjecati na potrebe tržišta u sljedećih pet godina uključuju:
 •
 potražnju za novim zrakoplovima s fokusom na azijsko-pacifičku regiju, gdje se očekuje trostruki rast flote. Ta će se potražnja djelomično zadovoljiti novim tipovima zrakoplova proizvođača iz tih regija koji isto tako podliježu certifikaciji EASA-e,
 •
 očekuje se da će globalni promet rasti godišnjom stopom od 3 %, što će izravno utjecati na aktivnosti Agencije u pogledu kontinuirane plovidbenosti (nadzor kritičan za sigurnost) jer je rad potreban za jedan certifikat tipa izravno proporcionalan tome koliko se zračni prijevoznici koriste tim tipom,
 •
 nove tehnologije kao što je razvoj bespilotnih zrakoplova, električnih zrakoplova ili nove tehnologije zračnog broda.
 Čimbenici koji mogu utjecati na razvoj novih zadaća Agencije uključuju:
 •
 projekt Big Data,
 •
 prijenose odgovornosti s država članica na Agenciju u skladu s predloženim člancima 53., 54. i 55. na temelju sustava financiranja iz naknada;
 •
 sve je više sigurnosnih prijetnji, uključujući prijetnje kibernetičkoj sigurnosti, zbog kojih mogu biti potrebni novi pristupi certifikaciji.
 Komisija namjerava raspraviti prednosti uvođenja novog modela fleksibilnosti kao odgovora na fluktuacije u radnom opterećenju iz industrije, pri čemu se učinkovitost osigurava upotrebom pokazatelja, s Europskim parlamentom i Vijećem u okviru međuinstitucijske radne skupine (IIWG) za resurse decentraliziranih agencija čiji je sljedeći sastanak okvirno predviđen u ožujku 2016.
 Istovremeno će Komisija zajedno s Agencijom nastaviti rad na skupu pokazatelja za mjerenje radnog opterećenja i učinkovitosti Agencije u odnosu na naknade i pristojbe da detaljno utvrdi kako bi sustav fleksibilnosti za radna mjesta povezana s naknadama i pristojbama funkcionirao u praksi i kakav bi bio odgovarajući utjecaj na plan radnih mjesta Agencije.
 Zahtjev u pogledu veće fleksibilnosti u prilagodbi broja osoblja za radna mjesta povezana s naknadama i pristojbama blisko je povezan s prioritetom Komisije u pogledu poticanja zapošljavanja, rasta i ulaganja. S obzirom na aktivnosti koje se financiraju iz naknada i pristojbi, industrija očekuje pravodoban i tržištem vođen odgovor na njezine potrebe koje smatra bitnima za konkurentnost europske zrakoplovne industrije.
 5.OSTALI ELEMENTI
 •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja
 Okvir za praćenje, evaluaciju i izvješćivanje za ovu inicijativu opisan je u poglavlju 7. priloženog Izvješća o procjeni učinka. Dostatni mehanizmi praćenja i ocjenjivanja već postoje i mogu se upotrebljavati zbog činjenice da je u području sigurnosti u zračnom prometu praćenje performansa sastavni dio regulatornog okvira Unije. Nakon njezina donošenja, učinkovitost predložene mjere podliježe obveznom ocjenjivanju svakih pet godina, kao što je slučaj i prema sadašnjoj Uredbi (EZ) br. 216/2008.
 •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)
 Nije primjenjivo.
 •Detaljno objašnjenje posebnih odredbi prijedloga
 Cijeli je tekst predložene Uredbe prošao temeljitu provjeru kvalitete zakonodavstva te Komisija, kao rezultat toga, predlaže novu, jasniju strukturu Uredbe i standardizirani jezik, posebno u poglavlju III. u kojem je riječ o različitim područjima sigurnosti u zračnom prometu.
 Sve odredbe o aktivnostima nacionalnih nadležnih tijela i Agencije u pogledu obavljanja zadaća certifikacije, nadzora i osiguravanja primjene propisa sada su sabrane u poglavlju IV. Poglavlje III. predložene Uredbe sadržava isključivo odredbe koje se primjenjuju na pravne i fizičke osobe koje podliježu odredbama Uredbe (odnosno pilote, organizacije odgovorne za proizvodnju zrakoplova, operatore aerodroma itd.).
 Poglavlje I. „Načela”:
 članak 1.: u usporedbi sa sadašnjom Uredbom (EZ) br. 216/2008, u predloženu su Uredbu dodani dodatni ciljevi i načini ostvarivanja tih ciljeva;
 članak 2.: u tom su članku spojeni članci 1. i 4. Uredbe (EZ) br. 216/2008. Tekst je pojednostavnjen. Glavna je promjena uvođenje mogućnosti da države članice primijene određene odredbe nove Uredbe na aktivnosti i službe koje obavljaju državni zrakoplovi, naprimjer u okviru carine, policije, službe potrage i spašavanja, vatrogastva, obalne straže ili sličnih djelatnosti ili službi, kao i na ATM/ANS koji pruža vojska. Primjena je izborna, što znači da država članica mogućnost može iskoristiti za jednu ili više predmetnih aktivnosti ili službi. Država članica odlučuje i o tome u kojim područjima reguliranja sigurnosti zračnog prometa (plovidbenost, članovi posade zrakoplova, operacije itd.) želi iskoristiti tu mogućnost. Ako država članica iskoristi tu mogućnost za određenu aktivnost, ta će aktivnost morati biti u skladu s odgovarajućim odredbama nove Uredbe i aktima donesenima na temelju nje. Države članice isto će tako moći u bilo kojem trenutku odlučiti prekinuti primjenu odredaba Uredbe na državne zrakoplove ili ATM-a/ANS-a koji pruža vojska, pod uvjetom osiguravanja odgovarajućeg prijelaznog razdoblja.
 Uz to, revidiran je popis zrakoplova (naprimjer, dodani su mali zrakoplovi s elektromotorima) izuzetih od područja primjene Uredbe (zrakoplovi iz Priloga I.). Povrh toga, predlaže se da Komisija bude ovlaštena delegiranim aktom prilagoditi granične vrijednosti mase i druge tehničke kriterije zrakoplova navedene u Prilogu I. Naposljetku, predlaže se da proizvođači navedeni u Prilogu I. mogu podnijeti zahtjev da pojedini tipovi takvih zrakoplova budu regulirani u skladu s odredbama Uredbe. Izborna je mogućnost posebno namijenjena za zrakoplove iz serijske proizvodnje kojima bi mogao pogodovati slobodni promet na jedinstvenom tržištu i u skladu sa zajedničkim zahtjevima.
 U svim slučajevima te mogućnosti primjene i izuzeća podliježu određenim uvjetima, uključujući prethodnu odluku Komisije, kojima se želi osigurati pravilna primjena nove Uredbe, poštovanje ciljeva iz članka 1. te transparentnost i pravna sigurnost za sve uključene strane;
 članak 3.: izmijenjen je niz definicija i dodane su nove definicije u skladu s promjenama u bitnim odredbama predložene Uredbe. Definicije „kompleksni zrakoplov na motorni pogon” i „komercijalna djelatnost” uklonjene su u skladu s pristupom na temelju rizika. Posebni kriteriji na koje se upućuju te definicije mogu se bolje utvrditi u delegiranim aktima. Na kraj predložene Uredbe (članak 126.) dodane su prijelazne odredbe kako bi se osigurao uredan prijelaz u slučaju kad je definicija promijenjena ili uklonjena;
 članak 4.: u odnosu na Uredbu (EZ) br. 216/2008 dodan je novi članak koji se odnosi na osnovna načela. Njime se ponajprije uvodi načelo proporcionalnosti, čime se odražava i stav Vijeća o inicijativi SES II + koju je prije predložila Komisija, te kriteriji koje bi trebalo uzeti u obzir pri obavljanju procjena rizika na temelju kojih se definirau i uvode mjere poduzete na temelju nove Uredbe.
 Poglavlje II. „Upravljanje sigurnošću u zračnom prometu”:
 članci 5. – 8.: uvodi se novo poglavlje o upravljanju sigurnošću kojim se zahtijeva donošenje Europskog programa sigurnosti u zračnom prometu i Europskog plana sigurnosti u zračnom prometu te se prenose standardi i preporučene prakse iz Priloga 19. ICAO-a u vezi s nacionalnim programima sigurnosti. U članku 6., o Europskom planu sigurnosti u zračnom prometu, uvodi se koncept prihvatljive razine sigurnosnih performansi na razini Unije. Posljedica uvođenja tog koncepta nije, međutim, uspostava nikakvih obvezujućih sigurnosnih ciljeva za Uniju ili njezine države članice.
 Poglavlje III. „Temeljni zahtjevi”:
 članci 9. – 18.: odredbe Uredbe (EZ) br. 216/2008 koje se odnose na plovidbenost izmijenjene su uzimajući u obzir postojeće iskustvo te kako bi se uveo novi koncept neugrađene opreme. Područje primjene odredaba koje se odnose na certifikaciju plovidbenosti isto je tako prošireno na ekološku sukladnost aeronautičkih proizvoda. Standardi zaštite okoliša za proizvode trebali bi ostati utemeljeni na Prilogu 16. ICAO-a, ali bi sada Unija dobila fleksibilnost za prilagodbu standarda ICAO-a svojim posebnim potrebama, kao što je već slučaj kad je riječ o sigurnosti. Naposljetku, za niskorizične operacije predlaže se mogućnost ocjenjivanja plovidbenosti i ekološke sukladnosti projektiranja proizvoda i dijelova bez potrebe za izdavanjem certifikata. Ta bi se mogućnost mogla ponajprije uvesti za određene zrakoplove koji se upotrebljavaju u sektoru općeg zrakoplovstva. Isto se tako očekuje da bi proizvođači zrakoplova navedenih u Prilogu I. Uredbi iskoristili tu fleksibilnost pri odabiru ulaska u regulatorni sustav Unije u skladu s člankom 2.
 Ekološka sukladnost proizvoda, kako je utvrđena u članku 6. Uredbe (EZ) br. 216/2008, sada je i predmet članaka od 9. do 18. predložene Uredbe (Plovidbenost i zaštita okoliša). Nove odredbe o zaštiti okoliša dodane su i u članku 75.;
 članci 19. – 25.: članak 7. Uredbe (EZ) br. 216/2008 preoblikovan je u članke 19. – 25. Područje primjene članaka prošireno je kako bi se obuhvatilo kabinsku posadu, a odgovarajuće odredbe o kabinskoj posadi iz članka 10. Uredbe (EZ) br. 216/2008 premještene su u taj odjeljak. Tekst o dozvoli rekreacijskog pilota je pojednostavnjen, dok je tekst o liječniku opće prakse premješten u poglavlje IV. u kojem se govori o certifikacijskim aktivnostima;
 članci 26. – 28.: članak 8. Uredbe (EZ) br. 216/2008 preoblikovan je u članke 26. – 28. Zahtjev u pogledu certifikacije sada je ograničen na operacije komercijalnog zračnog prijevoza. Ostale vrste operacija koje podliježu zahtjevu u pogledu certifikacije ili davanja izjave bit će definirane u delegiranim aktima na temelju procjene rizika;
 članci 29. – 34.: članak 8.a Uredbe (EZ) br. 216/2008 preoblikovan je u članke 29. – 34. U područje primjene ovog odjeljka dodane su zemaljske usluge. Isto se tako predlaže da se pružateljima usluga upravljanja postupcima na stajanci omogući da umjesto certifikacije svoju sukladnost s primjenjivim zahtjevima dokažu davanjem izjave;
 članci 35. – 39.: članak 8.b Uredbe (EZ) br. 216/2008 preoblikovan je u članke 35. – 39. Njegov se tekst temelji na kompromisu postignutom u Vijeću o inicijativi SES II +. Konkretno, dodane su odredbe koje se odnose na izjave organizacija koje se bave projektiranjem, proizvodnjom i održavanjem sustava i sastavnih dijelova ATM-a/ANS-a;
 članci 40. – 44.: članak 8.c Uredbe (EZ) br. 216/2008 preoblikovan je u članke 40. – 44. Sadržaj odredaba nije se promijenio u odnosu na Uredbu (EZ) br. 216/2008;
 članci 45. – 47.: tim se člancima uspostavlja pravna osnova za pružanje detaljnijih pravila o bespilotnim zrakoplovima s obzirom na prošireno područje primjene predložene Uredbe.
 Točnije:
 člankom 45. upućuje se na odgovarajući Prilog IX. koji sadržava bitne zahtjeve u pogledu projektiranja, proizvodnje, rada i održavanja bespilotnih zrakoplova koji trebaju biti ispunjeni za sigurnost operacija.
 U članku 46. opisan je niz načina za dokazivanje sukladnosti s bitnim zahtjevima. Kako bespilotni zrakoplovi mogu obavljati operacije koje nisu moguće sa zrakoplovima s posadom, raspon rizika povezanih s operacijama bespilotnih zrakoplova vrlo je širok – od tradicionalnih operacija visokog rizika sličnih „rizicima zrakoplova s posadom” do operacija vrlo niskog rizika. Kako bi pravila i postupci ostali proporcionalni riziku operacije, potreban je pomak prema pristupu usmjerenom na operacije u okviru kojeg se procjenjuje točan rizik operacije ili vrste operacija.
 Za serijski proizvedene niskorizične bespilotne zrakoplove predlaže se upotreba postojećih mehanizama nadzora tržišta, kako su uređeni Uredbom 765/2008 i Odlukom 768/2008, koji su posebno osmišljeni za proizvodnju i stavljanje na tržište takvog tipa proizvoda. No čak i u tom slučaju zrakoplovna tijela ostaju posredno uključena jer će ograničenja operativne sposobnosti koja bi bila određena (npr. da bespilotni zrakoplovi ne bi smjeli letjeti na visini većoj od, naprimjer, 50 m kako bi rizici ostali niski) morati proizaći izravno iz zahtjeva koji se odnose na tradicionalno zrakoplovstvo. Premda Agencija ne bi bila odgovorna za nadzor mehanizama nadzora tržišta, Komisija uvijek ima pravo provjeriti ispunjavaju li države članice svoje odgovornosti. Povrh toga, za otkrivanje nesukladnih proizvoda mehanizam nadzora tržišta oslanja se na opravdane pritužbe građana ili poduzeća. Nakon toga se o utvrđenim nesukladnostima u pojedinoj državi članici obavješćuje cijelo zajedničko tržište.
 članci 48. – 50.: članak 9. Uredbe (EZ) br. 216/2008 preoblikovan je u članke 48. – 50. Zahtjev za izdavanje odobrenja sad je ograničen na operatore iz trećih zemalja uključene u komercijalni zračni prijevoz. Ostale kategorije operacija iz trećih zemalja koje podliježu zahtjevu za davanje odobrenja ili izjave bit će definirane u delegiranim aktima na temelju procjene rizika. Uz to, u skladu sa sadašnjom praksom, pojašnjeno da se zahtjev za izdavanje odobrenja operatoru iz treće zemlje ne odnosi na prelete.
 Poglavlje IV. „Zajednički sustav nadzora i mjera za osiguravanje primjene propisa”:
 članak 51.: Sve odredbe sadašnje Uredbe (EZ) br. 216/2008 o zadaćama nacionalnih nadležnih tijela i Agencije u pogledu certifikacije, nadzora i mjera za osiguravanje primjene propisa sabrane su u tom članku. Uz to, predlaže se jasna pravna osnova za davanje ovlasti Komisiji da delegiranim aktima donosi zahtjeve u pogledu sustava upravljanja u nadležnim tijelima, kvalifikacija inspektora, uvjeta za obavljanje inspekcijskih pregleda i ostalih nadzornih aktivnosti, inspekcijskih pregleda na stajanci i prizemljivanja zrakoplova u slučaju nesukladnosti.
 članci 52. – 54.: u odnosu na Uredbu (EZ) br. 216/2008 dodan je niz novih odredaba o suradnji između nadležnih tijela država članica, Komisije i Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa u pogledu certifikacije, nadzora i mjera za osiguravanje primjene propisa. Uvodi se mehanizam za udruživanje i dijeljenje zrakoplovnih inspektora i drugih stručnjaka te poseban mehanizam financiranja za pružanje pomoći državama članicama u obavljanju zajedničkog nadzora. Nadalje, mogućnost prijenosa odgovornosti s država članica na Agenciju (koja trenutačno vrijedi za proizvodne pogone i uređaje za osposobljavanje koji simuliraju let) proširuje se na sve vrste aktivnosti. Slično tome, uvodi se okvir za prijenose odgovornosti među državama članicama. Člankom 54. uvodi se mogućnost da organizacije koje operiraju u više država članica izaberu Agenciju kao svoje nadležno tijelo. Većina mjera predloženih tim člancima provodi se na dobrovoljnoj osnovi;
 članak 55.: predlaže se nova odredba o ublažavanju mogućih sustavnih nedostataka u nadzoru sigurnosti utvrđenih na razini država članica. Taj mehanizam izvanrednog nadzora treba se koristiti kao privremena mjera u krajnjoj nuždi te se predlaže da odluke o njegovoj aktivaciji/deaktivaciji donosi Komisija na temelju jasnih, zakonskih utemeljenih kriterija;
 članak 56.: području primjene ove odredbe dodane su izjave;
 članak 57.: članku je dodana mogućnost prihvaćanja stranih certifikata i slične dokumentacije na temelju uvjeta utvrđenih u delegiranim aktima. Nadalje, predlaže se brisanje odredaba sadašnje Uredbe (EZ) br. 216/2008 o nacionalnim bilateralnim sporazumima o sigurnosti u zračnom prometu;
 članak 58.: pojašnjene su odredbe o akreditaciji kvalificiranih subjekata. Predlaže se da se kvalificiranim subjektima može dodijeliti privilegij za izdavanje, ukidanje i suspenzije certifikata u ime Agencije ili nacionalnog nadležnog tijela. Uvodi se načelo priznavanja akreditacija kvalificiranih subjekata. Time se ne dovode u pitanje prava država članica da odlučuju kojem će kvalificiranom subjektu dodijeliti zadaće certifikacije i nadzora. Predlaže se i da države članice mogu zajednički akreditirati kvalificiranog subjekta;
 članci 59. i 60.: članak 14. Uredbe (EZ) br. 216/2008 podijeljen je na dva članka. Članak 59. odnosi se na hitne mjere, dok se članak 60. odnosi na mjere fleksibilnosti. U skladu s pristupom na temelju rizika, predlaže se da Agencija i Komisija ocjenjuju samo one mjere koje traju dulje od jedne planske sezone zračnih prijevoznika (osam mjeseci).
 članci 61. – 63.: predmet tih članaka su informacije, uključujući podatke, bitne za provedbu predložene nove Uredbe. Novi se dijelovi odnose na ulogu Agencije u koordinaciji prikupljanja, razmjene i analize informacija na razini Unije. Odredbe o zaštiti informacija i izvora informacija usklađene su s Uredbom (EU) br. 376/2014 o izvješćivanju u vezi s događajima. Stvorena je pravna osnova za novu bazu podataka za pohranu informacija bitnih za aktivnosti certifikacije, nadzora i osiguravanja primjene propisa kojom će upravljati Agencija. Predlaže se da države članice tu bazu podataka upotrebljavaju i za razmjenu informacija o zdravstvenoj sposobnosti pilota.
 Poglavlje V. „Agencija Europske unije za sigurnost zračnog prometa”:
 članci 64. – 65.: u članku 64. dodane su tri nove funkcije Agencije (pružanje pomoći nacionalnim nadležnim tijelima, podrška Komisiji u provedbi planova performansi te suradnja s drugim tijelima Unije, poput Europske agencije za kemikalije ili Europske obrambene agencije, u tehničkim pitanjima povezanima s civilnim zrakoplovstvom). Članci 18. i 19. Uredbe (EZ) br. 216/2008 o mjerama Agencije spojeni su u članak 65.;
 članci 66. – 67.: ti su članci usklađeni s promjenama u odjeljcima I. i II. poglavlja III. predložene Uredbe. nadležnost Agencije za davanje odobrenja organizacijama s poslovnim nastanom izvan Unije ograničena je na organizacije izvan državnog područja za koje je država članica odgovorna na temelju Čikaške konvencije. Time je razjašnjeno pitanje nadležnog tijela za davanje odobrenja organizacijama smještenima u prekomorskim zemljama i područjima države članice; Na temelju stečenog iskustva učinjene su i promjene u pogledu nadležnosti Agencije za odobravanje uređaja za osposobljavanje koji simuliraju let.
 Članak 22. Uredbe (EZ) br. 216/2008: njegove su odredbe o ograničenjima vremena leta premještene u članak 28. stavak 1. točku (f) i članak 65. stavak 7., dok su njegove odredbe o mjerama koje Agencija poduzima u hitnom slučaju premještene u članak 65. stavak 6.;
 članak 68.: promjene se uglavnom temelje na kompromisu postignutom u Vijeću o inicijativi SES II +. U tom se članku posebno odražava koncept izjava o sukladnosti. Radi jasnoće, u njemu se predlaže nova struktura prema kojoj su predmet stavka 1. organizacije, a stavka 2. sustavi i sastavni dijelovi. Nadležnost Agencije s obzirom na sustave i sastavne dijelove je uvjetna – Agencija će biti odgovorna za certifikaciju sustava i sastavnih dijelova samo ako je tako propisano delegiranim aktima koje donosi Komisija;
 članak 69.: nadležnost Agencije za davanje odobrenja organizacijama s poslovnim nastanom izvan Unije ograničena je na organizacije izvan državnog područja za koje je država članica odgovorna na temelju Čikaške konvencije. Time je razjašnjeno pitanje nadležnog tijela za davanje odobrenja organizacijama smještenima u prekomorskim zemljama i područjima države članice;
 članak 70.: U odnosu na odgovarajuću odredbu Uredbe (EZ) br. 216/2008 dodan je novi stavak koji se odnosi na pomoć koju Agencija pruža Komisiji u provedbi Uredbe (EZ) br. 2111/2005;
 članak 71.: ta odredba odgovara članku 55. Uredbe (EZ) br. 216/2008. Tekst članka ažuriran je kako bi se u njemu odražavao najnoviji pristup Komisije istragama koje provode institucije i tijela Unije u državnim područjima država članica. Posebno je pojašnjeno da se istražne ovlasti Agencije moraju provoditi u skladu s primjenjivim odredbama nacionalnog prava države članice u kojoj se provodi istraga;
 članak 72.: članak je prilagođen na temelju dosadašnjeg iskustva u provedbi. Posebno je pojašnjeno da se globe u načelu izriču samo ako bi druge mjere za osiguravanje primjene propisa bile neodgovarajuće ili neproporcionalne.
 članak 73.: članak 24. i članak 54. Uredbe (EZ) br. 216/2008 spojeni su u taj članak. Tekst članka ažuriran je kako bi se u njemu odražavao najnoviji pristup Komisije istragama koje provode institucije i tijela EU-a u državnim područjima država članica. Posebno je pojašnjeno da se istražne ovlasti Agencije moraju provoditi u skladu s primjenjivim odredbama nacionalnog prava države članice u kojoj se provodi istraga; Dodana je i odredba kojom se Agenciju obvezuje da u svojem godišnjem izvješću o sigurnosti navede sažetak informacija o primjeni odredaba nove Uredbe i detaljnih pravila donesenih na temelju nje u svakoj državi članici;
 članak 74.: postojeći je članak proširen obvezivanjem Agencije da Komisiji pomaže u utvrđivanju ključnih tema istraživanja povezanih s područjima obuhvaćenim Uredbom. Nadalje, Agenciji je dana prateća uloga u pripremi i provedbi istraživačkih programa Unije. Uz to, člankom se Agenciji daje mogućnost sudjelovanja u istraživačkim projektima u području njezina stručnog znanja na temelju ad hoc bespovratnih sredstava iz Okvirnog programa Unije za istraživanje i inovacije te drugih programa financiranja;
 članak 75.: dodan je novi članak o zaštiti okoliša u civilnom zrakoplovstvu. Premda se njime ne proširuje sadašnje područje djelovanja Unije, predmet članka su međuovisnosti koje mogu postojati između mjera zaštite okoliša (npr. zabrana određenih kemijskih tvari) i drugih tehničkih područja regulacije zrakoplovstva, . Tim se člankom, uz to, obvezuje Agenciju da pomaže Komisiji u definiranju i koordinaciji politika zaštite okoliša u zračnom prometu te utvrđuje pravna osnova za izvješće o zaštiti okoliša u zračnom prometu koje Agencija treba objavljivati svake tri godine;
 članak 76.: dodan je novi članak o tehničkim aspektima zaštite zračnog prometa koji su izravno povezani sa sigurnošću. Predmet članka ponajprije su međuovisnosti koje mogu postojati između mjera zaštite u zračnom prometu (npr. sustavi zaključavanja pilotske kabine) i sigurnosti u zračnom prometu. Uz to, člankom se otvara mogućnost da se Komisija pri provedbi Uredbe (EZ) br. 300/2008 osloni na stručno znanje Agencije. Naposljetku, člankom se predlaže uspostava postupka kojim se Agenciji omogućuje poduzimanje mjera u području njezine nadležnosti, poput donošenja direktiva o plovidbenosti ili objave biltena sa sigurnosnim informacijama, radi zaštite civilnog zračnog prometa od djela nezakonitog ometanja. Predlaže se da takve mjere poduzima Agencija u dogovoru s Komisijom i nakon savjetovanja s državama članicama. Prije pristanka na mjeru koju predvidi Agencija, Komisija može tražiti mišljenje odbora za zaštitu zračnog prometa osnovanog u skladu s Uredbom (EZ) br. 300/2008;
 članak 77.: novim se odredbama u stavku 4. ovog članka predlaže uspostava baze podataka za pohranu informacija o razlikama između standarda ICAO-a i preporučenih praksi, s jedne strane, te odredaba predložene Uredbe i delegiranih i provedbenih akata koji će biti doneseni u skladu s njom s druge strane. U stavku 5. predlaže se odredba o suradnji Komisije, Agencije i nacionalnih nadležnih tijela putem mreže stručnjaka. Naposljetku, u stavku 6. pojašnjava se mogućnost da Agencija sudjeluje u projektima pomoći trećim zemljama i tehničke suradnje s njima na temelju ad hoc bespovratnih sredstava;
 članci 78. – 80.: predlažu se tri nova članka o ulozi Agencije u upravljanju kriznim situacijama, osposobljavanju u području zračnog prometa i provedbi jedinstvenog europskog neba;
 članci 81. – 103.: u promjenama predloženima u odnosu na Uredbu (EZ) br. 216/2008 odražavaju se dosadašnje iskustvo i standardne odredbe za agencije Unije koje su uvedene na temelju zajedničkog pristupa decentraliziranim agencijama iz 2012. Konkretno, predlaže se osnivanje izvršnog odbora koji pomaže upravnom odboru Agencije. Osnivanje lokalnih ureda uvjetovano je odobrenjem Komisije, upravnog odbora i dotične države članice. Pojašnjena su pravila u pogledu žalbenog odbora;
 članci 104. – 105.: odredbe o radnim metodama Agencije revidirane su uzimajući u obzir postojeću praksu;
 članci 106. – 108.: u promjenama predloženima u odnosu na Uredbu (EZ) br. 216/2008 odražavaju se dosadašnje iskustvo i standardne odredbe za agencije Unije koje su uvedene na temelju zajedničkog pristupa decentraliziranim agencijama iz 2012. kao i odredbe Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1271/2013 od 30. rujna 2013. o Okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 208. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
 8
 . Nadalje, pojednostavnjene su odredbe o prevođenju dokumenata koje obavlja Agencija (prevodit će se uzimajući u obzir sigurnosnu važnost dokumenta);
 članci 109. – 114.: u promjenama predloženima u odnosu na Uredbu (EZ) br. 216/2008 odražavaju se dosadašnje iskustvo i standardne odredbe za agencije Unije koje su uvedene na temelju zajedničkog pristupa decentraliziranim agencijama iz 2012. kao i odredbe Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1271/2013. Nadalje, u članku 109. stavku 1. predlaže se davanje ovlaštenja Agenciji za primanje ad hoc bespovratnih sredstava uvođenjem bespovratnih sredstava kao dodatnog izvora prihoda Agencije. Pristojbe za zračnu plovidbu povezane sa zadaćama nadležnog tijela povezane s ATM-om/ANS-om utvrđuju se kao daljnji izvor prihoda. Ta dva dodatna izvora financiranja kao i mogućnost prilagodbe broja osoblja koje se financira iz naknada i pristojbi u skladu s potrebama tržišta isto su tako elementi koje je Europski parlament preporučio u okviru rasprave o inicijativi Komisije SES II +. U članku 109. stavku 5. utvrđuje se da Agencija mora imati planiranje radnih mjesta i upravljanje resursima povezano s naknadama i pristojbama koji joj omogućuju brzu reakciju na fluktuacije prihoda od naknada i pristojbi. To bi trebalo tumačiti u vezi s člankom 109. stavkom 6. kojim se utvrđuje da se u nacrtu plana radnih mjesta s obzirom na osoblje Agencije koje se financira iz proračuna povezanog s naknadama i pristojbama koji Agencija predlaže na temelju pokazatelja radnog opterećenja i učinkovitosti odražavaju resursi potrebni za ispunjavanje zahtjeva industrije za certifikacijskim i drugim uslugama, čime se pridonosi konkurentnosti europskog zrakoplovnog sektora. Navedeni bi se pristup isto tako trebao primjenjivati na moguće prijenose odgovornosti s država članica na Agenciju, kako se predlaže u člancima od 53. do 55. Naposljetku, pri pripremi nacrta općeg proračuna u obzir treba uzeti i resurse potrebne za ispunjavanje potreba tržišta;
 članak 115.: članak je izmijenjen kako bi se jasnije opisalo koje se aktivnosti financiraju iz naknada i pristojbi. Nadalje, člankom se pojašnjava da se naknade i pristojbe moraju prilagoditi ako se ponavljaju znatni pozitivni ili negativni proračunski rezultati;
 Poglavlje VI. „Završne odredbe”:
 članci 116. – 117.: to su odredbe o ovlastima Komisije za donošenje delegiranih i provedbenih akata koji su potrebni na temelju nove Uredbe i njima se utvrđuju uvjeti za izvođenje tog delegiranja;
 članak 118.: članak je izmijenjen kako bi se pojasnili sudjelovanje europskih trećih zemalja u radu Agencije i uloga Agencije u dogovaranju radnih mehanizama s tim zemljama;
 članak 119.: to je novi članak koji proizlazi iz zajedničkog pristupa decentraliziranim agencijama iz 2012. i kojim se utvrđuje zahtjev za sklapanje sporazuma o sjedištu između Agencije i države članice domaćina;
 članak 120.: odnosi se na sankcije koje države članice određuju za povrede pravila te odgovara članku 68. Uredbe (EZ) br. 216/2008;
 članak 121.: tim su člankom utvrđena pravila koja se primjenjuju na obradu osobnih podataka;
 članak 122.: tim se člankom izvan snage stavlja sadašnja Uredba (EZ) br. 216/2008;
 članak 123.: tim se člankom uvode izmjene Uredbe (EZ) br. 1008/2008 koje su nužne za omogućivanje prijenosa nadležnosti za izdavanje svjedodžbi zračnih prijevoznika (AOC) između države članice i Agencije kao i među državama članicama. Nadalje, predlaže se uklanjanje zahtjeva za prethodnim odobrenjem ugovora o zakupu zrakoplova s posadom koji ne uključuju operatora iz treće zemlje. Naposljetku, izmjenom se pojašnjava da zrakoplov koji upotrebljava zračni prijevoznik Unije u slučaju ugovora o zakupu bez posade može biti registriran i u trećoj zemlji;
 članak 124.: tim se člankom uvode izmjene pravila Unije o istragama nesreća koja su utvrđena u Uredbi (EU) br. 996/2010 kako bi se izbjeglo to da nadležna tijela moraju pokretati pune istrage za nesreće između malih bespilotnih zrakoplova koje ne bi imale posljedice za cijeli sustav;
 članak 125.: tim se člankom izmjenjuju pravila Unije o izvješćivanju u vezi s događajima koja su utvrđena u Uredbi (EU) br. 376/2014 kako bi se izbjeglo to da događaji povezani s malim bespilotnim zrakoplovima koji imaju neznatan utjecaj na sigurnost sustava zračnog prometa stvore usko grlo u linijama izvješćivanja o događajima;
 članak 126.: u tom se članku navode prijelazna rješenja u pogledu definicija koje su u predloženoj Uredbi uklonjene ili izmijenjene, ali se još odražavaju u provedbenim propisima donesenima na temelju Uredbe (EZ) br. 216/2008;
 Prilog I.: predlaže se dodavanje laganih zrakoplova na električni pogon u područje primjene Priloga (promjenom pogonskog sustava i dodavanjem akumulatora povećava se masa ekvivalentnog tipa zrakoplova). Predlaže se i da se iz područja primjene nove Uredbe isključe mali baloni uzgonjeni vrućim zrakom za jednu osobu te da se prilagode granične vrijednosti za masu jedrilica. Bespilotni zrakoplovi premješteni su u Prilog IX.;
 Prilog II.: glavna promjena u odnosu na Uredbu (EZ) br. 216/2008 odnosi se na pojašnjenje da pri projektiranju zrakoplova treba uzeti u obzir aspekte kibernetičke sigurnosti (1.3.5.). Nadalje, u prilogu se odražavaju iskustva stečena praktičnom provedbom te uredbe i uvodi se koncept neugrađene opreme (uključujući bitne zahtjeve u pogledu neugrađene opreme);
 Prilog III.: dodan je novi Prilog s bitnim zahtjevima u pogledu ekološke sukladnosti koja se odnosi na proizvode kako je predviđeno člankom 9.;
 Prilog IV.: glavna se promjena odnosi na uvođenje dodatnih bitnih zahtjeva u pogledu kabinske posade. Nadalje, u prilogu se odražavaju iskustva stečena praktičnom provedbom Uredbe (EZ) br. 216/2008;
 Prilog V.: aspekti ekološke sukladnosti navedeni su u odjeljku 6. Izbrisani su bitni zahtjevi u pogledu kabinske posade iz Uredbe (EZ) br. 216/2008 jer su sada svi ti zahtjevi obuhvaćeni Prilogom IV. novoj Uredbi. Odjeljak 8. o dodatnim bitnim zahtjevima koji se odnose na određene složenije kategorije operacija usklađen je s tekstom članka 27. nove Uredbe. U odjeljak 8.4. dodani su aspekti kibernetičke sigurnosti. Naposljetku, u prilogu se odražavaju iskustva stečena praktičnom provedbom Uredbe (EZ) br. 216/2008;
 Prilog VI.: dodano je pojašnjenje o uvjetima pod kojima organizacija osnovana radi promicanja sportskog ili rekreativnog zrakoplovstva može biti akreditirana kao kvalificirani subjekt. Ti se uvjeti odnose na upravljanje i sprečavanje sukoba interesa;
 Prilog VII.: dodani su bitni zahtjevi u pogledu zemaljskih usluga (odjeljak 4.). Nadalje, u prilogu se odražavaju iskustva stečena praktičnom provedbom Uredbe (EZ) br. 216/2008;
 Prilog VIII.: bitnim zahtjevima u pogledu zrakoplovnih informacija i podataka (točka 2.1.3.) te integriteta sustava i sastavnih dijelova (točka 3.3.) dodani su aspekti kibernetičke sigurnosti. Nadalje, u promjenama se odražava kompromis postignut u Vijeću o inicijativi SES II + koju je bila predložila Komisija;
 Prilog IX.: Taj prilog, na koji se upućuje u člancima 45., 46. i 47., sadržava bitne zahtjeve za bespilotne zrakoplove u pogledu plovidbenosti, operacija i uključenih poduzeća. Uz to, bitni zahtjevi pružaju osnovu za izradu detaljnijih pravila koja bi činila „usklađeno zakonodavstvo Zajednice” u smislu Uredbe (EU) br. 765/2008;
 Prilog X.: Tablica s upućivanjima prikazuje povezanost odredaba Uredbe (EZ) br. 216/2008 i odredaba navedenih u ovom prijedlogu nove uredbe.
 2015/0277 (COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća
 (Tekst značajan za EGP)
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 100. stavak 2.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora
 9
 ,
 uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija
 10
 ,
 u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 (1)U svakom trenutku trebalo bi osigurati visoku i ujednačenu razinu sigurnosti i zaštite okoliša u civilnom zrakoplovstvu usvajanjem zajedničkih sigurnosnih pravila te mjerama kojima se osigurava sukladnost robe, osoba i organizacija uključenih u aktivnosti civilnog zrakoplovstva u Uniji s tim pravilima i pravilima donesenima u svrhu zaštite okoliša.
 (2)Uz to, zrakoplovi iz trećih zemalja koji lete u državno područje na koje se primjenjuju odgovarajuće odredbe Ugovora o Europskoj uniji („UEU”) i Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) („Ugovori”), unutar tog područja ili iz njega, trebali bi se na odgovarajući način nadzirati na razini Unije, u okviru ograničenja Konvencije o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu, potpisane u Chicagu 7. prosinca 1944. („Čikaška konvencija”), koje su sve države članice stranke.
 (3)Ne bi bilo primjereno da za sve zrakoplove vrijede zajednička pravila. S obzirom na njihov ograničen rizik za sigurnost civilnog zrakoplovstva, posebno bi zrakoplovi jednostavne izrade ili zrakoplovi koji se pretežno upotrebljavaju za lokalne letove te zrakoplovi kućne izrade ili posebno rijetki odnosno malobrojni zrakoplovi trebali ostati pod regulatornim nadzorom država članica, bez ikakve obveze koja bi iz ove Uredbe proizlazila za druge države članice da priznaju takva nacionalna rješenja.
 (4)Međutim, trebalo bi osigurati mogućnost primjene određenih odredaba ove Uredbe na određene tipove zrakoplova koji su izuzeti od odredaba ove Uredbe, posebice na one koji se proizvode industrijski i kojima bi slobodni promet unutar Unije mogao pogodovati. Stoga je organizacijama uključenim u projektiranje takvih zrakoplova potrebno omogućiti da od Komisiji zatraže da odluči da se zahtjevi Unije u pogledu projektiranja, proizvodnje i održavanja zrakoplova primjenjuju na nove tipove zrakoplova koje takve organizacije stavljaju na tržište.
 (5)Ne bi bilo primjereno da za sve aerodrome vrijede zajednička pravila. Aerodromi koji nisu otvoreni za javnu upotrebu i aerodromi koji uglavnom služe za rekreativno letenje ili za komercijalni zračni prijevoz osim onog koji je u skladu s postupcima instrumentalnog letenja, i koji imaju asfaltiranu uzletno-sletnu stazu kraću od 800 metara, trebali bi ostati pod regulatornim nadzorom država članica bez ikakve obveze koja bi iz ove Uredbe proizlazila za druge države članice da priznaju takva nacionalna rješenja.
 (6)Državama članicama potrebno je omogućiti da od odredaba ove Uredbe izuzmu aerodrome s malim opsegom prometa, uz prethodno odobrenje Komisije, pod uvjetom da dotični aerodromi unatoč tome ispunjavaju minimalne zajedničke sigurnosne ciljeve utvrđene u odgovarajućim bitnim zahtjevima. Ako država članica odobrava takva izuzeća, ta je izuzeća potrebno primjenjivati i na opremu koja se upotrebljava na dotičnom aerodromu te na pružatelje zemaljskih usluga i usluga upravljanja postupcima na stajanci koji djeluju na izuzetim aerodromima. Izuzeća koje su države članice odobrile aerodromima prije stupanja na snagu ove Uredbe trebala bi ostati valjana, pri čemu je potrebno osigurati da su informacije o tim izuzećima dostupne javnosti.
 (7)Države članice mogu smatrati poželjnim, posebno radi postizanja veće sigurnosti, interoperabilnosti ili učinkovitosti, da umjesto svojeg nacionalnog prava primjenjuju odredbe ove Uredbe na državne zrakoplove te na upravljanje zračnim prometom („ATM”) i usluge zračne plovidbe („ANS”) koje pruža vojska. To bi im trebalo biti dopušteno. Komisija bi trebala dobiti potrebne provedbene ovlasti za odlučivanje o takvim zahtjevima. Države članice koje se koriste tom mogućnosti trebale bi surađivati s Agencijom Europske unije za sigurnost zračnog prometa (dalje u tekstu: „Agencija”), posebno u pogledu pružanja informacija potrebnih za potvrđivanje da su ti zrakoplovi i aktivnosti u skladu s odgovarajućim odredbama nove Uredbe.
 (8)Mjere koje se u skladu s ovom Uredbom poduzimaju radi reguliranja civilnog zrakoplovstva u Uniji, uključujući njezine delegirane i provedbene akte, trebale bi biti odgovarajuće te proporcionalne prirodi i rizicima povezanima s različitim vrstama operacija i aktivnosti na koje se odnose. Isto bi tako trebale, koliko je to moguće, biti formulirane tako da postoji usmjerenost na ciljeve koje treba ostvariti, a pritom se omogućuju različiti načini ostvarenja tih ciljeva. Time bi se trebalo pridonijeti troškovno učinkovitijem postizanju potrebnih razina sigurnosti te poticanju tehničkih i operativnih inovacija. Trebalo bi primjenjivati priznate standarde i najbolje prakse industrije u slučajevima kad je utvrđeno da osiguravaju sukladnost s bitnim zahtjevima iz ove Uredbe.
 (9)Primjena načela dobrog upravljanja sigurnošću ključna je za stalno poboljšanje sigurnosti civilnog zrakoplovstva u Uniji, predviđanje sigurnosnih rizika u nastajanju i najbolju moguću upotrebu ograničenih tehničkih resursa. Stoga je potrebno utvrditi zajednički okvir za planiranje i provedbu mjera za poboljšanje sigurnosti. Radi toga bi Europski plan sigurnosti u zračnom prometu i Europski program sigurnosti u zračnom prometu trebalo sastaviti na razini Unije. Uz to, svaka bi država članica trebala pripremiti nacionalni program sigurnosti u zračnom prometu u skladu sa zahtjevima iz Priloga 19. Čikaškoj konvenciji. Taj bi program trebalo popratiti planom u kojem se opisuju mjere koje država članica poduzima za ublažavanje utvrđenih sigurnosnih rizika.
 (10)U skladu s odredbama iz Priloga 19. Čikaškoj konvenciji, države članice dužne su utvrditi prihvatljivu razinu sigurnosnih performansa u vezi sa zrakoplovnim aktivnostima u svojoj nadležnosti. Kako bi se državama članicama pomoglo da taj zahtjev ispune na koordinirani način, potrebno je u Europskom planu sigurnosti u zračnom prometu utvrditi prihvatljivu razinu sigurnosnih performansi za Uniju s obzirom na različite kategorije zrakoplovnih aktivnosti. Prihvatljiva razina sigurnosnih performansi ne bi trebala biti obvezujućeg karaktera, već bi se njome trebala izražavati ambicija Unije i država članica u pogledu sigurnosti civilnog zrakoplovstva.
 (11)Čikaškom konvencijom predviđeni su minimalni standardi za osiguranje sigurnosti civilnog zrakoplovstva i s tim povezane zaštite okoliša. Bitni zahtjevi Unije i daljnja pravila za njihovu provedbu utvrđeni ovom Uredbom trebali bi osigurati da države članice na ujednačen način ispunjavaju obveze iz Čikaške konvencije, uključujući obveze u pogledu trećih zemalja. Ako se pravila Unije razlikuju od minimalnih standarda utvrđenih u Čikaškoj konvenciji, države članice trebale bi o tome obavijestiti Međunarodnu organizaciju civilnog zrakoplovstva.
 (12)U skladu sa standardima i preporučenim praksama iz Čikaške konvencije, trebalo bi utvrditi bitne zahtjeve koji se primjenjuju na aeronautičke proizvode, dijelove, neugrađenu opremu, aerodrome i pružanje ATM-a/ANS-a. Nadalje, trebalo bi utvrditi i bitne zahtjeve koji se primjenjuju na osobe i organizacije uključene u operiranje zrakoplova, rad aerodroma i u pružanje ATM-a/ANS-a te bitne zahtjeve koji se primjenjuju na osobe i proizvode uključene u osposobljavanje i zdravstvene preglede članova posade zrakoplova i kontrolora zračnog prometa.
 (13)Bitni zahtjevi u pogledu ekološke sukladnosti projektiranja aeronautičkih proizvoda trebali bi se odnositi na buku zrakoplova i na emisije iz zrakoplova te bi se njima trebalo Uniji određivanje detaljnih tehničkih standarda koji su potrebni za zaštitu okoliša i ljudskog zdravlja od štetnih utjecaja zrakoplovnih operacija. Ti bi se zahtjevi trebali temeljiti na standardima i preporučenim praksama utvrđenim u Čikaškoj konvenciji.
 (14)Uz to, Unija bi trebala utvrditi bitne zahtjeve u pogledu sigurnog pružanja zemaljskih usluga.
 (15)S obzirom na sve veće oslanjanje civilnog zrakoplovstva na suvremene informacijske i komunikacijske tehnologije, trebalo bi utvrditi bitne zahtjeve radi osiguranja zaštite informacija koje upotrebljava sektor civilnog zrakoplovstva.
 (16)Aeronautički proizvodi, dijelovi i neugrađena oprema, aerodromi i njihova oprema, operatori zrakoplova i aerodroma, sustavi i pružatelji ATM-a/ANS-a, kao i piloti, kontrolori zračnog prometa, te osobe, proizvodi i organizacije uključeni u njihovo osposobljavanje i zdravstvene preglede, trebali bi biti certificirani ili licencirani nakon što se utvrdi njihova sukladnost s odgovarajućim bitnim zahtjevima ili, prema potrebi, drugim zahtjevima utvrđenima u ovoj Uredbi ili u skladu s njom. Komisiju bi trebalo ovlastiti za donošenje potrebnih detaljnih pravila za izdavanje tih certifikata i, prema potrebi, davanje izjava u tom smislu, uzimajući u obzir ciljeve Uredbe te prirodu predmetne aktivnosti i rizike povezane s njom.
 (17)Organizacijama uključenima u projektiranje i proizvodnju aeronautičkih proizvoda i dijelova trebalo bi omogućiti davanje izjave o sukladnosti projektiranja proizvoda i dijelova s odgovarajućim standardima industrije ako se smatra da se time osigurava prihvatljiva razina sigurnosti. Tu bi mogućnost trebalo ograničiti na proizvode koji se upotrebljavaju u lakom i sportskom zrakoplovstvu te podliježu odgovarajućim ograničenjima i uvjetima za osiguranje sigurnosti.
 (18)Budući da bespilotni zrakoplovi operiraju i u zračnom prostoru zajedno s tradicionalnim zrakoplovima, ovom bi Uredbom trebalo obuhvatiti takve zrakoplove bez obzira na njihovu radnu masu. Tehnologije bespilotnih zrakoplova sada omogućuju široki raspon mogućih operacija koje bi trebale podlijegati pravilima koja su proporcionalna riziku konkretne operacije ili vrste operacija.
 (19)Pravilima o bespilotnim zrakoplovima trebalo bi se što više pridonijeti postizanju sukladnosti s odgovarajućim pravima koja su zajamčena pravom Unije, posebno s pravom na poštovanje privatnog i obiteljskog života iz članka 7. Povelje o temeljnim pravima Europske unije i s pravom na zaštitu osobnih podataka iz članka 8. te Povelje i članka 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) te kako je uređeno Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka
 11
 .
 (20)Za neke tipove bespilotnih zrakoplova primjena odredaba ove Uredbe u vezi s certifikacijom, nadzorom i mjerama za osiguravanje primjene propisa, kao i odredaba koje se odnose na Agenciju, nije nužna za postizanje odgovarajućih razina sigurnosti. Na te bi slučajeve trebalo primjenjivati mehanizme nadzora tržišta predviđene zakonodavstvom Unije o usklađivanju u području proizvoda.
 (21)Kako bi se postigli ciljevi ove Uredbe, Komisija, Agencija i nadležna tijela država članica trebale bi, dijeljenjem resursa i zajedničkim radom, djelovati kao jedinstveni europski sustav sigurnosti u zračnom prometu.
 (22)Agencija i nacionalna nadležna tijela trebali bi raditi partnerski u svrhu boljeg otkrivanja situacija u kojima sigurnost nije zajamčena i, prema potrebi, poduzimanja korektivnih mjera. Posebno bi države članice trebale imati mogućnost međusobno ili Agenciji prenositi odgovornosti za provedbu ove Uredbe u vezi s certifikacijom, nadzorom i mjerama za osiguravanje primjene propisa, posebno kada je to nužno za veću sigurnost ili učinkovitiju upotrebu resursa. Isto je tako potrebno podržati države članice u obavljanju tih zadaća, ponajprije zajedničkog i prekograničnog nadzora, uspostavom učinkovitog okvira za udruživanje i dijeljenje zrakoplovnih inspektora i drugih stručnjaka s odgovarajućim stručnim znanjem.
 (23)Trebalo bi uspostaviti mehanizam izvanrednog nadzora koji će Komisija aktivirati ako provjereni dokazi budu ukazivali na ozbiljnu i trajnu nesposobnost države članice da osigura učinkovito obavljanje određenih ili svih svojih zadaća certifikacije, nadzora i osiguravanja primjene propisa u skladu s ovom Uredbom. U skladu s tim, ako takva situacija ugrožava sigurnost, a predmetna je država članica ne riješi na odgovarajući način, Agencija bi trebala moći privremeno preuzeti odgovornost za zadaće o kojima je riječ.
 (24)Kako bi se postigli glavni ciljevi ove Uredbe i ciljevi povezani sa slobodnim kretanjem robe, osoba, usluga i kapitala, certifikati koji su izdani i izjave koje su dane u skladu s ovom Uredbom te njezinim delegiranim i provedbenim aktima trebali bi vrijediti, bez dodatnih zahtjeva ili ocjenjivanja, u svim državama članicama.
 (25)Pri izdavanja certifikata u skladu s ovom Uredbom može biti potrebno uzeti u obzir certifikate ili drugu relevantnu dokumentaciju kojima se potvrđuje sukladnost, a koji su izdani u skladu s propisima trećih zemalja. To bi trebalo učiniti ako je tako propisano odgovarajućim međunarodnim sporazumima sklopljenima između Unije i trećih zemalja ili delegiranim aktima koje je Komisija donijela na temelju ove Uredbe, te u skladu s tim sporazumima ili delegiranim aktima.
 (26)S obzirom na pravila o priznavanju certifikata ili druge relevantne dokumentacije kojima se potvrđuje sukladnost, a koji su izdani u skladu s pravnim propisima trećih zemalja predviđenima ovom Uredbom, sve međunarodne sporazume sklopljene između države članice i trećih zemalja trebalo bi raskinuti ili prilagoditi ako takvi sporazumi nisu usklađeni s tim pravilima.
 (27)S obzirom na primjenu pravila iz ove Uredbe ili pravila donesenih na temelju nje, trebalo bi osigurati određeni stupanj fleksibilnosti kako bi se državama članicama omogućilo poduzimanje mjera nužnih da odmah reagiraju na probleme povezane sa sigurnošću zračnog prometa ili odobravanje izuzeća u slučaju određenih hitnih nepredviđenih okolnosti ili hitnih operativnih potreba, ovisno o odgovarajućim uvjetima kojima se osiguravaju, ponajprije, proporcionalnost, objektivni nadzor i transparentnost. Ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije na temelju članka 258. UFEU-a., Agencija i Komisija trebale bi, radi proporcionalnosti, mjere ili izuzeća o kojima je riječ ocjenjivati u svrhu izdavanja preporuke odnosno donošenja odluke samo ako im je trajanje dulje od jedne planske sezone zračnih prijevoznika, odnosno osam mjeseci. Ako je Agencija ujedno i nadležno tijelo za izdavanje određenih certifikata u skladu s ovom Uredbom, trebala bi biti ovlaštena i odobravati takva izuzeća u istim situacijama i pod istim uvjetima koji se primjenjuju na države članice. U tom bi pogledu trebalo i predvidjeti moguće izmjene, prema potrebi, odgovarajućih pravila utvrđenih u delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju ove Uredbe, ponajprije kako bi se omogućilo druge načine usklađivanja, a istodobno osiguralo prihvatljivu razinu sigurnosti civilnog zrakoplovstva u Uniji.
 (28)Kako bi se osigurala pravilna primjena ove Uredbe, uzimajući u obzir potrebu za utvrđivanjem, procjenjivanjem i ublažavanjem rizika za sigurnost civilnog zrakoplovstva, Komisija, Agencija i nacionalna nadležna tijela trebali bi razmjenjivati sve informacije koje su im dostupne u kontekstu primjene ove Uredbe. Radi toga bi Agenciji trebalo omogućiti da organizira strukturiranu suradnju za prikupljanje, razmjenu i analizu relevantnih informacija povezanih sa sigurnošću. U tu svrhu Agenciju bi trebalo ovlastiti za sklapanje potrebnih administrativnih dogovora.
 (29)Kako bi se olakšala razmjena informacija između država članica, Komisije i Agencije , uključujući podatke, bitnih za aktivnosti certifikacije, nadzora i osiguravanja primjene propisa, trebalo bi uspostaviti elektroničku bazu podataka za pohranu takvih informacija kojom će upravljati Agencija u suradnji s državama članicama i Komisijom.
 (30)Na postupke obrade osobnih podataka na temelju ove Uredbe primjenjuje se Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. U skladu s tom Direktivom, države članice mogu odrediti izuzeća i ograničenja s obzirom na neka prava i obveze utvrđene u toj Direktivi, uključujući ona u pogledu obrade medicinskih i zdravstvenih podataka. Obrada osobnih podataka, posebno medicinskih i zdravstvenih podataka, u okviru baze podataka u skladu s člankom 63. ove Uredbe nužna je kako bi se omogućila učinkovita suradnja između država članica na certifikaciji i nadzoru zdravstvene sposobnosti pilota. Razmjena osobnih podataka trebala bi biti regulirana strogim uvjetima i ograničena na ono što je apsolutno nužno za postizanje ciljeva ove Uredbe. S obzirom na to, načela iz Direktive 95/46/EZ trebalo bi, prema potrebi, dopuniti ili pojasniti u ovoj Uredbi.
 (31)Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća
 12
 , a posebno njezine odredbe o povjerljivosti i zaštiti obrade, primjenjuju se na obradu osobnih podataka koju Agencija obavlja kad ispunjava svoje odgovornosti u primjeni ove Uredbe odnosno, točnije, pri upravljanju bazom podataka u skladu s člankom 63. ove Uredbe. S obzirom na to, načela iz Uredbe (EZ) br. 45/2001 trebalo bi, prema potrebi, dopuniti ili pojasniti u ovoj Uredbi.
 (32)Agencija je osnovana Uredbom (EZ) br. 1592/2002 Europskog parlamenta i Vijeća
 13
 unutar postojeće institucionalne strukture i ravnoteže ovlasti Unije, neovisna je u pogledu tehničkih pitanja te ima pravnu, upravnu i financijsku autonomiju. Agencija je dodatne nadležnosti dobila u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008. Radi bolje prilagodbe novim zadaćama koje su joj dodijeljene ovom Uredbom, trebalo bi učiniti određene promjene u njezinoj strukturi i njezinu funkcioniranju.
 (33)U institucionalnom je sustavu Unije provedba prava Unije ponajprije u nadležnosti država članica. Stoga bi zadaće certifikacije, nadzora i osiguravanja primjene propisa koje su utvrđene ovom Uredbom te njezinim delegiranim i provedbenim aktima na nacionalnoj razini u načelu trebalo obavljati najmanje jedno nadležno tijelo država članica. U određenim jasno definiranim slučajevima, međutim, Agenciju bi isto tako trebalo ovlastiti za obavljanje tih zadaća kako je navedeno u ovoj Uredbi. U tim bi slučajevima Agenciji trebalo dopustiti i poduzimanje potrebnih mjera povezanih s operiranjem zrakoplova, osposobljenošću članova posade zrakoplova ili upotrebom zrakoplova iz trećih zemalja ako je to najbolji način osiguravanja ujednačenosti i olakšavanja funkcioniranja unutarnjeg tržišta.
 (34)Agencija bi Komisiji trebala pružiti tehničko stručno znanje u pripremi potrebnih propisa te, prema potrebi, pomagati državama članicama i industriji u njihovoj provedbi. Trebala bi moći izdavati certifikacijske specifikacije i upute, izrađivati tehničke nalaze i, prema potrebi, izdavati certifikate ili registrirati izjave.
 (35)Globalni navigacijski satelitski sustavi, posebno program Unije Galileo, imat će ključnu ulogu u uvođenju europskog sustava upravljanja zračnim prometom. U tom pogledu, Agenciju bi trebalo ovlastiti za razvoj nužnih tehničkih specifikacija i certifikaciju organizacija koje pružaju paneuropski ATM/ANS kako bi se osigurala visoka i ujednačena razina sigurnosti, interoperabilnosti i operativne učinkovitosti.
 (36)Uredbom (EZ) br. 2111/2005 Europskog parlamenta i Vijeća
 14
 Agenciji je uvedena obveza priopćavanja svih informacija koje bi mogle biti relevantne za ažuriranje liste zračnih prijevoznika na koje se, zbog sigurnosnih razloga, primjenjuje zabrana letenja u Uniji. Nadalje, Agencija bi Komisiji trebala pomagati u provedbi Uredbe (EZ) br. 2111/2005 obavljanjem potrebnih ocjenjivanja operatora iz trećih zemalja i tijela odgovornih za njihov nadzor te Komisiji davati odgovarajuće preporuke.
 (37)Kako bi se osigurala usklađenost s ovom Uredbom, trebalo bi omogućiti određivanje globa i/ili periodičnih novčanih kazni imateljima certifikata koje je izdala Agencija te poduzećima koja su Agenciji dala izjavu ako su povrijedili pravila koja se primjenjuju na njih u skladu s ovom Uredbom. Takve bi globe i periodične novčane kazne određivala Komisija na preporuku Agencije. U tom pogledu, Komisija bi, s obzirom na okolnosti svakog pojedinog slučaja, trebala na takve povrede odgovoriti na proporcionalan i odgovarajući način, uzimajući u obzir druge moguće mjere kao što je oduzimanje certifikata.
 (38)Radi doprinosa ujednačenoj primjeni ove Uredbe, Agenciju bi trebalo ovlastiti za praćenje, među ostalim i obavljanjem inspekcijskih pregleda, primjenjuju li je tako države članice.
 (39)Agencija bi Komisiji trebala pomagati u definiranju istraživačke politike i provedbi istraživačkih programa Unije na temelju svojeg tehničkog stručnog znanja. Trebalo bi joj omogućiti da provodi neodgodivo potrebna istraživanja i sudjeluje u ad hoc istraživačkim projektima u skladu s Okvirnim programom za istraživanje i inovacije ili drugim privatno ili javno financiranim programima u Uniji i izvan nje.
 (40)Uzimajući u obzir postojeće međuovisnosti između sigurnosti i zaštite u civilnom zrakoplovstvu, Agencija bi trebala sudjelovati u suradnji u pogledu područja zaštite zračnog prometa, uključujući kibernetičku sigurnost. Trebala bi svojim stručnim znanjem pomagati Komisiji i državama članicama u provedbi pravila Unije u tom području.
 (41)Agencija bi, na zahtjev, trebala pomagati državama članicama i Komisiji u području međunarodnih odnosa kad je riječ o pitanjima uređenima ovom Uredbom, posebno u pogledu usklađivanja pravila i uzajamnog priznavanja certifikata. Trebala bi imati pravo, uz prethodno odobrenje Komisije, uspostavljati odgovarajuće odnose, radnim mehanizmima, s nadležnim tijelima trećih zemalja i međunarodnim organizacijama koje su nadležne za pitanja uređena ovom Uredbom. U svrhu promicanja sigurnosti na svjetskoj razini, s obzirom na visoke standarde koji se primjenjuju u Uniji, Agenciji bi trebalo omogućiti da, u području svoje nadležnosti, sudjeluje u ad hoc projektima tehničke suradnje, istraživanja i pomoći s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama. Nadalje, Agencija bi Komisiji trebala pomagati u provedbi zakonodavstva Unije u ostalim tehničkim područjima reguliranja civilnog zrakoplovstva, poput zaštite ili jedinstvenog europskog neba, u kojima Agencija ima odgovarajuće stručno znanje.
 (42)Radi promicanja najboljih praksi i ujednačene primjene zakonodavstva Unije u području sigurnosti u zračnom prometu, Agencija se može pobrinuti za osposobljavanje.
 (43)Upravljanje Agencijom i njezin rad trebali bi biti u skladu s načelima iz Zajedničke izjave Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o decentraliziranim agencijama od 19. srpnja 2012.
 (44)Države članice i Komisija trebale bi biti zastupljene u upravnom odboru Agencije kako bi učinkovito kontrolirale funkcioniranje Agencije. Upravnom odboru trebalo bi povjeriti potrebne ovlasti, osobito za imenovanje izvršnog direktora te za donošenje konsolidiranog godišnjeg izvješća o aktivnostima, programskog dokumenta, godišnjeg proračuna i financijskih pravila koja se primjenjuju na Agenciju.
 (45)Radi transparentnosti, zainteresiranim bi stranama trebalo dodijeliti status promatrača u upravnom odboru Agencije.
 (46)Kako bi upravni odbor pravilno ispunjavao svoje dužnosti, trebao bi mu pomagati izvršni odbor, koji bi ponajprije pripremao odluke upravnog odbora i savjetovao izvršnog direktora Agencije o provedbi tih odluka.
 (47)Javni interes nalaže da Agencija svoju aktivnost u vezi sa sigurnošću temelji isključivo na neovisnom stručnom znanju, strogo primjenjujući ovu Uredbu te delegirane i provedbene akte donesene na temelju ove Uredbe. Zato bi odluke Agencije u vezi sa sigurnošću trebao donositi njezin izvršni direktor, koji bi trebao raspolagati visokim stupnjem fleksibilnosti kad je riječ o dobivanju mišljenja i organiziranju unutarnjeg funkcioniranja Agencije.
 (48)Strankama na koje utječu odluke Agencije trebalo bi omogućiti da raspolažu pravnim lijekovima na način koji odgovara prirodi predmetnog područja zrakoplovstva. Stoga bi trebalo uspostaviti odgovarajući žalbeni mehanizam za preispitivanje odluka Agencije pred specijaliziranim žalbenim odborom, protiv čijih je odluka moguće podnijeti tužbu Sudu Europske unije u skladu s UFEU-om.
 (49)Sve odluke koje Komisija donosi na temelju ove Uredbe podliježu preispitivanju Suda Europske unije u skladu s UFEU-om. Sud Europske unije trebao bi, u skladu s člankom 261. UFEU-a, imati neograničenu nadležnost u pogledu odluka kojima Komisija određuje globe ili periodične novčane kazne.
 (50)Kad Agencija izrađuje nacrte općih pravila koja bi trebala provoditi nacionalna tijela, trebala bi se savjetovati s državama članicama. Nadalje, ako bi pravila mogla imati važne društvene posljedice, Agencija bi se trebala na odgovarajući način savjetovati s dionicima, uključujući socijalne partnere Unije, prilikom pripreme odgovarajućih nacrta pravila.
 (51)U svrhu učinkovitog obavljanja svojih zadaća na temelju ove Uredbe, Agencija bi, prema potrebi, trebala surađivati s ostalim institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije u područjima u kojima njihove aktivnosti utječu na tehničke aspekte civilnog zrakoplovstva. Agencija bi posebno trebala surađivati s Europskom agencijom za kemikalije na razmjeni informacija o sigurnosti kemijskih tvari, njihovom utjecaju na sigurnost u zračnom prometu i povezanim znanstvenim i tehničkim aspektima. Kada je potrebno savjetovanje u vezi s vojnim aspektima, Agencija bi trebala uključiti Europsku obrambenu agenciju.
 (52)Javnosti treba dati odgovarajuće informacije o razini sigurnosti civilnog zrakoplovstva i s tim povezane zaštite okoliša, uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća te odgovarajuće nacionalno zakonodavstvo.
 (53)Kako bi se zajamčila potpuna autonomija i neovisnost Agencije, trebalo bi joj odobriti autonomni proračun koji se ponajprije financira iz doprinosa Unije te iz naknada i pristojbi koje plaćaju korisnici europskog sustava sigurnosti u zračnom prometu. Financijski doprinosi koje Agencija primi od država članica, trećih zemalja i drugih subjekata ili osoba ne bi smjeli ugroziti njezinu neovisnost i nepristranost. U pogledu doprinosa Unije i drugih subvencija koje se isplaćuju iz općeg proračuna Europske unije trebao bi se primjenjivati proračunski postupak Unije, dok bi reviziju računovodstvenih izvješća trebao obavljati Revizorski sud. Kako bi se Agenciji omogućilo sudjelovanje u svim relevantnim budućim projektima, trebalo bi joj omogućiti primanje bespovratnih sredstava. Prihodi Agencije trebali bi uključivati pristojbe koje se plaćaju u skladu s Uredbom (EU) br. XXX/XXXX o provedbi jedinstvenog europskog neba tako da odražavaju načelo „korisnik plaća”.
 (54)Kako bi se osiguralo da Agencija može pravodobno i učinkovito odgovoriti na potražnju za aktivnostima koje obavlja, posebno u pogledu certifikacije i aktivnosti povezanih s mogućim prijenosima odgovornosti s država članica, uz istodobno poštovanje razboritog financijskog upravljanja, u planu radnih mjesta trebalo bi uzeti u obzir resurse potrebne da se pravodobno i učinkovito ispune zahtjevi za certifikaciju i druge aktivnosti Agencije, uključujući one koji proizlaze iz prijenosa odgovornosti u skladu s člancima 53., 54. i 55. Radi toga trebalo bi utvrditi skup pokazatelja za mjerenje radnog opterećenja i učinkovitosti Agencije s obzirom na aktivnosti financirane iz naknada i pristojbi. Uzimajući u obzir te pokazatelje, Agencija bi svoje planiranje radnih mjesta i upravljanje resursima povezano s naknadama i pristojbama trebala prilagoditi tako da može na odgovarajući način odgovoriti na takvu potražnju te na sve fluktuacije prihoda od naknada i pristojbi.
 (55)Potrebno je uspostaviti odgovarajuće mjere kako bi se osigurala potrebna zaštita povjerljivih informacija povezanih sa sigurnošću.
 (56)Naknade i pristojbe koje naplaćuje Agencija trebalo bi utvrditi na transparentan, pošten, nediskriminirajući i ujednačen način. Njima se ne bi trebala ugroziti konkurentnost predmetne industrije Unije. Nadalje, trebalo bi ih utvrditi na osnovi kojom se u obzir uzima platežna sposobnost predmetnih pravnih ili fizičkih osoba, posebno malih i srednjih poduzeća.
 (57)Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dati provedbene ovlasti. Te bi ovlasti trebalo provoditi u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća
 15
 .
 (58)U opravdanim slučajevima povezanima s izuzećima od odredaba ove Uredbe, mehanizmom izvanrednog nadzora, korektivnim i zaštitnim mjerama, Komisija bi trebala donositi odmah primjenjive provedbene akte ako postoje opravdani i nezaobilazni razlozi za hitnost.
 (59)Kako bi se u obzir uzimale tehnološke, znanstvene, operativne ili sigurnosne potrebe –izmjenom ili dopunom odredaba o plovidbenosti, zaštiti okoliša, članovima posade zrakoplova, letačkim operacijama, aerodromima, ATM-u/ANS-u, kontrolorima zračnog prometa, operatorima iz trećih zemalja, nadzoru, mjerama za osiguravanje primjene propisa, fleksibilnosti, globama i periodičnim novčanim kaznama te naknadama i pristojbama, kao i zahtjeva utvrđenih u prilozima ovoj Uredbi – Komisiji bi trebalo delegirati ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, među njima i ona na stručnoj razini. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.
 (60)Trebalo bi nastojati postići sudjelovanje europskih trećih zemalja kako bi se osiguralo poboljšanje sigurnosti civilnog zrakoplovstva u cijeloj Europi. Države koje su s Unijom sklopile međunarodne sporazume o prenošenju i primjeni pravne stečevine Unije u području koje je uređeno ovom Uredbom trebale bi se pridružiti radu Agencije u skladu s uvjetima utvrđenima u okviru tih sporazuma.
 (61)Ovom se Uredbom uspostavljaju zajednička pravila u području civilnog zrakoplovstva i te u njoj ostaje osnivanje Agencije. Stoga bi Uredbu (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća
 16
 trebalo staviti izvan snage.
 (62)Promjene u ovoj Uredbi utječu na provedbu drugih zakonodavnih akata Unije. Stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti Uredbu (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća
 17
 , Uredbu (EU) br. 996/2010 Europskog parlamenta i Vijeća
 18
 , te Uredbu (EU) br. 376/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
 19
 .
 (63)Uredbu (EZ) br. 1008/2008 trebalo bi izmijeniti kako bi se uzela u obzir mogućnost predviđena ovom Uredbom da Agencija može postati nadležno tijelo za izdavanje i nadzor svjedodžbi zračnih prijevoznika. Uz to, uzimajući u obzir sve veću važnost zračnih prijevoznika s operativnim sjedištima u više država članica, iz čega proizlazi da nadležno tijelo za operativnu dozvolu i nadležno tijelo za svjedodžbu zračnog prijevoznika više ne moraju nužno biti isto tijelo, potrebno je pojačati učinkovit nadzor nad tim zračnim prijevoznicima. Stoga bi Uredbu (EZ) br. 1008/2008 trebalo izmijeniti kako bi se osigurala bliska suradnja između nadležnih tijela odgovornih za nadzor u pogledu svjedodžbe zračnog prijevoznika odnosno operativne dozvole.
 (64)Budući da države članice, zbog znatno transnacionalne prirode zrakoplovstva i njegove složenosti, ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve ove Uredbe, a to su uspostava i održavanje visoke ujednačene razine sigurnosti civilnog zrakoplovstva uz istodobno osiguravanje visoke ujednačene razine zaštite okoliša, nego ih se, zbog toga što se ova Uredba odnosi na cijelu Uniju, može bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ovom se Uredbom ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje tih ciljeva,
 DONIJELI SU OVU UREDBU:
 POGLAVLJE I.
 Načela
 Članak 1.
 Predmet i ciljevi
 1.Glavni je cilj ove Uredbe uspostaviti i održati visoku ujednačenu razinu sigurnosti civilnog zrakoplovstva u Uniji, a pritom osigurati visoku ujednačenu razinu zaštite okoliša.
 2.Ovom se Uredbom još nastoji:
 (a)pridonijeti široj zrakoplovnoj politici Unije te poboljšanju cjelokupne učinkovitosti sektora civilnog zrakoplovstva;
 (b)olakšati, u područjima obuhvaćenima ovom Uredbom, slobodno kretanje rȏba, osoba, usluga i kapitala, osigurati ravnoprave uvjete svimsudionicima na unutarnjem zrakoplovnom tržištu te poboljšati konkurentnost zrakoplovne industrije Unije;
 (c)promicati troškovnu učinkovitost regulatornih i certifikacijskih postupaka te optimalnu upotrebu resursa na nacionalnoj razini i razini Unije;
 (d)pridonijeti, u područjima obuhvaćenima ovom Uredbom, uspostavljanju i održavanju visoke ujednačene razine sigurnosti civilnog zrakoplovstva;
 (e)pomagati državama članicama u ispunjavanju njihovih obveza iz Čikaške konvencije, osiguravanjem zajedničkog tumačenja i ujednačene provedbe njezinih odredaba;
 (f)diljem svijeta promicati stajališta Unije o standardima i pravilima u civilnom zrakoplovstvu uspostavljanjem odgovarajuće suradnje s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama;
 (g)promicati istraživanje i inovacije, među ostalim i u regulatornim i certifikacijskim postupcima;
 (h)promicati, u područjima obuhvaćenima ovom Uredbom, tehničku i operativnu interoperabilnost.
 3.Ciljevi iz stavaka 1. i 2. ostvaruju se, među ostalim:
 (a)izradom, donošenjem i ujednačenom primjenom svih potrebnih akata;
 (b)osiguravanjem da izjave i certifikati izdani u skladu s ovom Uredbom i njezinim delegiranim i provedbenim aktima vrijede u cijeloj Uniji, bez ikakvih dodatnih zahtjeva;
 (c)razvojem, uz sudjelovanje standardizacijskih i drugih industrijskih tijela, detaljnih tehničkih standarda koji se upotrebljavaju kao način usklađivanja s ovom Uredbom i, prema potrebi, delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju ove Uredbe;
 (d)osnivanjem neovisne Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa („Agencija”);
 (e)tako što nacionalna nadležna tijela i Agencija ujednačeno provode sve potrebne akte u okvirima svojih područja nadležnosti;
 (f)prikupljanjem, analizom i razmjenom informacija koje služe za odlučivanje na temelju dokaza;
 (g)poduzimanjem inicijativa za podizanje svijesti i promicanje, uključujući osposobljavanje, komunikaciju i širenje bitnih sigurnosnih informacija.
 Članak 2
 Područje primjene
 1.Ova se Uredba primjenjuje na:
 (a)projektiranje i proizvodnju zrakoplova koje obavljaju fizičke ili pravne osobe pod nadzorom Agencije ili države članice;
 (b)projektiranje, proizvodnju, održavanje i operiranje zrakoplova te na povezane proizvode, dijelove i neugrađenu opremu ako je zrakoplov:
 i.registriran u državi članici, osim ako je i u mjeri u kojoj je država članica svoje odgovornosti na temelju Čikaške konvencije prenijela na treću zemlju pa zrakoplovom upravlja operator iz treće zemlje,
 ii.registriran u trećoj zemlji i njime upravlja operator koji ima poslovni nastan, boravište ili glavno mjesto poslovanja na državnom području na koje se primjenjuju Ugovori;
 (c)operiranje zrakoplova na letovima u zračni prostor jedinstvenog europskog neba, unutar tog prostora, odnosno iz njega kojima upravlja operator iz treće zemlje;
 (d)projektiranje, proizvodnju, održavanje i rad aerodromske opreme koja se upotrebljava ili se namjerava upotrebljavati na aerodromima iz točke (e) te pružanje usluga upravljanja postupcima na stajanci i zemaljskim usluga na tim aerodromima;
 (e)projektiranje, održavanje i rad aerodroma koji se nalaze na državnom području na koje se primjenjuju Ugovori te koji su:
 i.otvoreni za javnu upotrebu,
 ii.služe za komercijalni zračni prijevoz,
 iii.služe za operacije upotrebom postupaka instrumentalnog prilaza ili odlaska i
 iv.imaju asfaltiranu uzletno-sletnu stazu duljine 800 metara ili više ili služe samo za helikoptere;
 (f)ne dovodeći u pitanje zakonodavstvo Unije i nacionalno zakonodavstvo o zaštiti okoliša i prostornom planiranju, zaštitu okolice aerodroma iz točke (e);
 (g)pružanje funkcije upravljanja zračnim prometom i usluga u zračnoj plovidbi („ATM/ANS”) u zračnom prostoru jedinstvenog europskog neba te projektiranje, proizvodnju, održavanje i rad sustava i sastavnih dijelova koji se upotrebljavaju u pružanju ATM-a/ANS-a;
 (h)projektiranje, proizvodnju, održavanje i operacije bespilotnih zrakoplova, njihovih motora, propelera, dijelova i neugrađene opreme te opreme za daljinsko upravljanje bespilotnim zrakoplovom ako takvim zrakoplovima u zračnom prostoru jedinstvenog europskog neba upravlja operator s poslovnim nastanom ili boravištem na državnom području na koje se primjenjuju Ugovori.
 2.Ova se Uredba primjenjuje i na osoblje i organizacije koji sudjeluju u djelatnostima iz stavka 1.
 3.Ova se Uredba ne primjenjuje na:
 (a)državne zrakoplove i njihove proizvode, dijelove i neugrađenu opremu te osoblje i organizacije uključene u aktivnosti i službe koje obavljaju državni zrakoplovi;
 (b)aerodrome ili dijelove aerodroma te opremu, osoblje i organizacije koje nadzire i kojima upravlja vojska;
 (c)ATM/ANS, uključujući sustave i sastavne dijelove, osoblje i organizacije koje pruža ili na raspolaganje stavlja vojska;
 (d)projektiranje, proizvodnju, održavanje i operiranje zrakoplova čije operiranje ima nizak rizik za sigurnost u zračnom prometu, kako je navedeno u Prilogu I., te osoblje i organizacije koji su uključeni u te aktivnosti.
 U pogledu točke (a), države članice osiguravaju da se aktivnosti i službe državnih zrakoplova iz te točke obavljaju uz uzimanje u obzir ciljeva ove Uredbe. Nadalje, države članice osiguravaju da su državni zrakoplovi, prema potrebi, odvojeni od drugih zrakoplova.
 U pogledu točke (d), ako je to potrebno zbog tehničkog ili operativnog razvoja, a posebno u slučaju uvođenja novih proizvodnih tehnika ili novih tehnologija, te u mjeri u kojoj je to opravdano s obzirom na nizak rizik za sigurnost u zračnom prometu koji operacije predmetnog zrakoplova predstavljaju, Komisiju se ovlašćuje donositi delegirane akte u skladu s člankom 117. kako bi prilagodila sljedeće kriterije utvrđene u Prilogu I.:
 i.datume iz točke (a) podtočke i. tog Priloga;
 ii.granične vrijednosti za masu, brzinu i obujam vrućeg zraka iz točaka (e), (f), (g), (h), (i) i (j) tog Priloga.
 4.Organizacija odgovorna za projektiranje određenog tipa zrakoplova može od Komisije zahtijevati da odluči da se odjeljak I. poglavlja III. primjenjuje na projektiranje, proizvodnju i održavanje tog tipa zrakoplova te na osoblje i organizacije uključene u te djelatnosti u sljedećim slučajevima:
 (a)predmetni tip zrakoplova pripada u područje primjene točaka (e), (f), (g), (h), (i) ili (j) Priloga I.;
 (b)taj je tip zrakoplova namijenjen za serijsku proizvodnju i
 (c)projekt tog tipa zrakoplova nije odobren u skladu s nacionalnim propisima države članice.
 Komisija na temelju tog zahtjeva, nakon što se posavjetuje s Agencijom i državom članicom u kojoj predmetna organizacija ima glavno mjesto poslovanja, odlučuje jesu li kriteriji iz prvog podstavka ispunjeni. Ta se odluka donosi provedbenim aktom koji se donosi u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 116. stavka 2. te se objavljuje u Službenom listu Europske unije. Nadalje, Agencija tu odluku unosi u bazu podataka iz članka 63.
 Od datuma navedenog u toj provedbenoj odluci, projektiranje, proizvodnja i održavanje predmetnog tipa zrakoplova te osoblje i organizacije uključeni u te djelatnosti reguliraju se isključivo odredbama iz odjeljka I. poglavlja III. te delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju tih odredaba. U tom se slučaju na predmetni tip zrakoplova primjenjuju i odredbe iz poglavlja IV. i V. koje se odnose na primjene odredaba iz odjeljka I. poglavlja III.
 5.Ne dovodeći u pitanje članak 8. Uredbe (EU) br. XXX/XXXX o provedbi jedinstvenog europskog neba (preinaka), države članice osiguravaju da vojni objekti iz stavka 3. točke (b) ovog članka koji su otvoreni za opći zračni promet te ATM/ANS iz stavka 3. točke (c) ovog članka koje u općem zračnom prometu pruža ili na raspolaganje stavlja vojska pružaju razinu sigurnosti koja je ekvivalentna onoj koja proizlazi iz bitnih zahtjeva navedenih u prilozima VII. i VIII. ovoj Uredbi.
 6.Države članice mogu odlučiti da se odredbe iz odjeljaka I., II., III., V., VI. ili VII. poglavlja III. primjenjuju na neke ili sve djelatnosti iz stavka 3. točaka (a) i (c) ovog članka te na osoblje i organizacije uključene u te djelatnosti.
 U tom slučaju dotična država članica o svojoj namjeri obavješćuje Komisiju i Agenciju. Ta obavijest sadržava sve bitne informacije, a posebno:
 (a)odjeljak ili odjeljke koje namjerava primijeniti;
 (b)predmetne djelatnosti, osoblje i organizacije;
 (c)razloge za predloženu odluku i
 (d)datum na koji predložena odluka stupa na snagu.
 Nakon što se posavjetuje s Agencijom, Komisija odlučuje mogu li se, s obzirom na karakteristike predmetnih djelatnosti, osoblja i organizacija te svrhu i sadržaj odredaba odjeljka ili odjeljaka o kojima je obaviještena, predmetne odredbe učinkovito primjenjivati i, prema potrebi, pod kojim uvjetima. Odluka Komisije, koja se donosi provedbenim aktom, donosi se u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 116. stavka 2. te se objavljuje u Službenom listu Europske unije. Agencija tu odluku unosi u bazu podataka iz članka 63.
 Dotična država članica primjenjuje odredbe odjeljka ili odjeljaka o kojima je obavijestila Komisiju samo nakon pozitivne odluke Komisije i, prema potrebi, nakon što osigura da su uvjeti priloženi toj odluci ispunjeni. U tom slučaju, od datuma navedenog u odluci države članice, predmetne djelatnost, osoblje i organizacije reguliraju se isključivo tim odredbama te odredbama delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju tih odredaba. U tom se slučaju primjenjuju i odredbe iz poglavlja IV. i V. koje se odnose na primjenu odredaba iz odjeljka ili odjeljaka navedenih u obavijesti s obzirom na predmetne , osoblje i organizacije.
 Komisija, Agencija i nadležna tijela dotične države članice surađuju u svrhu primjene ovog stavka.
 Države članice mogu odlučiti opozvati svoje odluke donesene u skladu s ovim stavkom. U tom slučaju dotična država članica o tome obavješćuje Komisiju i Agenciju. Ta se obavijest objavljuje u Službenom listu Europske unije, a Agencija je unosi u bazu podataka iz članka 63. Dotičnoj se državi članici osigurava odgovarajuće prijelazno razdoblje.
 7.Države članice mogu odlučiti od odredaba ove Uredbe izuzeti projektiranje, proizvodnju, održavanje i rad aerodroma te opremu koja se upotrebljava na tom aerodromu ako taj aerodrom na godinu nema više od 10 000 putnika ni više od 850 kretanja povezanih s teretnim operacijama, pod uvjetom da se takvim izuzećem ne ugrožava sukladnost s bitnim zahtjevima iz članka 29.
 U takvom slučaju dotična država članica obrazloženim podneskom obavješćuje Komisiju i Agenciju da namjerava donijeti takvu odluku. Taj podnesak sadržava sve bitne informacije u vezi s predloženom odlukom.
 Nakon što se posavjetuje s Agencijom, Komisija odlučuje jesu li kriteriji iz prvog podstavka ispunjeni. Odluka Komisije, koja se donosi provedbenim aktom, donosi se u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 116. stavka 2. te se objavljuje u Službenom listu Europske unije. Agencija tu odluku unosi u bazu podataka iz članka 63.
 Dotična država članica donosi predloženu odluku samo nakon pozitivne odluke Komisije. U tom slučaju, od datuma navedenog u odluci države članice, projektiranje, održavanje i rad predmetnog aerodroma, uključujući njegovu opremu, više se ne reguliraju odredbama iz ove Uredbe te delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju ove Uredbe.
 Države članice svake godine pregledavaju podatke o prometu na aerodromima koje su izuzele u skladu s ovim stavkom. Ako se u tim pregledima pokaže da, tijekom tri uzastopne godine, jedan od tih aerodroma na godinu ima više od 10 000 putnika i više od 850 kretanja povezanih s teretnim operacijama, dotična država članica ukida izuzeće za taj aerodrom. U tom slučaju o tome obavješćuje Komisiju i Agenciju. Odluka o ukidanju izuzeća objavljuje se u Službenom listu Europske unije, a Agencija je unosi u bazu podataka iz članka 63.
 Odredbe ovog stavka ne utječu na izuzeća koja su države članice odobrile u skladu s člankom 4. stavkom 3.b Uredbe (EZ) br. 216/2008. Odluke o odobravanju tih izuzeća objavljuju se u Službenom listu Europske unije, a Agencija ih unosi u bazu podataka iz članka 63.
 Članak 3.
 Definicije
 Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
 (1)„nadzor” znači kontinuirano provjeravanje koje obavlja nadležno tijelo ili se obavlja u njegovo ime da su zahtjevi na temelju kojih je certifikat izdan ili zahtjevi za koje je dana izjava još ispunjeni;
 (2)„Čikaška konvencija” znači Konvencija o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu i njezini prilozi, potpisana u Chicagu 7. prosinca 1944.;
 (3)„proizvod” znači zrakoplov, motor ili propeler;
 (4)„dio” znači svaki dio zrakoplova osim motora ili propelera;
 (5)„sastavni dio ATM-a/ANS-a” znači svaki sastavni dio kako je definirano u članku 2. stavku 19. Uredbe (EU) br. XXX/XXXX
 20
 ;
 (6)„certifikacija” znači svaki oblik priznavanja u skladu s ovom Uredbom, na temelju odgovarajuće ocjene, da je organizacija ili osoba, proizvod, dio, neugrađena oprema, aerodrom, aerodromska oprema , sustav ATM/ANS, sastavni dio ATM-a/ANS-a ili uređaj za osposobljavanje koji simulira let u skladu s primjenjivim zahtjevima iz ove Uredbe te delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju nje te izdavanje odgovarajućeg certifikata kojim se potvrđuje takva sukladnost;
 (7)„izjava” znači svaka pisana izjava dana u skladu s ovom Uredbom pod isključivom odgovornošću pravne ili fizičke osobe koja podliježe ovoj Uredbi, a kojom se potvrđuje sukladnost s primjenjivim zahtjevima iz ove Uredbe te iz delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju nje u pogledu organizacije ili osobe, proizvoda, dijela, neugrađene opreme, aerodromske opreme, sustava ATM/ANS ili sastavnog dijela ATM-a/ANS-a;
 (8)„kvalificirani subjekt” znači akreditirana pravna ili fizička osoba kojoj Agencija ili nacionalno zrakoplovno tijelo može dodijeliti određene zadaće certifikacije ili nadzora u skladu s ovom Uredbom koje su pod kontrolom i odgovornošću Agencije, odnosno navedenog tijela;
 (9)„certifikat” znači svaki certifikat, odobrenje, dozvola, dopuštenje, potvrda ili drugi dokument izdan kao rezultat certifikacije kojom se potvrđuje sukladnost s primjenjivim zahtjevima;
 (10)„operator” znači svaka pravna ili fizička osoba koja upravlja ili predlaže upravljati barem jednim zrakoplovom ili barem jednim aerodromom;
 (11)„uređaj za osposobljavanje koji simulira let” znači svaka vrsta uređaja kojim se na tlu simuliraju uvjeti letenja, uključujući simulatore letenja, uređaje za letačko osposobljavanje, uređaje za osposobljavanje letačkih i navigacijskih procedura te uređaje za vježbanje osnovnih instrumentalnih procedura;
 (12)„aerodrom” znači određeno područje na kopnu ili na vodi, na nepokretnoj strukturi, nepokretnoj odobalnoj ili plutajućoj strukturi, uključujući sve zgrade, instalacije i opremu na njemu, koje se u cijelosti ili djelomično upotrebljava za slijetanje, uzlijetanje i površinsko kretanje zrakoplova;
 (13)„aerodromska oprema ” znači sva oprema, uređaji, pribor, softver ili dodatna oprema koji se upotrebljavaju ili se namjeravaju upotrebljavati kao podrška operiranju zrakoplova na aerodromu;
 (14)„stajanka” znači određeno područje aerodroma namijenjeno za smještaj zrakoplova u svrhu ukrcaja i iskrcaja putnika, pošte ili tereta, punjenja goriva, parkiranja ili održavanja;
 (15)„usluga upravljanja postupcima na stajanci” znači usluga reguliranja aktivnosti i kretanja zrakoplova i vozila na stajanci;
 (16)„ATM/ANS” znači funkcije i usluge upravljanja zračnim prometom kako je definirano u članku 2. stavku 10. Uredbe (EU) br. XXX/XXXX, usluge u zračnoj plovidbi kako je definirano u članku 2. stavku 4. te Uredbe, uključujući funkcije i usluge upravljanja mrežom iz članka 17. te Uredbe, te usluge koje se sastoje od stvaranja i obrade podataka te formatiranja i isporuke podataka općem zračnom prometu u svrhu sigurne zračne plovidbe;
 (17)„sustav ATM-a/ANS-a” znači svaka kombinacija sustava kako je definirano u članku 2. stavku 33. Uredbe (EU) br. XXX/XXXX;
 (18)„glavni plan ATM-a” znači dokument iz članka 2. stavka 14. Uredbe (EU) br. XXX/XXXX;
 (19)„usluga letnih informacija” znači usluga koja se pruža u svrhu davanja savjeta i informacija korisnih za sigurno i učinkovito izvođenje letova;
 (20)„opći zračni promet” znači sva kretanja civilnih i državnih zrakoplova koja se obavljaju u skladu s postupcima Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva („ICAO”);
 (21)„međunarodni standardi i preporučene prakse” znači međunarodni standardi i preporučene prakse koje je donio ICAO u skladu s člankom 37. Čikaške konvencije;
 (22)„zemaljska usluga” znači svaka usluga koja se pruža na aerodromima i sastoji se od aktivnosti povezanih sa sigurnošću u područjima zemaljske administracije i nadzora, poslova s putnicima, rukovanja prtljagom, rukovanja teretom i poštom, rukovanja rampama, usluga na zrakoplovima, rukovanja gorivom i mazivom, održavanja zrakoplova, administracije letačkih operacija i posada, zemaljskog prijevoza i usluga cateringa;
 (23)„komercijalni zračni prijevoz” znači operacija zrakoplova namijenjena za prijevoz putnika, tereta ili pošte uz naplatu ili drugu vrstu naknade između dva različita aerodroma;
 (24)„sigurnosne performanse” znači uspješnost države članice, Unije ili organizacije u području sigurnosti, kako je definirano njezinim ciljanim sigurnosnim performansama i pokazateljima sigurnosnih performansi;
 (25)„pokazatelj sigurnosnih performansi” znači parametar koji se upotrebljava za praćenje i ocjenjivanje sigurnosnih performansi;
 (26)„ciljane sigurnosne performanse” znači planirani ili namjeravani cilj u pogledu sukladnosti s pokazateljima sigurnosnih performansi tijekom određenog razdoblja;
 (27)„zrakoplov” znači svaka naprava koja se može održati u atmosferi zbog reakcija zraka koje nisu reakcije zraka u odnosu na zemaljsku površinu;
 (28)„neugrađena oprema” znači sva oprema koja se nalazi u zrakoplovu, ali nije ugrađena u njega, i koja može utjecati na sigurnost;
 (29)„bespilotni zrakoplov” znači svaki zrakoplov kojim se upravlja ili koji je projektiran za upravljanje bez pilota u zrakoplovu;
 (30)„oprema za daljinsko upravljanje bespilotnim zrakoplovom” znači sva oprema, uređaji, pribor, softver ili dodatna oprema koji su potrebni za sigurno operiranje bespilotnog zrakoplova;
 (31)„zrakoplov registriran u državi članici” ili „zrakoplov registriran u trećoj zemlji” znači zrakoplov koji je registriran u skladu sa standardima i preporučenim praksama u vezi s Prilogom 7. Čikaškoj konvenciji naslovljenim „Državna pripadnost zrakoplova i registracijske oznake”;
 (32)„državni zrakoplov” znači zrakoplov koji obavlja, pod kontrolom i odgovornošću države članice, aktivnosti ili službe za vojsku, carinu, policiju, službu potrage i spašavanja, vatrogasce, obalnu stražu ili slične koje u javnom interesu poduzima tijelo s ovlastima javnog nadležnog tijela;
 (33)„zračni prostor jedinstvenog europskog neba” znači zračni prostor državnog područja na koje se primjenjuju Ugovori te svaki drugi zračni prostor u kojem države članice primjenjuju Uredbu (EU) br. XXX/XXXX u skladu s člankom 1. stavkom 4. te Uredbe;
 (34)„nacionalno nadležno tijelo” znači najmanje jedan subjekt koji je imenovala država članica i koji ima potrebne ovlasti i dodijeljene odgovornosti za obavljanje zadaća u pogledu certifikacije, nadzora i osiguravanja primjene propisa u skladu s ovom Uredbom te delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju nje.
 Članak 4.
 Načela za mjere na temelju ove Uredbe
 1.Kad poduzimaju mjere na temelju ove Uredbe, države članice, Komisija i Agencija:
 (a)uzimaju u obzir najnovija tehnološka dostignuća i najbolje prakse u području zrakoplovstva, iskustva u području zrakoplovstva iz cijelog svijeta te znanstveni i tehnički napredak u odgovarajućim područjima;
 (b)oslanjaju se na najbolje dostupne dokaze i analizu;
 (c)omogućuju trenutačnu reakciju na utvrđene uzroke nesreća, ozbiljnih nezgoda i namjernih povreda sigurnosti;
 (d)uzimaju u obzir ovisnosti među različitim područjima sigurnosti u zračnom prometu te između sigurnosti u zračnom prometu i drugih tehničkih područja regulacije zračnog prometa;
 (e)propisuju, ako je moguće, zahtjeve tako da postoji usmjerenost na ciljeve koje treba ostvariti, a pritom se omogućuju različiti načini postizanja sukladnosti s tim ciljevima;
 (f)promiču suradnju i učinkovito korištenje resursima između nadležnih tijela na razini Unije i država članica;
 (g)kad je moguće, poduzimaju neobvezujuće mjere, uključujući promicanje sigurnosti;
 (h)uzimaju u obzir međunarodne obveze Unije i država članica u području civilnog zrakoplovstva.
 2.Mjere koje se poduzimaju u skladu s ovom Uredbom primjerene su i proporcionalne prirodi i rizicima povezanima sa svakom pojedinom aktivnošću na koju se odnose. Pri oblikovanju i provedbi takvih mjera, države članice, Komisija i Agencija uzimaju u obzir, ovisno o tome o kojoj je aktivnost riječ:
 (a)prevozi li zrakoplov druge osobe osim članova letačke posade, a posebno je li operacija otvorena za javnost;
 (b)u kojoj bi mjeri aktivnost mogla ugroziti treće strane ili imovinu na tlu;
 (c)složenost i performanse tog zrakoplova;
 (d)svrhu leta i vrstu zračnog prostora koji se upotrebljava;
 (e)vrstu, opseg i složenost operacije ili aktivnosti, uključujući, prema potrebi, veličinu i vrstu prometa za koji je odgovorna organizacija ili osoba;
 (f)mjeru u kojoj su osobe na koje utječu rizici povezani s operacijom sposobne procijeniti i kontrolirati te rizike;
 (g)rezultate prošlih aktivnosti certifikacije i nadzora.
 POGLAVLJE II.
 Upravljanje sigurnošću u zračnom prometu
 Članak 5.
 Europski program sigurnosti u zračnom prometu
 1.Nakon što se posavjetuje s Agencijom, Komisija donosi, objavljuje i, prema potrebi, ažurira dokument kojim se opisuje funkcioniranje europskog sustava sigurnosti u zračnom prometu te koji sadržava pravila, aktivnosti i postupke koji se upotrebljavaju za upravljanje sigurnošću civilnog zrakoplovstva u Uniji u skladu s ovom Uredbom („Europski program sigurnosti u zračnom prometu”).
 2.Europski program sigurnosti u zračnom prometu sadržava barem opise:
 (a)europske politike, ciljeva i resursa za sigurnost u zračnom prometu;
 (b)europskog upravljanja sigurnosnim rizicima u zračnom prometu;
 (c)europskog osiguravanja sigurnosti u zračnom prometu;
 (d)europskog promicanja sigurnosti u zračnom prometu.
 U Europskom programu sigurnosti u zračnom prometu opisuje se i postupak izrade, donošenja, ažuriranja i provedbe Europskog plana za sigurnost u zračnom prometu iz članka 6. u koji su intenzivno uključene države članice i dionici.
 Članak 6.
 Europski plan sigurnosti u zračnom prometu
 1.Agencija izrađuje, donosi, objavljuje i najmanje jedanput na godinu ažurira Europski plan sigurnosti u zračnom prometu. Na temelju ocjene odgovarajućih sigurnosnih informacija, u Europskom planu sigurnosti u zračnom prometu navode se glavni sigurnosni rizici koji utječu na europski sustav sigurnosti u zračnom prometu te utvrđuju mjere za ublažavanje tih rizika.
 2.Agencija u posebnom portfelju sigurnosnih rizika dokumentira sigurnosne rizike iz stavka 1. i prati kako povezane mjere za ublažavanje rizika provode uključene stranke , među ostalim i, prema potrebi, određivanjem pokazatelja sigurnosnih performansi.
 3.U Europskom planu sigurnosti u zračnom prometu, uzimajući u obzir ciljeve utvrđene u članku 1., određuje se prihvatljiva razina sigurnosnih performansi u Uniji koju zajednički nastoje postići države članice, Komisija i Agencija.
 Članak 7.
 Nacionalni program sigurnosti u zračnom prometu
 1.Svaka država članica uspostavlja nacionalni program sigurnosti u zračnom prometu za upravljanje sigurnošću civilnog zrakoplovstva koji se odnosi na zrakoplovne aktivnosti u njezinoj nadležnosti („Nacionalni program sigurnosti u zračnom prometu”). Taj je program proporcionalan opsegu i složenosti tih aktivnosti te usklađen s Europskim programom sigurnosti u zračnom prometu.
 2.Nacionalni program sigurnosti u zračnom prometu ima barem sljedeće dijelove:
 (a)politika, ciljevi i resursi za sigurnost u zračnom prometu;
 (b)upravljanje sigurnosnim rizicima u zračnom prometu;
 (c)osiguravanje sigurnosti u zračnom prometu;
 (d)promicanje sigurnosti u zračnom prometu.
 3.U Nacionalnom se planu sigurnosti u zračnom prometu, uzimajući u obzir ciljeve utvrđene u članku 1. i prihvatljivu razinu sigurnosnih performansi iz članka 6. stavka 3., određuje prihvatljiva razina sigurnosnih performansi koju treba ostvariti na nacionalnoj razini u pogledu zrakoplovnih aktivnosti za koje je odgovorna dotična država članica.
 Članak 8.
 Nacionalni plan sigurnosti u zračnom prometu
 1.Nacionalnom programu sigurnosti u zračnom prometu prilaže se Nacionalni plan sigurnosti u zračnom prometu. Na temelju ocjene odgovarajućih sigurnosnih informacija, svaka država članica u tom planu navodi glavne sigurnosne rizike koji utječu na njezin nacionalni sustav sigurnosti u civilnom zrakoplovstvu te utvrđuje mjere za ublažavanje tih rizika.
 2.Nacionalni plan sigurnosti u zračnom prometu obuhvaća rizike i mjere navedene u Europskom planu sigurnosti u zračnom prometu koji su relevantni za dotičnu državu članicu. Država članica Agenciju obavješćuje o rizicima i mjerama utvrđenima u Europskom planu sigurnosti u zračnom prometu za koje smatra da nisu relevantni za njezin nacionalni sustav sigurnosti u zračnom prometu te o razlozima za to mišljenje.
 POGLAVLJE III.
 BITNI ZAHTJEVI
 Odjeljak I.
 Plovidbenost i zaštita okoliša
 Članak 9.
 Bitni zahtjevi
 Zrakoplovi iz članka 2. stavka 1. točaka (a) i (b) te njihovi motori, propeleri, dijelovi i neugrađena oprema ispunjavaju bitne zahtjeve u pogledu plovidbenosti iz Priloga II. te, s obzirom na buku i emisije, bitne zahtjeve u pogledu ekološke sukladnosti proizvoda iz Priloga III.
 Članak 10.
 Sukladnost
 1.Kad je riječ o zrakoplovima iz članka 2. stavka 1. točke (b) podtočke i. te njihovim motorima, propelerima, dijelovima i neugrađenoj opremi, sukladnost s člankom 9. osigurava se u skladu s člancima od 11. do 16.
 2.U vezi sa zrakoplovima iz članka 2. stavka 1. točke (a) te njihovim motorima, propelerima i dijelovima, sukladnost s člankom 9. osigurava se u skladu s člancima 11. i 12. te člankom 15. stavkom 1.
 Članak 11.
 Projekti proizvoda
 Projekt proizvoda podliježe certifikaciji i za njega se izdaje certifikat tipa. Izmjene tog certifikata tipa isto tako podliježu certifikaciji i za njih se izdaje certifikat o izmjenama, uključujući dodatne certifikate tipa. Projekti popravka podliježu certifikaciji i za njih se izdaje odobrenje.
 Navedeni certifikat tipa, certifikat o izmjenama i odobrenje projekta popravka izdaju se na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže da je projekt proizvoda u skladu s osnovom za certifikaciju tipa utvrđenom u skladu s delegiranim aktom iz članka 18. stavka 1. točke (a) podtočke i. te da nema nikakvo obilježje ni karakteristiku koja ga čini nesigurnim za rad ili ekološki nesukladnim.
 Navedeni certifikat tipa, certifikat o izmjenama ili odobrenje projekta popravka može i bez takvog zahtjeva izdati organizacija ovlaštena u skladu s člankom 15. kojoj je dodijeljen privilegij za izdavanje tih certifikata ili odobrenja u skladu s delegiranim aktom iz članka 18. stavka 1. točke (k) ako je utvrdila da je projekt proizvoda u skladu s uvjetima utvrđenima u drugom podstavku.
 Za projekte motora i propelera koji su certificirani u okviru certifikacije projekta zrakoplova u skladu s ovim člankom nije potreban odvojeni certifikat tipa.
 Članak 12.
 Projekti dijelova
 Osim ako je drukčije utvrđeno delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 18., projekti dijelova podliježu certifikaciji i za njih se izdaje certifikat.
 Navedeni se certifikat izdaje na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže da je projekt dijela u skladu s osnovom za certifikaciju utvrđenom na temelju članka 18. stavka 1. točke (a) podtočke ii.
 Navedeni certifikat može i bez takvog zahtjeva izdati organizacija ovlaštena u skladu s člankom 15. kojoj je dodijeljen privilegij za izdavanje takvih certifikata u skladu s delegiranim aktom iz članka 18. stavka 1. točke (k) ako je utvrdila da je projekt dijela u skladu s osnovom za certifikaciju utvrđenom na temelju članka 18. stavka 1. točke (a) podtočke ii.
 Za projekte dijelova koji su certificirani u okviru certifikacije projekta proizvoda u skladu s člankom 11. nije potreban odvojeni certifikat.
 Članak 13.
 Projekti neugrađene opreme
 Ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 18., projekti neugrađene opreme podliježu certifikaciji i za njih se izdaje certifikat.
 Navedeni se certifikat izdaje na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže da je projekt neugrađene opreme u skladu s osnovom za certifikaciju utvrđenom na temelju članka 18. stavka 1. točke (a) podtočke ii.
 Navedeni certifikat može i bez takvog zahtjeva izdati organizacija ovlaštena u skladu s člankom 15. kojoj je dodijeljen privilegij za izdavanje takvih certifikata u skladu s delegiranim aktom iz članka 18. stavka 1. točke (k) ako je utvrdila da je projekt neugrađenu opremu u skladu s osnovom za certifikaciju utvrđenom na temelju članka 18. stavka 1. točke (a) podtočke ii.
 Članak 14.
 Zasebni zrakoplov
 Zasebni zrakoplov podliježe certifikaciji i za njega se izdaje svjedodžba o plovidbenosti te, ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 18., potvrda o buci.
 Navedeni se certifikati izdaju na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže da je zrakoplov u skladu s projektom certificiranim na temelju članka 11. te da je sposoban za siguran i ekološki kompatibilan rad;
 Članak 15.
 Organizacije
 1.Osim ako je drukčije utvrđeno delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 18., organizacije odgovorne za projektiranje i proizvodnju proizvoda, dijelova i neugrađene opreme podliježu certifikaciji i izdaje im se odobrenje.
 Navedeno se odobrenje izdaje na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže svoju usklađenost s pravilima koja su utvrđena delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 18. radi osiguranja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 9. U odobrenju se navode privilegiji dodijeljeni organizaciji i opseg odobrenja.
 2.Osim ako je drukčije utvrđeno delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 18., organizacije odgovorne za održavanje i upravljanje kontinuiranom plovidbenošću proizvoda, dijelova i neugrađene opreme podliježu certifikaciji i izdaje im se odobrenje.
 Navedeno se odobrenje izdaje na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže svoju usklađenost s pravilima koja su utvrđena delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 18. radi osiguranja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 9. U odobrenju se navode privilegiji dodijeljeni organizaciji i opseg odobrenja.
 3.Ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 18., organizacije uključene u osposobljavanje osoblja iz članka 16. podliježu certifikaciji i izdaje im se odobrenje.
 Navedeno se odobrenje izdaje na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže svoju usklađenost s pravilima koja su utvrđena delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 18. utvrđena radi osiguranja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 9. U odobrenju se navode privilegiji dodijeljeni organizaciji i opseg odobrenja.
 Članak 16.
 Osoblje
 Ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 18., članovi osoblja odgovornog za puštanje proizvoda, dijela ili neugrađene opreme u ponovnu upotrebu nakon održavanja podliježu certifikaciji i izdaje im se dozvola.
 Navedena se dozvola izdaje na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže svoju sposobnost za ispunjavanje odgovornosti povezanih sa svojim privilegijima u skladu s bitnim zahtjevima iz članka 9. U dozvoli se navode privilegiji dodijeljeni članovima osoblja i opseg dozvole.
 Članak 17.
 Odstupanja
 1.Odstupajući od članaka 9., 10., 11. i 12., prema potrebi:
 (a)sukladnost projekata proizvoda i dijelova s primjenjivim bitnim zahtjevima iz članka 9. može se ocijeniti bez izdavanja certifikata ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 18. U tom se slučaju u tim delegiranim aktima utvrđuju uvjeti i postupci za takvu ocjenu. Tim se delegiranim aktima može propisati da organizacija odgovorna za projektiranje i proizvodnju tih proizvoda i dijelova može dati izjavu o sukladnosti projekata proizvoda i dijelova s onim bitnim zahtjevima i detaljnim specifikacijama koji su utvrđeni delegiranim aktima donesenima na temelju članka 18. stavka 1. točke (i) radi osiguranja sukladnosti tih projekata s tim bitnim zahtjevima;
 (b)ako projekt zrakoplova nije u skladu s bitnim zahtjevima iz članka 9., može se izdati certifikat tipa s ograničenjima. U tom se slučaju navedeni certifikat izdaje na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže da je projekt zrakoplova u skladu s posebnim specifikacijama u pogledu plovidbenosti koje su utvrđene delegiranim aktima donesenima na temelju članka 18. stavka 1. točke (a) podtočke iii. te da je projekt zrakoplova u pogledu plovidbenosti i ekološke sukladnosti primjeren za predviđenu upotrebu zrakoplova.
 2.Odstupajući od članaka 9., 10. i 14., prema potrebi:
 (a)u skladu s delegiranim aktima donesenima na temelju članka 18., svjedodžba o plovidbenosti s ograničenjima ili potvrda o buci s ograničenjima izdaje se za zrakoplov čiji projekt podliježe davanju izjave u skladu sa stavkom 1. točkom (a) ili za koji je izdan certifikat tipa s ograničenjima u skladu sa stavkom 1. točkom (b). Navedeni se certifikati izdaju na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže da je zrakoplov u skladu s tim projektom te da je zrakoplov sposoban za siguran rad i ispunjava zahtjeve za ekološku sukladnost;
 (b)u skladu s delegiranim aktima donesenima na temelju članka 18., može se izdati dopuštenje za letenje kojim se dopušta operiranje zrakoplova koji nema valjanu svjedodžbu o plovidbenosti ili valjanu svjedodžbu o plovidbenosti s ograničenjima . U tom se slučaju takvo dopuštenje za letenje izdaje na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže da se zrakoplovom može sigurno obaviti osnovni let.
 Uz to, navedeno dopuštenje za letenje može i bez takvog zahtjeva izdati organizacija ovlaštena u skladu s člankom 15. kojoj je dodijeljen privilegij za izdavanje takvih dopuštenja za letenje u skladu s delegiranim aktom iz članka 18. stavka 1. točke (k) ako je utvrdila da se zrakoplovom može sigurno obaviti osnovni let.
 Dopuštenje za letenje podliježe odgovarajućim ograničenjima propisanima u tim delegiranim aktima, posebno radi zaštite sigurnosti trećih strana.
 Članak 18.
 Delegirane ovlasti
 1.Za zrakoplove iz članka 2. stavka 1. točaka (a) i (b) te njihove motore, propelere, dijelove i neugrađenu opremu Komisiju se ovlašćuje donositi delegirane akte u skladu s člankom 117. kako bi utvrdila detaljna pravila s obzirom na:
 (a)uvjete na temelju kojih Agencija u skladu s člankom 66. utvrđuje sljedeće i o tome obavješćuje podnositelja zahtjeva:
 i.osnovu za certifikaciju tipa koja se primjenjuje na proizvod za potrebe certifikacije tipa iz članka 11. i članka 17. stavka 1. točke (b),
 ii.osnovu za certifikaciju koja se primjenjuje na dio ili neugrađenu opremu za potrebe certifikacije iz članaka 12. i 13.,
 iii.posebne specifikacije u pogledu plovidbenosti i ekološke sukladnosti koje se primjenjuju na zrakoplove koji ispunjavaju uvjete za dodjelu svjedodžbe o plovidbenosti s ograničenjima ili potvrde o buci s ograničenjima iz članka 17. stavka 2. točke (a);
 (b)uvjete na temelju kojih Agencija u skladu s člankom 66. daje i širi obvezne informacije kako bi se osigurala kontinuirana plovidbenost i ekološka sukladnost proizvoda, kao i uvjete za odobrenje alternativnog načina usklađivanja s obzirom na te obvezne informacije;
 (c)posebne uvjete za sukladnost zrakoplova iz članka 2. stavka 1. točke (b) podtočke ii. s bitnim zahtjevima iz članka 9.;
 (d)uvjete za izdavanje, održavanje, izmjenu, suspenziju ili ukidanje certifikata iz članaka 11., 12., 13., 14. te članka 17. stavka 1. točke (b) i članka 17. stavka 2., uključujući:
 i.uvjete za situacije u kojima se, radi ostvarivanja ciljeva iz članka 1. te uzimajući u obzir prirodu predmetne aktivnosti i rizike povezane s njom, takvi certifikati, prema potrebi, zahtijevaju ili ne zahtijevaju,
 ii.uvjete u pogledu razdoblja valjanosti tih certifikata i, ako je to razdoblje ograničeno, uvjete za njihovo produljenje,
 iii.uvjete za izdavanje i upotrebu svjedodžbi o plovidbenosti s ograničenjima i potvrda o buci s ograničenjima iz članka 17. stavka 2. točke (a),
 iv.uvjete za izdavanje i upotrebu dopuštenja za letenje iz članka 17. stavka 2. točke (b),
 v.podatke o operativnoj prikladnosti, uključujući:
 –minimalni nastavni plan osposobljavanja za ovlaštenje za tip osoblja za certifikaciju održavanja;
 –minimalni nastavni plan osposobljavanja za ovlaštenje pilota i referentne podatke potrebne za objektivnu kvalifikaciju s tim povezanih simulatora;
 –glavnu listu minimalne opreme, prema potrebi;
 –podatke o tipu zrakoplova bitne za kabinsku posadu;
 –dodatne specifikacije kako bi se osigurala sukladnost s odjeljkom III. ovog poglavlja,
 vi.uvjete za održavanje proizvoda, dijelova i neugrađene opreme,
 vii.uvjete za upravljanje kontinuiranom plovidbenošću zrakoplova;
 (e)dodatne zahtjeve u pogledu plovidbenosti za proizvode, dijelove i neugrađenu opremu čiji su projekti već certificirani, a koji su potrebni za podržavanje kontinuirane plovidbenosti i poboljšanja sigurnosti;
 (f)uvjete za izdavanje, održavanje, izmjenu, suspenziju ili ukidanje odobrenja iz članka 15., uključujući one za situacije u kojima se, radi ostvarivanja ciljeva iz članka 1. te uzimajući u obzir prirodu predmetne aktivnosti i rizike povezane s njom, takva odobrenja, prema potrebi, zahtijevaju ili ne zahtijevaju;
 (g)uvjete za izdavanje, održavanje, izmjenu, suspenziju ili ukidanje dozvola iz članka 16., uključujući one za situacije u kojima se, radi ostvarivanja ciljeva iz članka 1. te uzimajući u obzir prirodu predmetne aktivnosti i rizike povezane s njom, takve dozvole zahtijevaju;
 (h)privilegije i odgovornosti imatelja certifikata izdanih u skladu s ovim odjeljkom te organizacija koje su dale izjave u skladu s člankom 17. stavkom 1. točkom (a);
 (i)uvjete za utvrđivanje detaljnih specifikacija koje se primjenjuju na projekte proizvoda i dijelova koji podliježu davanju izjave u skladu s člankom 17. stavkom 1. točkom (a);
 (j)uvjete i postupke za ocjenjivanje, u skladu s člankom 17. stavkom 1. točkom (a), plovidbenosti i ekološke sukladnosti projekata proizvoda i dijelova bez potrebe za izdavanjem certifikata, uključujući operativne uvjete i ograničenja;
 (k)uvjete na temelju kojih se organizacijama kojima je u skladu s člankom 15. izdano odobrenje može dodijeliti privilegij izdavanja certifikata iz članaka 11., 12., i 13. te članka 17. stavka 2. točke (b);
 (l)za potrebe primjene članka 57., uvjete za prihvaćanje certifikata, obveznih informacija o kontinuiranoj plovidbenosti i druge dokumentacije o plovidbenosti izdanih u skladu s pravnim propisima treće zemlje.
 2.U pogledu plovidbenosti i ekološke sukladnosti zrakoplova iz članka 2. stavka 1. točki (a) i (b) te njihovih motora, propelera, dijelova i neugrađene opreme, a kako bi se u potrebnoj mjeri ostvarili ciljevi utvrđeni u članku 1., Komisiju se ovlašćuje mijenjati ili dopunjavati Prilog II. i Prilog III. delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 117. ako je to potrebno zbog tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza u području plovidbenosti ili ekološke sukladnosti.
 Odjeljak II.
 Članovi posade zrakoplova
 Članak 19.
 Bitni zahtjevi
 Piloti i kabinska posada koji sudjeluju u operiranju zrakoplova iz članka 2. stavka 1. točke (b) te uređaji za osposobljavanje koji simuliraju let, osobe i organizacije uključeni u osposobljavanje, ispitivanje, provjeravanje ili zdravstvene preglede tih pilota i kabinske posade ispunjavaju bitne zahtjeve iz Priloga IV.
 Članak 20.
 Piloti
 1.Osim ako je drukčije utvrđeno delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 25., piloti podliježu certifikaciji na temelju kojeg im se izdaje dozvola pilota i certifikat o zdravstvenoj sposobnosti pilota koje odgovaraju operaciji koja se treba obaviti.
 2.Dozvola pilota izdaje se na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže svoju sukladnost s pravilima koja su utvrđena delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 25. radi osiguranja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 19. u pogledu teorijskog znanja, praktičnih vještina, znanja jezika i iskustva.
 3.Certifikat o zdravstvenoj sposobnosti pilota izdaje se na temelju zahtjeva, kada podnositelj zahtjeva dokaže svoju sukladnost s pravilima koja su utvrđena delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 25. radi osiguranja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 19. u pogledu zdravstvene sposobnosti.
 4.U dozvoli pilota i certifikatu o zdravstvenoj sposobnosti pilota navode se privilegiji dodijeljeni pilotu.
 Članak 21.
 Kabinska posada
 Članovi kabinske posade uključeni u operacije komercijalnog zračnog prijevoza podliježu certifikaciji i izdaje im se potvrda.
 Ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 25., članovi kabinske posade koji su uključeni u operacije koje nisu operacije komercijalnog zračnog prijevoza podliježu certifikaciji i izdaje im se potvrda.
 Navedene se potvrde izdaju na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže svoju sukladnost s pravilima koja su utvrđena delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 25. radi osiguranja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 19. u pogledu teorijskog znanja, praktičnih vještina i zdravstvene sposobnosti.
 Članak 22.
 Organizacije za osposobljavanje i zrakoplovno-medicinski centri
 Osim ako je drukčije utvrđeno delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 25., organizacije za osposobljavanje pilota i kabinske posade i zrakoplovno-medicinski centri podliježu certifikacije i izdaje im se odobrenje.
 Navedeno se odobrenje izdaje na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže svoju sukladnost s pravilima koja su utvrđena delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 25. radi osiguranja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 19.
 U odobrenju se navode privilegiji dodijeljeni organizaciji.
 Članak 23.
 Uređaji za osposobljavanje koji simuliraju let
 Osim ako je drukčije utvrđeno delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 25., svaki uređaj za osposobljavanje koji simulira let, a upotrebljava se za osposobljavanje pilota, podliježe certifikaciji i za njega se izdaje certifikat.
 Navedeni se certifikat izdaje na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže sukladnost uređaja s pravilima koja su utvrđena delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 25. radi osiguranja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 19.
 Članak 24.
 Instruktori i ispitivači
 Osim ako je drukčije utvrđeno delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 25., osobe odgovorne za letačko osposobljavanje, osposobljavanje na simulatorima letenja ili osposobljavanje kabinske posade ili za ocjenu vještine pilota ili kabinske posade te zrakoplovno-medicinski ispitivači podliježu certifikaciji i izdaje im se certifikat.
 Navedeni se certifikat izdaje na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže svoju sukladnost s pravilima koja su utvrđena delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 25. radi osiguranja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 19.
 U certifikatu se navode dodijeljeni privilegiji.
 Članak 25.
 Delegirane ovlasti
 1.Za pilote i kabinsku posadu uključene u operiranje zrakoplova iz članka 2. stavka 1. točke (b), kao i uređaje za osposobljavanje koji simuliraju let, osobe i organizacije uključene u osposobljavanje, ispitivanje, provjeravanje ili zdravstvene preglede tih pilota i kabinske posade, Komisiju se ovlašćuje donositi delegirane akte u skladu s člankom 117. kako bi utvrdila detaljna pravila s obzirom na:
 (a)različita ovlaštenja koja se upisuju u dozvole pilota i certifikate o zdravstvenoj sposobnosti pilota iz članka 20. što odgovaraju različitim vrstama aktivnosti koje se obavljaju;
 (b)uvjete za priznavanje osposobljavanja i iskustva na zrakoplovima koji ne podliježu ovoj Uredbi za potrebe dobivanja dozvole pilota iz članka 20. stavka 2.;
 (c)uvjete za konverziju postojećih nacionalnih dozvola pilota i nacionalnih dozvola zrakoplovnih inženjera izdanih na temelju propisa država članica u dozvole pilota iz članka 20. stavka 2., kao i uvjete za konverziju nacionalnih certifikata o zdravstvenoj sposobnosti izdanih u skladu s pravnim propisima država članica u certifikate o zdravstvenoj sposobnosti pilota iz članka 20. stavka 3.
 (d)privilegije i odgovornosti imatelja dozvola, ovlaštenja upisanih u dozvole, certifikata o zdravstvenoj sposobnosti, odobrenja, potvrda i certifikata iz članaka 20., 21., 22., 23. i 24.;
 (e)uvjete za izdavanje, održavanje, izmjenu, suspenziju ili ukidanje dozvola, ovlaštenja, certifikata o zdravstvenoj sposobnosti, odobrenja, potvrda i certifikata iz članaka 20., 21., 22., 23. i 24., uključujući one za situacije u kojima se, radi ostvarivanja ciljeva iz članka 1. te uzimajući u obzir prirodu predmetne aktivnosti i rizike povezane s njom, takve dozvole, ovlaštenja, certifikati o zdravstvenoj sposobnosti, odobrenja, prema potrebi, zahtijevaju ili ne zahtijevaju;
 (f)za potrebe primjene članka 57., uvjete za priznavanje dozvola pilota, certifikata o zdravstvenoj sposobnosti pilota i potvrda članova kabinske posade izdanih u skladu s pravnim propisima treće zemlje;
 (g)uvjete pod kojima su aktivnosti uređene ovim odjeljkom zabranjuju, ograničavaju ili podliježu određenim uvjetima u interesu sigurnosti.
 2.Za pilote i članove kabinske posade uključene u operiranje zrakoplova iz članka 2. stavka 1. točke (b), kao i uređaje za osposobljavanje koji simuliraju let, osobe i organizacije uključene u osposobljavanje, ispitivanje, provjeravanje ili zdravstvene preglede tih pilota i kabinske posade, a kako bi se u potrebnoj mjeri ostvarili ciljevi utvrđeni u članku 1., Komisiju se ovlašćuje mijenjati ili dopunjavati Prilog IV. delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 117. ako je to potrebno zbog tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza o sigurnosti koji se odnose na članove posade zrakoplova.
 3.Pravila iz stavaka 1. i 2. sadržavaju, ako je primjenjivo, odredbe za izdavanje svih vrsta dozvola i ovlaštenja pilota koje su propisane Čikaškom konvencijom. Ta pravila mogu obuhvaćati odredbe za izdavanje drugih vrsta dozvola i ovlaštenja.
 Odjeljak III.
 Letačke operacije
 Članak 26.
 Bitni zahtjevi
 Operiranje zrakoplova iz članka 2. stavka 1. točke (b) u skladu je s bitnim zahtjevima iz Priloga V. i, ako je primjenjivo, priloga VII. i VIII.
 Članak 27.
 Operatori
 1.Operatori koji imaju glavno mjesto poslovanja na državnom području na koje se primjenjuju Ugovori i sudjeluju u operacijama komercijalnog zračnog prijevoza podliježu certifikaciji i izdaje im se certifikat.
 Navedeni se certifikat izdaje na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže svoju sukladnost s pravilima koja su utvrđena delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 28. radi osiguranja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 26. U certifikatu se navode privilegiji dodijeljeni operatoru i opseg operacija.
 2.Ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 28., operatori s poslovnim nastanom, boravištem ili glavnim mjestom poslovanja na državnom području na koje se primjenjuju Ugovori i uključeni su u operacije koje nisu operacije komercijalnog zračnog prijevoza podliježu certifikaciji i izdaje im se certifikat.
 Navedeni se certifikat izdaje na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže svoju sukladnost s pravilima koja su utvrđena delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 28. radi osiguranja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 26. U certifikatu se navode privilegiji dodijeljeni operatoru i opseg operacija.
 Odstupajući od prvog podstavka, ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 28., operatori s poslovnim nastanom, boravištem ili glavnim mjestom poslovanja na području država članica na koje se primjenjuju Ugovori i uključeni su u operacije koje nisu operacije komercijalnog zračnog prijevoza smiju dati izjavu o svojoj sposobnosti i raspoloživosti sredstava za ispunjavanje odgovornosti povezanih s predmetnom operacijom u skladu s bitnim zahtjevima iz članka 26.
 3.Države članice osiguravaju da je operiranje zrakoplova u zračnom prostoru jedinstvenog europskog neba koje vodi operator s poslovnim nastanom, boravištem ili glavnim mjestom poslovanja izvan državnog područja na koje se primjenjuju odredbe Ugovora, ali za kojeg države članice obavljaju funkcije i zadaće države operatora prema Čikaškoj konvenciji, kao i osoblje i organizacije uključeni u te operacije, na razini sigurnosti ekvivalentnoj onoj koja je utvrđena ovom Uredbom.
 Članak 28.
 Delegirane ovlasti
 1.Za operiranje zrakoplova iz članka 2. stavka 1. točke (b) Komisiju se ovlašćujea donositi delegirane akte u skladu s člankom 117. kako bi utvrdila detaljna pravila s obzirom na:
 (a)posebne uvjete za operiranje zrakoplova u skladu s bitnim zahtjevima iz članka 26.;
 (b)uvjete za izdavanje, održavanje, izmjenu, suspenziju ili ukidanje certifikata iz članka 27. stavaka 1. i 2., uključujući one za situacije u kojima se, radi ostvarivanja ciljeva iz članka 1. te uzimajući u obzir prirodu predmetne aktivnosti i rizike povezane s njom, prema potrebi, zahtijevaju takvi certifikati ili dopušta davanje izjava;
 (c)privilegije i odgovornosti imatelja certifikata iz članka 27. stavaka 1. i 2. te operatora koji daju izjave u skladu s detaljnim pravilima iz točke (b);
 (d)uvjete koje operatori iz članka 27. stavaka 1. i 2. te njihovi članovi posade zrakoplova moraju ispunjavati u vezi s ograničenjima vremena provedenog na letu i na dužnosti, kao i zahtjeve u pogledu odmora za članove posade zrakoplova;
 (e)dodatne zahtjeve potrebne za osiguranje sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 26. koji se primjenjuju na operatore s poslovnim nastanom, boravištem ili glavnim mjestom poslovanja na državnom području na koje se primjenjuju Ugovori, kada ti operatori ugovore o letovima pod zajedničkom oznakom ili ugovore o zakupu zrakoplova s posadom sklapaju s operatorima koji imaju poslovni nastan, boravište ili glavno mjesto poslovanja izvan tog područja;
 (f)dodatne uvjete i postupke potrebne za osiguranje sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 26. u pogledu odobrenja pojedinačnih specifikacijskih shema vremena leta koja daju nacionalna nadležna tijela te izdavanje mišljenja Agencije o tim shemama u skladu s člankom 65. stavkom 7.;
 (g)uvjete pod kojima se operiranje zrakoplova zabranjuje, ograničava ili podliježe određenim uvjetima u interesu sigurnosti;
 2.U pogledu operiranja zrakoplova iz članka 2. stavka 1. točke (b), a kako bi se u potrebnoj mjeri ostvarili ciljevi utvrđeni u članku 1., Komisiju se ovlašćuje mijenjati ili dopunjavati Prilog V. delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 117. i, ako je primjenjivo, priloge VII. i VIII. ako je to potrebno zbog tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza o sigurnosti u vezi s letačkim operacijama.
 Odjeljak IV.
 Aerodromi
 Članak 29.
 Bitni zahtjevi
 Aerodromi, aerodromska oprema, rad aerodroma te pružanje usluga upravljanja postupcima na stajanci i zemaljskih usluga na aerodromima u skladu su s bitnim zahtjevima iz Priloga VII. i, ako je primjenjivo, Priloga VIII.
 Članak 30.
 Certifikacija aerodroma
 1.Aerodromi podliježu certifikacije i za njih se izdaje certifikat. Izmjene tog certifikata isto tako podliježu certifikacije i za njih se izdaje certifikat o izmjenama.
 Navedeni certifikat i certifikat o izmjenama izdaju se na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže da je aerodrom u skladu s osnovom za certifikaciju aerodroma iz stavka 2. te da nema nikakvo obilježje ni karakteristiku koja ga čini nesigurnim za rad.
 Tim se certifikatima obuhvaćaju aerodrom i njegova oprema povezana sa sigurnošću.
 2.Osnova za certifikaciju aerodroma sastoji se od sljedećeg:
 (a)valjane certifikacijske specifikacije povezane s tipom aerodroma;
 (b)odredaba za koje je priznata ekvivalentna razina sigurnosti;
 (c)posebnih detaljnih tehničkih specifikacija koje su potrebne kad se na temelju obilježja projekta određenog aerodroma ili iskustva u radu pokaže da je bilo koja certifikacijska specifikacija iz točke (a) nedostatna ili neodgovarajuća za osiguravanje sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 29.
 Članak 31.
 Aerodromska oprema koja je bitna za sigurnost
 1.Ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 34., aerodromska oprema koja je bitna za sigurnost, a upotrebljava se ili se namjerava upotrebljavati na aerodromima podliježe certifikaciji i za nju se izdaje certifikat.
 Certifikat za takvu opremu izdaje se na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže sukladnost opreme s detaljnim specifikacijama koje su utvrđene u skladu s člankom 34. radi osiguranja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 29.
 2.Odstupajući od stavka 1., ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 34., organizacije uključene u projektiranje, proizvodnju i održavanje aerodromske opreme koja je bitna za sigurnost smiju dati izjavu o sukladnosti te opreme koja je bitna za sigurnost s bitnim zahtjevima iz članka 29.
 Članak 32.
 Organizacije
 1.Organizacije odgovorne za rad aerodroma podliježu certifikaciji i izdaje im se certifikat.
 Navedeni se certifikat izdaje na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže svoju sukladnost s pravilima koja su utvrđena delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 34. radi osiguranja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 29.
 U certifikatu se navode privilegiji dodijeljeni certificiranoj organizaciji i opseg certifikata.
 2.Organizacije odgovorne za pružanje usluga upravljanja postupcima na stajanci i zemaljskih usluga na aerodromima koje podliježu ovoj Uredbi mogu dati izjavu o svojoj sposobnosti i raspolaganju sredstvima za ispunjavanje odgovornosti povezanih s uslugama koje pružaju u skladu s bitnim zahtjevima iz članka 29.
 Članak 33.
 Zaštita okolice aerodroma
 1.Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da su aerodromi smješteni na njihovu državnom području zaštićeni od aktivnosti i zbivanja u svojoj okolici koji mogu prouzročiti neprihvatljive rizike za zrakoplove koji upotrebljavaju aerodrom.
 2.Organizacije iz članka 32. stavka 1. prate aktivnosti i zbivanja što mogu prouzročiti neprihvatljive sigurnosne rizike za zračni promet u okolici aerodroma za čije su operacije odgovorne. Te organizacije poduzimaju potrebne mjere za ublažavanje tih rizika koliko je to u njihovoj moći, a kad to nije slučaj, o tim rizicima obavješćuju nadležna tijela države članice u kojoj se nalazi aerodrom.
 Članak 34.
 Delegirane ovlasti
 1.Za aerodrome, aerodromsku opremu koja je bitna za sigurnost, rad aerodroma te pružanje usluga upravljanja postupcima na stajanci i zemaljskih usluga na aerodromima, Komisiju se ovlašćuje donositi delegirane akte u skladu s člankom 117. kako bi utvrdila detaljna pravila s obzirom na:
 (a)posebne uvjete za rad aerodroma u skladu s bitnim zahtjevima iz članka 29.;
 (b)uvjete za utvrđivanje, u skladu s člankom 30. stavkom 2., osnove za certifikaciju koja se za potrebe certifikacije u skladu s člankom 30. stavkom 1. primjenjuje na aerodrom i uvjete za obavješćivanje podnositelja zahtjeva o toj osnovi;
 (c)uvjete za utvrđivanje detaljnih specifikacija koja se za potrebe certifikacije u skladu s člankom 31. stavkom 1. primjenjuju na aerodromsku opremu koja je bitna za sigurnost i uvjete za obavješćivanje podnositelja zahtjeva o tim specifikacijama;
 (d)uvjete za izdavanje, održavanje, izmjenu, suspenziju ili ukidanje certifikata aerodroma iz članka 30., uključujući operativna ograničenja povezana s konkretnim projektom aerodroma;
 (e)uvjete za izdavanje, održavanje, izmjenu, suspenziju ili ukidanje certifikata za aerodromsku opremu koja je bitna za sigurnost iz članka 31., uključujući one za situacije u kojima se, radi ostvarivanja ciljeva iz članka 1. te uzimajući u obzir prirodu predmetne aktivnosti i rizike povezane s njom, prema potrebi, zahtijevaju takvi certifikati ili dopušta davanje izjava;
 (f)uvjete za izdavanje, održavanje, izmjenu, suspenziju ili ukidanje certifikata iz članka 32. stavka 1.;
 (g)privilegije i odgovornosti imatelja certifikata iz članka 30., članka 31. stavka 1. i članka 32. stavka 1. te organizacija koje daju izjave u skladu s člankom 31. stavkom 2.;
 (h)uvjete i postupke za davanje izjava organizacija koje pružaju zemaljske usluge i organizacija koje pružaju usluge upravljanja postupcima na stajanci u skladu s člankom 32. stavkom 2.;
 (i)privilegije i odgovornosti organizacija koje pružaju zemaljske usluge i organizacija koje pružaju usluge upravljanja postupcima na stajanci i davale su izjave u skladu s člankom 32. stavkom 2.;
 (j)uvjete za priznavanje i konverziju nacionalnih certifikata aerodroma izdanih na temelju nacionalnih propisa država članica u certifikate aerodroma iz članka 30., uključujući mjere koje je dotična država članica već odobrila na temelju prijavljenih razlika u odnosu na Prilog 14. Čikaškoj konvenciji;
 (k)uvjete pod kojima se rad aerodroma ili aktivnosti organizacija iz članka 32. stavka 2. zabranjuju, ograničavaju ili podliježu određenim uvjetima u interesu sigurnosti;
 (l)uvjete na temelju kojih Agencija u skladu s člankom 65. stavkom 6. i nacionalna nadležna tijela daju i šire obvezne informacije kako bi se osigurala sigurnost operacija aerodroma i aerodromske opreme;
 2.U pogledu aerodroma, aerodromske opreme, rada aerodroma te pružanja zemaljskih usluga i usluga upravljanja postupcima na stajanci, a kako bi se u potrebnoj mjeri ostvarili ciljevi utvrđeni u članku 1., Komisiju se ovlašćuje mijenjati ili dopunjavati Prilog VII. delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 117. i, ako je primjenjivo, Prilog VIII. ako je to potrebno zbog tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza o sigurnosti u vezi s aerodromima.
 Odjeljak V.
 ATM/ANS
 Članak 35.
 Bitni zahtjevi
 Pružanje ATM-a/ANS-a u skladu je s bitnim zahtjevima iz Priloga VIII. i, ako je primjenjivo, Priloga VII.
 Članak 36.
 Pružatelji ATM-a/ANS-a
 1.Pružatelji ATM-a/ANS-a podliježu certifikaciji i izdaje im se certifikat.
 Navedeni se certifikat izdaje na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže svoju sukladnost s pravilima koja su utvrđena delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 39. radi osiguranja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 35.
 U certifikatu se navode dodijeljeni privilegiji i opseg pružanja usluga.
 2.Odstupajući od stavka 1., u skladu s delegiranim aktima donesenima na temelju članka 39. države članice mogu odlučiti da pružatelji usluga letnih informacija mogu dati izjavu o svojoj sposobnosti i raspolaganju sredstvima za ispunjavanje odgovornosti povezanih s uslugama koje pružaju u skladu s bitnim zahtjevima iz članka 35.
 U tom slučaju dotična država članica o svojoj odluci obavješćuje Komisiju, Agenciju i druge države članice. Ta se odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije, a Agencija je unosi u bazu podataka iz članka 63.
 Članak 37.
 Organizacije uključene u projektiranje, proizvodnju ili održavanje sustava i sastavnih dijelova ATM-a/ANS-a
 1.Ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 39., organizacije uključene u projektiranje, proizvodnju ili održavanje sustava i sastavnih dijelova ATM-a/ANS-a, o kojima ovisi sigurnost ili interoperabilnost, podliježu certifikaciji i izdaje im se certifikat.
 Navedeni se certifikat izdaje na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže svoju sukladnost s pravilima koja su utvrđena delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 39. radi osiguranja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 35.
 U certifikatu se navode dodijeljeni privilegiji.
 2.Odstupajući od stavka 1., ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 39., organizacije uključene u projektiranje, proizvodnju ili održavanje sustava i sastavnih dijelova ATM-a/ANS-a o kojima ovisi sigurnost ili interoperabilnost smiju dati izjavu o svojoj sposobnosti i raspolaganje sredstvima za ispunjavanje odgovornosti povezanih s aktivnostima koje obavljaju u skladu s bitnim zahtjevima iz članka 35.
 Članak 38.
 Sustavi i sastavni dijelovi ATM-a/ANS-a
 1.Ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 39., pružatelji ATM-a/ANS-a iz članka 36. dužni su dati izjavu o sukladnosti sustava i sastavnih dijelova ATM-a/ANS-a o kojima ovisi sigurnost ili interoperabilnost i koje ti pružatelji usluga namjeravaju staviti u upotrebu s detaljnim specifikacijama koje su utvrđene delegiranim aktima donesenima na temelju članka 39. radi osiguranja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 35.
 2.Ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 39., sustavi i sastavni dijelovi ATM-a/ANS-a o kojima ovisi sigurnost ili interoperabilnost podliježu certifikaciji i za njih se izdaje certifikat.
 Navedeni se certifikat izdaje na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže sukladnost sustava i sastavnih dijelova s detaljnim specifikacijama koje su utvrđene delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 39. radi osiguranja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 35.
 Odstupajući od prvog podstavka, ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 39., organizacije uključene u projektiranje, proizvodnju ili održavanje sustava i sastavnih dijelova ATM-a/ANS-a o kojima ovisi sigurnost ili interoperabilnost smiju dati izjavu da su ti sustavi i komponente sukladni s detaljnim specifikacijama koje su utvrđene delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 39. radi osiguranja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 35. te da su ti sustavi i komponente prikladni za upotrebu.
 Članak 39.
 Delegirane ovlasti
 1.Za pružanje ATM-a/ANS-a, Komisiju se ovlašćuje donositi delegirane akte u skladu s člankom 117. kako bi utvrdila detaljna pravila s obzirom na:
 (a)posebne uvjete za pružanje ATM-a/ANS-a u skladu s bitnim zahtjevima iz članka 35.;
 (b)uvjete za utvrđivanje detaljnih specifikacija koje se za potrebe certifikacije u skladu s člankom 38. stavkom 2. primjenjuju na sustave i sastavne dijelove ATM-a/ANS-a i uvjete za obavješćivanje podnositelja zahtjeva o tim specifikacijama;
 (c)uvjete za izdavanje, održavanje, izmjenu, suspenziju ili ukidanje certifikata iz članka 36., uključujući one za situacije u kojima se, radi ostvarivanja ciljeva iz članka 1. te uzimajući u obzir prirodu predmetne aktivnosti i rizike povezane s njom, prema potrebi, dopušta davanje izjava;
 (d)uvjete za izdavanje, održavanje, izmjenu, suspenziju ili ukidanje certifikata iz članka 37. stavka 1. i članka 38. stavka 2., uključujući one za situacije u kojima se, radi ostvarivanja ciljeva iz članka 1. te uzimajući u obzir prirodu predmetne aktivnosti i rizike povezane s njom, prema potrebi, zahtijevaju takvi certifikati ili dopušta davanje izjava;
 (e)privilegije i odgovornosti imatelja certifikata iz članka 36. i, ako je primjenjivo, članaka 37. i 38.;
 (f)privilegiji i odgovornosti organizacija koje daju izjave u skladu s člankom 36. stavkom 2., člankom 37. stavkom 2. i člankom 38. stavkom 2.;
 (g)uvjete i postupke za davanje izjave pružatelja ATM-a/ANS-a u skladu s člankom 38. stavkom 1., uključujući one za situacije situacija u kojima se, s obzirom na postizanje ciljeva iz članka 1. te uzimajući u obzir prirodu predmetne aktivnosti i rizike povezane s njom, takve izjave zahtijevaju;
 (h)uvjete pod kojima se pružanje ATM-a/ANS-a zabranjuje, ograničava ili podliježe određenim uvjetima u interesu sigurnosti;
 (i)uvjete na temelju kojih Agencija u skladu s člankom 65. stavkom 6. i nacionalna nadležna tijela daju i šire obvezne informacije kako bi se osigurala sigurnost u pružanju ATM-a/ANS-a;
 (j)operativna pravila u vezi s korištenjem zračnim prostorom te sustavima i sastavnim dijelovima ATM-a/ANS-a koji se zahtijevaju za korištenje zračnim prostorom.
 2.Kad je riječ o pružanju ATM-a/ANS-a, a kako bi se u potrebnoj mjeri ostvarili ciljevi utvrđeni u članku 1., Komisiju se ovlašćuje mijenjati ili dopunjavati Prilog VIII. i, prema potrebi, Prilog VII. delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 117.ako je to potrebno zbog tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza o sigurnosti u vezi s ATM-om/ANS-om.
 3.Pravila iz stavka 1., ako je primjenjivo:
 (a)usklađuju se s glavnim planom ATM-a;
 (b)izrađuju se na temelju odgovarajućih odredaba Uredbe (EU) br. XXX/XXXX te predviđaju prijelazne mehanizme kako bi se osigurao kontinuitet certifikata izdanih u skladu s tom Uredbom.
 Odjeljak VI.
 Kontrolori zračnog prometa
 Članak 40.
 Bitni zahtjevi
 Kontrolori zračnog prometa te osobe i organizacije uključene u osposobljavanje, ispitivanje, provjeravanje ili zdravstvene preglede kontrolora zračnog prometa, kao i uređaji za osposobljavanje, ispunjavaju bitne zahtjeve iz Priloga VIII.
 Članak 41.
 Kontrolori zračnog prometa
 1.Kontrolori zračnog prometa podliježu certifikacije i izdaje im se dozvola kontrolora zračnog prometa i certifikat o zdravstvenoj sposobnosti za uslugu koju treba pružati.
 2.Dozvola kontrolora zračnog prometa iz stavka 1. izdaje se na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva za dozvolu dokaže svoju sukladnost s pravilima koja su utvrđena delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 44. radi osiguranja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 40. u pogledu teorijskog znanja, praktičnih vještina, jezične sposobnosti i iskustva.
 3.Certifikat o zdravstvenoj sposobnosti iz stavka 1. izdaje se na temelju zahtjeva i ako kontrolor zračnog prometa dokaže svoju sukladnost s pravilima koja su utvrđena delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 44. radi osiguranja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 40. u pogledu zdravstvene sposobnosti.
 4.U dozvoli i certifikatu o zdravstvenoj sposobnosti kontrolora zračnog prometa navode se privilegiji dodijeljeni pilotu.
 Članak 42.
 Organizacije za osposobljavanje kontrolora zračnog prometa, zrakoplovno-medicinski ispitivači i zrakoplovno-medicinski centri
 Organizacije za osposobljavanje kontrolora zračnog prometa, zrakoplovno-medicinski ispitivači i zrakoplovno-medicinski centri podliježu certifikacije i izdaje im se certifikat.
 Navedeni se certifikat izdaje na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže svoju sukladnost s pravilima koja su utvrđena delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 44. radi osiguranja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 40.
 U certifikatu se navode dodijeljeni privilegiji.
 Članak 43.
 Instruktori i ispitivači
 Osobe odgovorne za pružanje osposobljavanja i za ocjenjivanje praktičnih vještina kontrolora zračnog prometa podliježu certifikaciji i izdaje im se certifikat.
 Navedeni se certifikat izdaje na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže svoju sukladnost s pravilima koja su utvrđena delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 44. radi osiguranja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 40.
 U certifikatu se navode dodijeljeni privilegiji.
 Članak 44.
 Delegirane ovlasti
 1.Za kontrolore zračnog prometa te osobe i organizacije uključene u osposobljavanje, ispitivanje, provjeravanje ili zdravstvene preglede kontrolora zračnog prometa, Komisiju se ovlašćuje donositi delegirane akte u skladu s člankom 117. kako bi utvrdila detaljna pravila s obzirom na:
 (a)različita ovlaštenja i posebne ovlasti koje se upisuju u dozvole kontrolora zračnog prometa iz članka 41.;
 (b)uvjete za izdavanje, održavanje, izmjenu, suspenziju ili ukidanje dozvola, ovlaštenja i posebnih ovlasti upisanih u dozvole kontrolora zračnog prometa, certifikata o zdravstvenoj sposobnosti iz članka 41. i certifikata iz članaka 42. i 43.;
 (c)privilegije i odgovornosti imatelja dozvola kontrolora zračnog prometa, ovlaštenja i posebnih ovlasti upisanih u dozvole, certifikata o zdravstvenoj sposobnosti i certifikata iz članaka 41., 42. i 43.;
 (d)uvjete za priznavanje i konverziju nacionalnih dozvola kontrolora zračnog prometa i nacionalnih certifikata o zdravstvenoj sposobnosti izdanih na temelju propisa država članica u dozvole kontrolora zračnog prometa i certifikate o zdravstvenoj sposobnosti iz članka 41.;
 (e)za potrebe primjene članka 57., uvjete za priznavanje dozvola kontrolora zračnog prometa izdanih u skladu s propisima treće zemlje;
 (f)uvjete pod kojima se pružanje osposobljavanja na radnom mjestu zabranjuje, ograničava ili podliježe određenim uvjetima u interesu sigurnosti;
 (g)uvjete na temelju kojih Agencija u skladu s člankom 65. stavkom 6. i nacionalna nadležna tijela daju i šire obvezne informacije kako bi se osigurala sigurnost u pružanju osposobljavanja na radnom mjestu;
 2.Za kontrolore zračnog prometa, osobe i organizacije uključene u osposobljavanje, ispitivanje, provjeravanje ili zdravstvene preglede kontrolora zračnog prometa te uređaje za osposobljavanje, a kako bi se u potrebnoj mjeri ostvarili ciljevi utvrđeni u članku 1., Komisiju se ovlašćuje mijenjati ili dopunjavati Prilog VIII. delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 117. ako je to potrebno zbog tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza o sigurnosti u vezi s organizacijama za osposobljavanje i kontrolorima zračnog prometa
 Odjeljak VII.
 Bespilotni zrakoplovi
 Članak 45.
 Bitni zahtjevi u pogledu bespilotnih zrakoplova
 Projektiranje, proizvodnja, održavanje i operiranje bespilotnih zrakoplova, njihovih motora, propelera, dijelova, neugrađene opreme i opreme za daljinsko upravljanje njima ispunjavaju bitne zahtjeve iz Priloga IX.
 Članak 46.
 Sukladnost bespilotnih zrakoplova
 1.Ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 47. radi postizanja odgovarajućih razina sigurnosti te uzimajući u obzir načela iz članka 4. stavka 2., projekti, proizvodnja, održavanje i operiranje bespilotnih zrakoplova podliježu certifikaciji. Certifikati se izdaju na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže svoju sukladnost s pravilima koja su utvrđena delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 47. radi osiguranja sukladnosti s bitnim zahtjevima iz članka 45. U certifikatu se navode ograničenja povezana sa sigurnošću, operativni uvjeti i privilegiji.
 2.Ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 47. radi postizanja odgovarajućih razina sigurnosti te uzimajući u obzir načela iz članka 4. stavka 2., projekti, proizvodnja, održavanje i operiranje bespilotnih zrakoplova podliježu davanju izjave. Izjava se daje ako su ispunjeni bitni zahtjevi iz članka 45. i poštovana odgovarajuća detaljna pravila koja su utvrđena u skladu s člankom 47. radi osiguranja sukladnosti s tim bitnim zahtjevima.
 3.Ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 47., pod uvjetom da se odgovarajuće razine sigurnosti mogu postići bez primjene poglavlja IV. i V. ove Uredbe, ta se poglavlja ne primjenjuju na bitne zahtjeve iz članka 45. i odgovarajuća detaljna pravila koja su utvrđena u skladu s člankom 47. radi osiguranja sukladnosti s tim bitnim zahtjevima. U takvim slučajevima ti su zahtjevi i pravila „usklađeno zakonodavstvo Zajednice” u smislu Uredbe (EZ) 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju i za nadzor tržišta u odnosu na stavljanje proizvoda na tržište i o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 339/93, i Odluke 768/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o zajedničkom okviru za stavljanje na tržište proizvoda i o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 93/465/EEZ.
 Članak 47.
 Delegirane ovlasti
 1.Za projektiranje, proizvodnju, održavanje i operiranje bespilotnih zrakoplova, njihovih motora, propelera, dijelova, neugrađene opreme i opreme za upravljanje bespilotnim zrakoplovom na daljinu, Komisiju se ovlašćuje donositi delegirane akte u skladu s člankom 117. kako bi utvrdila detaljna pravila s obzirom na:
 (a)uvjete i postupke za izdavanje, održavanje, izmjenu, suspenziju ili ukidanje certifikata za projektiranje, proizvodnju, održavanje i operiranje bespilotnih zrakoplova iz članka 46. stavaka 1. i 2., uključujući one u pogledu situacija u kojima se, radi ostvarivanja ciljeva iz članka 1. te uzimajući u obzir prirodu predmetne djelatnosti i rizike povezane s njom, prema potrebi, zahtijevaju takvi certifikati ili dopušta davanje izjava;
 (b)uvjete i postupke u skladu s kojima se operator bespilotnog zrakoplova oslanja na certifikate ili izjave izdane u skladu s odjeljcima I., II., III. i VIII.;
 (c)za potrebe članka 46. stavka 3., uvjete pod kojima zahtjevi za projektiranje, proizvodnju, održavanje i operacije bespilotnih zrakoplova, njihovih motora, propelera, dijelova, neugrađene opreme i opreme za daljinsko upravljanje njima ne podliježu poglavljima IV. i V. ove Uredbe;
 (d)privilegije i odgovornosti imatelja certifikata i operatora koji daju izjave;
 (e)označivanje i identifikaciju bespilotnih zrakoplova;
 (f)uvjete pod kojima se operacije bespilotnih zrakoplova zabranjuju, ograničavaju ili podliježu određenim uvjetima u interesu sigurnosti.
 2.U pogledu projekata, proizvodnje, održavanja i operiranja bespilotnih zrakoplova, njihovih motora, propelera, dijelova, neugrađene opreme i opreme za daljinsko upravljanje zrakoplovom, a kako bi se u potrebnoj mjeri ostvarili ciljevi utvrđeni u članku 1., Komisiju se ovlašćuje mijenjati ili dopunjavati Prilog IX. i, ako je primjenjivo, Prilog X. delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 117. ako je to potrebno zbog tehničkog, operativnog ili znanstvenog razvoja ili dokaza o sigurnosti u vezi s letačkim operacijama.
 Odjeljak VIII.
 Zrakoplovi koje na letovima u Uniju te unutar i iz nje upotrebljava operator iz treće zemlje
 Članak 48.
 Primjenjiva pravila
 Zrakoplovi iz članka 2. stavka 1. točke (c) te članovi njihovih posada i njihove operacije u skladu su s primjenjivim standardima ICAO-a. Ako takvih standarda nema, ti zrakoplovi te članovi njihovih posada i njihove operacije, ispunjavaju bitne zahtjeve iz priloga II., IV. i V. te, ako je primjenjivo, Priloga VIII. ako ti zahtjevi nisu u suprotnosti s pravima trećih zemalja koja proizlaze iz međunarodnih konvencija.
 Članak 49.
 Sukladnost
 1.Operiranje zrakoplova iz članka 2. stavka 1. točke (c) za potrebe komercijalnog zračnog prijevoza podliježe certifikaciji i za njega se izdaje odobrenje.
 Navedeno se odobrenje izdaje na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže da je sposoban i da ima sredstva za ispunjavanje odgovornosti povezanih s operiranjem tog zrakoplova u skladu sa zahtjevima iz članka 48.
 U odobrenju se navode privilegiji dodijeljeni operatoru i opseg operacija.
 2.Ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 50., operiranje zrakoplova iz članka 2. stavka 1. točke (c) koje nije komercijalni zračni prijevoz podliježe certifikaciji i za njega se izdaje odobrenje.
 Navedeno se odobrenje izdaje na temelju zahtjeva i ako podnositelj zahtjeva dokaže da je sposoban i da ima sredstva za ispunjavanje odgovornosti povezanih s operiranjem tog zrakoplova u skladu sa zahtjevima iz članka 48.
 U odobrenju se navode privilegiji dodijeljeni operatoru i opseg operacija.
 Odstupajući od prvog podstavka, ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 50., operatori zrakoplova iz članka 2. stavka 1. točke (c) koji sudjeluju u operacijama koje nisu komercijalni zračni prijevoz smiju dati izjavu o svojoj sposobnosti i raspoloživosti sredstava za ispunjavanje odgovornosti povezanih s operiranjem tog zrakoplova u skladu sa zahtjevima iz članka 48.
 3.Odobrenja i izjave iz stavaka 1. i 2. zahtijevaju se samo s obzirom na operiranje zrakoplova koji lete u državno područje na koje se primjenjuju Ugovori, unutar tog područja ili iz njega, osim operiranja zrakoplova koji samo prelijeću to državno područje.
 Članak 50.
 Delegirane ovlasti
 1.Za zrakoplove iz članka 2. stavka 1. točke (c), kao i članove njihovih posada i njihove operacije, Komisiju se ovlašćuje donositi delegirane akte u skladu s člankom 117. kako bi utvrdila detaljna pravila s obzirom na:
 (a)izdavanje odobrenja zrakoplovima koji nemaju standardnu svjedodžbu ICAO-a o plovidbenosti ili izdavanje odobrenja pilotima koji nemaju standardnu dozvolu ICAO-a za upravljanje zrakoplovom koji leti u državno područje na koje se primjenjuju Ugovori, unutar tog područja ili iz njega;
 (b)posebne uvjete za upravljanje zrakoplovom u skladu s odredbama stavka 48.;
 (c)alternativne zahtjeve u slučajevima kada sukladnost sa standardima i zahtjevima iz članka 48. nije moguća ili bi zahtijevala neproporcionalan napor operatora, osiguravajući pritom da su ciljevi predmetnih standarda i zahtjeva ispunjeni;
 (d)uvjete za izdavanje, održavanje, izmjenu, suspenziju ili ukidanje odobrenja iz članka 49., uključujući one u pogledu situacija u kojima se, radi ostvarivanja ciljeva iz članka 1. te uzimajući u obzir prirodu predmetne djelatnosti i rizike povezane s njom, prema potrebi, zahtijevaju takva odobrenja ili dopušta davanje izjava. Tim se uvjetima uzimaju u obzir certifikati koje izdaje država registracije ili država operatora i ne dovode se u pitanje Uredba (EZ) br. 2111/2005 i njezina provedbena pravila;
 (e)privilegije i odgovornosti imatelja odobrenja iz članka 49. stavaka 1. i 2. te, prema potrebi, operatora koji su dali izjave u skladu s člankom 49. stavkom 2.;
 (f)uvjete pod kojima se operiranje zrakoplova iz članka 2. stavka 1. točke (c) zabranjuje, ograničava ili podliježe određenim uvjetima u interesu sigurnosti.
 2.Pri donošenju pravila iz stavka 1. Komisija posebno osigurava:
 (a)da se, prema potrebi, primjenjuju preporučene prakse i dokumenti s uputama ICAO-a;
 (b)da ni jedan zahtjev ne prelazi okvire onoga što se temeljem ove Uredbe zahtijeva od zrakoplova iz članka 2. stavka 1. točke (b) podtočke i. te od članova posade i operatora takvih zrakoplova;
 (c)da je postupak dobivanja odobrenja iz članka 49. stavaka 1. i 2. jednostavan, proporcionalan, djelotvoran i troškovno učinkovit te da omogućuje načine dokazivanja sukladnosti s tim zahtjevima koji su proporcionalni složenosti operacije i rizicima povezanima s tom operacijom. Komisija posebno osigurava da se u obzir uzimaju:
 i. rezultati Univerzalnog programa nadzora sigurnosti ICAO-a,
 ii. informacije prikupljene na temelju programa inspekcijskih pregleda na stajanci utvrđenih u skladu s delegiranim aktima donesenima na temelju članka 51. stavka 10.,
 iii. druge priznate informacije o sigurnosnim aspektima s obzirom na dotičnog operatora,
 iv. certifikati izdani u skladu s propisima treće zemlje;
 (d)da su u obzir uzeti aspekti povezani s ATM-om/ANS-om.
 POGLAVLJE IV.
 ZAJEDNIČKI SUSTAV CERTIFIKACIJE, NADZORA I MJERA ZA OSIGURAVANJE PRIMJENE PROPISA
 Članak 51.
 Certifikacija, nadzor i mjere za osiguravanje primjene propisa
 1.Države članice, Komisija i Agencija surađuju u okviru jedinstvenog europskog sustava sigurnosti u zračnom prometu radi osiguranja sukladnosti s ovom Uredbom te delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju ove Uredbe.
 2.Kako bi se osigurala sukladnost s odredbama ove Uredbe te delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju ove Uredbe, Agencija i nacionalna nadležna tijela, u skladu s ovom Uredbom:
 (a)primaju i ocjenjuju zahtjeve koji su im podneseni, izdaju i, prema potrebi, obnavljaju certifikate te primaju izjave koje su im podnesene u skladu s odredbama iz poglavlja III.;
 (b)obavljaju nadzor nad imateljima certifikata, pravnim i fizičkim osobama koje su dale izjave te proizvodima, dijelovima, opremom, sustavima ATM/ANS, sastavnim dijelovima ATM-a/ANS-a, uređajima za osposobljavanje koji simuliraju let i aerodromima koji podliježu odredbama iz poglavlja III.;
 (c)provode potrebne istrage, inspekcijske preglede, revizije i druge aktivnosti praćenja kako bi utvrdile jesu li osobe iz točke (b) povrijedile zahtjeve iz ove Uredbe te iz delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju ove Uredbe koji se primjenjuju na njih;
 (d)poduzimaju sve potrebne mjere za osiguravanje primjene propisa, uključujući izmjenu, suspenziju ili ukidanje certifikata koje su izdale, prizemljenje zrakoplova i određivanje sankcija, kako bi se utvrđene povrede otklonile.
 3.Odgovornosti za zadaće u vezi s certifikacijom, nadzorom i mjerama za osiguravanje primjene propisa iz stavka 2. utvrđuju se u skladu sa sljedećim odredbama.
 Agencija je odgovorna ako su joj te zadaće dodijeljene u skladu s člancima 53., 54., 55., 66., 67., 68., 69. i 70.
 Nacionalno nadležno tijelo države članice u kojoj se nalazi aerodrom odgovorno je za te zadaće s obzirom na certifikat aerodroma iz članka 30. stavka 1. i certifikat organizacije odgovorne za rad aerodroma iz članka 32. stavka 1. Certifikat organizacije odgovorne za rad aerodroma može se izdati zajedno s certifikatom aerodroma ili zasebno.
 U svim je drugim slučajevima za te zadaće odgovorno nacionalno nadležno tijelo države članice u kojoj fizička osoba koja podnosi zahtjev za izdavanje certifikata ili daje izjavu ima boravište ili, u slučaju pravne osobe, u kojoj osoba ima glavno poslovno sjedište, osim ako je drukčije određeno delegiranim aktima donesenima u skladu sa stavkom 10.
 Međutim, ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima u skladu sa stavkom 14.:
 (a)zrakoplovno-medicinski ispitivači, zrakoplovno-medicinski centri i liječnici opće prakse odgovorni su za izdavanje certifikata o zdravstvenoj sposobnosti pilota iz članka 20. stavka 3. i certifikata o zdravstvenoj sposobnosti kontrolora zračnog prometa iz članka 41. stavka 1.;
 (b)organizacije za osposobljavanje pilota i kabinske posade kojima je izdano odobrenje u skladu s člankom 22. i operatori kojima je izdan certifikat u skladu s člankom 27. odgovorni su za izdavanje potvrda članova kabinske posade iz članka 21.
 4.Nadzor Agencije i nacionalnih nadležnih tijela provodi se kontinuirano i na temelju prioriteta postavljenih s obzirom na rizike u području civilnog zrakoplovstva.
 5.Agencija upravlja i koristi se instrumentima i postupcima potrebnima za prikupljanje, razmjenu i analizu informacija povezanih sa sigurnošću dobivenih iz programa inspekcijskih pregleda na stajanci utvrđenih u skladu s delegiranim aktima donesenima u skladu sa stavkom 10.
 6.Kako bi lakše obavljale svoje zadaće u vezi s certifikacijom, nadzorom i mjerama za osiguravanje primjene propisa, Komisija, Agencija i nacionalna nadležna tijela razmjenjuju informacije, uključujući one o potencijalnim ili utvrđenim povredama.
 7.Agencija promiče jednako tumačenje i primjenu zahtjeva iz ove Uredbe te iz delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju ove Uredbe, među ostalim, izradom uputa iz članka 65. stavka 3. savjetujući se s nacionalnim nadležnim tijelima.
 8.Svaka pravna ili fizička osoba koja podliježe ovoj Uredbi može Komisiju obavijestiti o navodnim razlikama u primjeni pravila među državama članicama. Ako takve razlike ozbiljno ometaju poslovanje tih osoba ili na drugi način izazivaju znatne poteškoće, Agencija i nacionalna nadležna tijela dotičnih država članica surađuju kako bi otklonile te razlike bez nepotrebnog odgađanja. Ako te razlike nije moguće otkloniti, Agencija taj predmet upućuje Komisiji.
 9.Agencija i nacionalna nadležna tijela poduzimaju potrebne mjere za podizanje i poticanje svijesti o sigurnosti civilnog zrakoplovstva te šire informacije povezane sa sigurnošću koje su bitne za sprečavanje nesreća i nezgoda.
 10.Za zadaće Agencije i nacionalnih nadležnih tijela u vezi s certifikacijom, nadzorom i mjerama za osiguravanje primjene propisa u skladu s ovom Uredbom, Komisiju se ovlašćuje donositi delegirane akte u skladu s člankom 117. kako bi utvrdila detaljna pravila s obzirom na:
 (a)uvjete za prikupljanje, razmjenu i širenje informacija između Agencije i nacionalnih nadležnih tijela u svrhu obavljanja njihovih zadaća;
 (b)uvjete za obavljanje certifikacije te za obavljanje istraga, inspekcijskih pregleda, revizija i drugih aktivnosti praćenja potrebnih za osiguranje djelotvornog nadzora pravnih i fizičkih osoba, proizvoda, dijelova, opreme, sustava ATM/ANS, sastavnih dijelova ATM-a/ANS-a, uređaja za osposobljavanje koji simuliraju let i aerodroma koji podliježu ovoj Uredbi;
 (c)uvjete za kvalifikacije inspektora i organizacija uključenih u njihovo osposobljavanje;
 (d)uvjete za obavljanje inspekcijskih pregleda na stajanci te za prizemljenje zrakoplova kada zrakoplov, njegov operator ili njegova posada ne ispunjavaju zahtjeve iz ove Uredbe te iz delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju ove Uredbe;
 (e)uvjete za administrativne sustave i sustave upravljanja Agencije i nacionalnih nadležnih tijela povezane sa zadaćama certifikacije, nadzora i osiguravanja primjene propisa;
 (f)u pogledu stavka 3., uvjete za raspodjelu odgovornosti između Agencije i nacionalnih nadležnih tijela radi osiguravanja učinkovitog obavljanja zadaća u vezi s certifikacijom, nadzorom i osiguravanjem primjene propisa;
 (g)u pogledu stavka 3., a radi osiguravanja učinkovitog obavljanja zadaća u vezi s certifikacijom zdravstvene sposobnosti pilota i kontrolora zračnog prometa, uvjete za dodjelu odgovornosti zrakoplovno-medicinskim ispitivačima i zrakoplovno-medicinskim centrima za izdavanje certifikata o zdravstvenoj sposobnosti pilota i certifikata o zdravstvenoj sposobnosti kontrolora zračnog prometa, kao i uvjete pod kojima se takve odgovornosti daju liječnicima opće prakse;
 (h)u pogledu stavka 3., uvjete za dodjelu odgovornosti organizacijama za osposobljavanje pilota i kabinske posade za izdavanje potvrda članovima kabinske posade radi osiguravanja učinkovitog obavljanja zadaća u vezi s certifikacijom članova kabinske posade.
 Članak 52.
 Europski zrakoplovni inspektori
 1.Agencija u suradnji s nacionalnim nadležnim tijelima uspostavlja mehanizam za udruživanje i dijeljenje inspektora i drugog osoblja koji imaju stručno znanje bitno za obavljanje zadaća certifikacije i nadzora u skladu s ovom Uredbom. U tu svrhu Agencija utvrđuje potrebne profile kvalifikacija i iskustva na temelju kojih ta nadležna tijela imenuju, ovisno o raspoloživosti, kandidate za sudjelovanje u mehanizmu za udruživanje i dijeljenje u svojstvu europskih zrakoplovnih inspektora te o tim profilima obavješćuje nacionalna nadležna tijela.
 2.Agencija i sva nacionalna nadležna tijela mogu zatražiti pomoć europskih zrakoplovnih inspektora u obavljanju aktivnosti nadzora i certifikacije. Te zahtjeve koordinira Agencija koja u tu svrhu, uz savjetovanje s nacionalnim nadležnim tijelima, razvija odgovarajuće postupke.
 3.Europski zrakoplovni inspektori obavljaju svoje aktivnosti nadzora i certifikacije pod nadzorom i odgovornošću te prema uputama Agencije ili nacionalnog nadležnog tijela koje je zatražilo njihovu pomoć.
 4.Troškovi pomoći europskih zrakoplovnih inspektora koje su imenovala nacionalna nadležna tijela pokrivaju se naknadama. U tu svrhu Agencija, u ime nacionalnog nadležnog tijela koje je snosilo troškove, izdaje račun pravnoj ili fizičkoj osobi koja je bila predmet aktivnosti nadzora i certifikacije koje su proveli ti inspektori. Agencija prenosi iznos naplaćen od te osobe dotičnom nacionalnom nadležnom tijelu.
 5.U vezi s mehanizmom za udruživanje i dijeljenje iz stavka 1., Komisiju se ovlašćuje donositi delegirane akte u skladu s člankom 117. kako bi utvrdila detaljna pravila s obzirom na:
 (a)prava i obveze Agencije te nacionalnih nadležnih tijela koja zahtijevaju, primaju ili pružaju pomoć u okviru tog mehanizma;
 (b)ovlasti europskih zrakoplovnih inspektora i pravila koja se primjenjuju na njih kada pružaju takvu pomoć;
 (c)utvrđivanje i naplatu naknada iz stavka 4.
 Članak 53.
 Prijenos odgovornosti
 1.Države članice Agenciji mogu prenijeti odgovornost za certifikaciju, nadzor i mjere za osiguravanje primjene propisa u pogledu bilo kojih ili svih organizacija, operatora, osoblja, zrakoplova, uređaja za osposobljavanje koji simuliraju let ili aerodroma za koje je dotična država članica odgovorna u skladu s ovom Uredbom.
 Takvim prijenosom Agencija postaje nadležno tijelo za potrebe prenesene odgovornosti, a dotična se država članica oslobađa te odgovornosti. U vezi s Agencijinim ispunjavanjem te odgovornosti primjenjuju se odredbe poglavlja IV. i V.
 2.Države članice Agenciji mogu, uz obostrani pristanak, drugoj državi članici prenijeti odgovornost za certifikaciju, nadzor i mjere za osiguravanje primjene propisa u pogledu bilo kojih ili svih organizacija, operatora, osoblja, zrakoplova, uređaja za osposobljavanje koji simuliraju let ili aerodroma za koje je su odgovorne u skladu s ovom Uredbom.
 Takvim prijenosom nacionalno nadležno tijelo države članice na koju je prenesena odgovornost postaje nadležno tijelo za prenesenu odgovornost, a dotična se država članica oslobađa te odgovornosti.
 U vezi s ispunjavanjem te odgovornosti, primjenjuju se odredbe poglavlja II. i IV. te članaka 120. i 121., kao i primjenjive odredbe nacionalnog prava države članice na koju je odgovornost prenesena.
 3.Agencija ili država članica, prema potrebi, prihvaća prijenos odgovornosti iz stavaka 1. i 2. samo ako smatra da prenesenu odgovornost može učinkovito ispunjavati u skladu s ovom Uredbom te delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju ove Uredbe.
 4.Ako država članica namjerava prenijeti određene odgovornosti u skladu sa stavcima 1. ili 2., zajedno s Agencijom ili drugom državom članicom, prema potrebi, dogovara prijelazni plan kojim se osigurava uredan prijenos tih odgovornosti. Savjetovanje o tom prijelaznom planu obavlja se s pravnim i fizičkim osobama koje su obuhvaćene prijenosom te, u slučaju prijenosa iz stavka 2., s Agencijom prije njegova završetka.
 Agencija i dotična država članica ili države članice, prema potrebi, osiguravaju da se prijenos odgovornosti obavi u skladu s prijelaznim planom.
 5.Agencija u bazi podataka uspostavljenoj na temelju članka 63. stavlja na raspolaganje popis država članica koje su prenijele određene odgovornosti u skladu s ovim člankom. Taj popis obuhvaća pojedinosti o prenesenim odgovornostima na temelju kojih je moguće jasno utvrditi odgovornosti nakon prijenosa i , prema potrebi, obuhvaćene organizacije, operatore, osoblje, zrakoplove, uređaje za osposobljavanje koji simuliraju let ili aerodrome.
 Agencija prenesene odgovornosti uzima u obzir pri obavljanju inspekcijskih pregleda i drugih aktivnosti praćenja u skladu s člankom 73.
 6.Ovim se člankom ne dovode u pitanje prava i obveze država članica na temelju Čikaške konvencije. Ako država članica prenosi odgovornosti koje su joj dodijeljene Čikaškom konvencijom u skladu s ovim člankom, obavješćuje ICAO o tome da Agencija ili druga država članica djeluje kao njezin ovlašteni predstavnik za ispunjavanje njezinih obveza iz Čikaške konvencije.
 Članak 54.
 Organizacije koje posluju u više država članica
 1.Odstupajući od članka 51. stavka 3., organizacija može podnijeti zahtjev da Agencija djeluje kao nadležno tijelo za certifikaciju, nadzor i mjere za osiguravanje primjene propisa s obzirom na tu organizaciju ako ta organizacija ima certifikat ili pravo na podnošenje zahtjeva za izdavanje certifikata u skladu s odredbama poglavlja III. nacionalnom nadležnom tijelu iz jedne države članice, ali ima ili namjerava imati znatan dio objekata i osoblja obuhvaćenih tim certifikatom smješten u jednoj ili više drugih država članica.
 Takav zahtjev mogu podnijeti i dvije organizacije ili više njih, pri čemu svaka od njih ima glavno mjesto poslovanja u različitoj državi članici te ima certifikat ili pravo na podnošenje zahtjeva za izdavanje certifikata u skladu s odredbama poglavlja III. za istu vrstu zrakoplovne aktivnosti.
 Ako organizacije iz prvog i drugog podstavka podnesu takav zahtjev, o tome obavješćuju nacionalna nadležna tijela država članica u kojima imaju glavno poslovno sjedište.
 2.Ako Agencija smatra da može učinkovito ispunjavati odgovornosti za certifikaciju, nadzor i mjere osiguravanja primjene propisa, kako je zatraženo, u skladu s ovom Uredbom te delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju ove Uredbe, zajedno s dotičnom državom članicom ili, ako je primjenjivo, dotičnim državama članicama dogovara prijelazni plan kojim se osigurava uredan prijenos tih odgovornosti. Savjetovanje o tom prijelaznom planu obavlja se s organizacijama koje su zatražile prijenos prije njegova završetka.
 Agencija i dotična država članica ili države članice prema potrebi, osiguravaju da se prijenos odgovornosti obavi u skladu s prijelaznim planom.
 3.Prijenosom odgovornosti u skladu sa stavcima 1. i 2. Agencija postaje nadležno tijelo za prenesenu odgovornost, a dotična država članica ili države članice oslobađaju se te odgovornosti. U vezi s Agencijinim ispunjavanjem te odgovornosti primjenjuju se odredbe poglavlja IV. i V.
 4.Na svaki se prijenos odgovornosti u skladu s ovim člankom na odgovarajući način primjenjuju odredbe članka 53. stavaka 5. i 6.
 Članak 55.
 Mehanizam izvanrednog nadzora
 1.Agencija državi članici predlaže prijenos odgovornosti u skladu s člankom 53. ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
 (a)rezultati inspekcijskih pregleda i drugih aktivnosti praćenja koje Agencija provodi na temelju članka 73. ukazuju na ozbiljnu i trajnu nesposobnost države članice da učinkovito obavlja određene ili sve svoje zadaće povezane s certifikacijom, nadzorom i mjerama za osiguravanje primjene propisa u skladu s ovom Uredbom;
 (b)Komisija je od dotične države članice zatražila otklanjanje nedostataka utvrđenih u skladu s točkom (a);
 (c)država članica nije otklonila nedostatke na zadovoljavajući način, te takva situacija ugrožava sigurnost civilnog zrakoplovstva.
 2.Ako dotična država članica nije provela preporuku Agencije ili otklonila nedostatke u roku od tri mjeseca od datuma te preporuke, Komisija može odlučiti, ako smatra da su uvjeti iz stavka 1. ispunjeni, da odgovornost za zadaće povezane s certifikacijom, nadzorom i mjerama za osiguravanje primjene propisa privremeno preuzima Agencija. Ta se odluka donosi provedbenim aktima koji se donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 116. stavka 2. Ako ima opravdanih i nezaobilaznih hitnih razloga koji se odnose na sigurnost u zračnom prometu, Komisija u skladu s postupkom iz članka 116. stavka 4. donosi odmah primjenjive provedbene akte.
 3.Od datuma stupanja na snagu provedbene odluke iz stavka 2. Agencija redovito ocjenjuje je li uvjet iz stavka 1. točke (c) i dalje ispunjen. Ako smatra da taj uvjet više nije ispunjen, Agencija Komisiji daje preporuku za obustavu privremenog prijenosa odgovornosti.
 4.Ako Komisija, uzimajući u obzir tu preporuku, smatra da uvjet iz stavka 1. točke (c) više nije ispunjen, ona odlučuje da se privremeni prijenos odgovornosti na Agenciju obustavlja.
 Ta se odluka donosi provedbenim aktima koji se donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 116. stavka 2. Ako ima opravdanih i nezaobilaznih hitnih razloga koji se odnose na sigurnost u zračnom prometu, Komisija u skladu s postupkom iz članka 116. stavka 4. donosi odmah primjenjive provedbene akte.
 5.Prijenosom odgovornosti u skladu sa stavkom 2. Agencija postaje nadležno tijelo za prenesenu odgovornost, a dotična se država članica oslobađa te odgovornosti. U vezi s Agencijinim ispunjavanjem te odgovornosti primjenjuju se odredbe poglavlja IV. i V.
 6.Na svaki se prijenos odgovornosti u skladu s ovim člankom na odgovarajući način primjenjuju odredbe članka 53. stavaka 5. i 6. Isto tako, provedbene odluke Komisije iz stavaka 2. i 4. Agencija unosi u bazu podataka uspostavljenu na temelju članka 63.
 Članak 56.
 Valjanost certifikata i izjava
 1.Certifikati koji su izdani i izjave koje su dane u skladu s ovom Uredbom te delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju ove Uredbe vrijede u svim državama članicama bez dodatnih zahtjeva ili ocjenjivanja.
 2.Ako Komisija smatra da pravna ili fizička osoba kojoj je izdan certifikat ili koja je dala izjavu više ne ispunjava primjenjive zahtjeve ove Uredbe ili delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju ove Uredbe, Komisija, na temelju preporuke Agencije, od države članice odgovorne za nadzor te osobe zahtijeva poduzimanje odgovarajućih korektivnih i zaštitnih mjera, uključujući ograničenje ili suspenziju certifikata.
 Ta se odluka donosi provedbenim aktima koji se donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 116. stavka 2. Ako ima opravdanih i nezaobilaznih hitnih razloga koji se odnose na sigurnost u zračnom prometu, Komisija u skladu s postupkom iz članka 116. stavka 4. donosi odmah primjenjive provedbene akte.
 Od datuma stupanja na snagu te provedbene odluke, odstupajući od stavka 1., predmetni certifikat ili izjava više nije valjan u svim državama članicama.
 3.Ako Komisija smatra da je država članica iz stavka 2. poduzela odgovarajuće korektivne i zaštitne mjere, na temelju preporuke Agencije odlučuje da je predmetni certifikat ili izjava ponovno valjan u svim državama članicama u skladu sa stavkom 1. Ta se odluka donosi provedbenim aktima donesenima u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 116. stavka 2. Ako ima opravdanih i nezaobilaznih hitnih razloga koji se odnose na sigurnost u zračnom prometu, Komisija u skladu s postupkom iz članka 116. stavka 4. donosi odmah primjenjive provedbene akte.
 4.Ovim se člankom ne dovodi u pitanje Uredba (EZ) br. 2111/2005.
 Članak 57.
 Priznavanje certifikata trećih zemalja
 Agencija i nacionalna nadležna tijela mogu izdavati certifikate iz ove Uredbe te iz delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju ove Uredbe na temelju certifikata koji su izdani u skladu s propisima treće zemlje, ili mogu priznavati certifikate i drugu odgovarajuću dokumentaciju kojima se potvrđuje sukladnost s pravilima za civilno zrakoplovstvo izdanima u skladu s propisima treće zemlje, ako je takva mogućnost predviđena:
 (a)međunarodnim sporazumima o priznavanju certifikata sklopljenima između Unije i treće zemlje ili
 (b)delegiranim aktima donesenima na temelju članka 18. stavka 1. točke (l), članka 25. stavka 1. točke (f) i članka 44. stavka 1. točke (e).
 Članak 58.
 Kvalificirani subjekti
 1.Agencija i nacionalna nadležna tijela mogu svoje zadaće certifikacije i nadzora predviđene ovom Uredbom dodijeliti kvalificiranim subjektima koji su akreditirani kao sukladni s kriterijima iz Priloga VI. Agencija i nacionalna nadležna tijela koja se koriste kvalificiranim subjektima u tu svrhu uspostavljaju sustav za akreditaciju kvalificiranih subjekata te za ocjenjivanje njihove sukladnosti s tim kriterijima, u trenutku akreditacije i kontinuirano nakon toga.
 Kvalificiranog subjekta akreditira Agencija ili pojedinačno nacionalno nadležno tijelo, ili ga zajednički akreditiraju najmanje dva nacionalna nadležna tijela ili Agencija i najmanje jedno nacionalno nadležno tijelo.
 2.Agencija ili nacionalna nadležna tijela, prema potrebi, ukidaju ili suspendiraju akreditaciju kvalificiranog subjekta koju su izdale ako taj subjekt više ne ispunjava kriterije iz Priloga VI.
 3.Agencija ili nacionalna nadležna tijela koja akreditiraju kvalificiranog subjekta mogu mu dodijeliti privilegij za izdavanje, izmjenu i suspenziju certifikata ili primanje izjava u ime Agencije ili nacionalnog nadležnog tijela. Taj se privilegij navodi u opsegu akreditacije.
 4.Agencija i nacionalna nadležna tijela priznaju, bez dodatnih tehničkih zahtjeva ili ocjenjivanja, akreditacije kvalificiranih subjekata koje su Agencija i nacionalna nadležna tijela dodijelile u skladu sa stavkom 1.
 Međutim, Agencija i nacionalna nadležna tijela nisu dužne prihvatiti cijeli opseg akreditacije koju je izdalo drugo nacionalno nadležno tijelo ili Agencija ni priznati privilegije koje je kvalificiranom subjektu dodijelilo drugo nacionalno nadležno tijelo u skladu sa stavkom 3.
 5.Agencija i nacionalna nadležna tijela razmjenjuju informacije o dodijeljenim, suspendiranim ili ukinutim akreditacijama. Agencija te informacije stavlja na raspolaganje u bazi podataka iz članka 63.
 Članak 59.
 Zaštitne odredbe
 1.Ovom Uredbom te delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju ove Uredbe ne sprečava se državu članicu da žurno odgovori na problem povezan sa sigurnošću civilnog zrakoplovstva ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
 (a)problem uključuje ozbiljan rizik za sigurnost u zračnom prometu, a za njegovo rješavanje nužno je hitno djelovanje te države članice;
 (b)država članica ne može na odgovarajući način riješiti problem u skladu s odredbama ove Uredbe te delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju ove Uredbe;
 (c)poduzete mjere proporcionalne su težini problema.
 U tom slučaju dotična država članica bez odgode obavješćuje Komisiju, Agenciju i ostale države članice, putem baze podataka uspostavljene na temelju članka 63., o poduzetim mjerama i razlozima za njihovo poduzimanje.
 2.Ako je trajanje mjera iz stavka 1. dulje od osam uzastopnih mjeseci ili ako je država članica poduzimala iste mjere ponovno tako da su ukupno trajale dulje od osam mjeseci, Agencija ocjenjuje jesu li uvjeti iz stavka 1. ispunjeni te, u roku od tri mjeseca od datuma primitka obavijesti iz stavka 1., daje preporuku Komisiji s obzirom na rezultat tog ocjenjivanja. Agencija tu preporuku unosi u bazi podataka uspostavljenu na temelju članka 63.
 U tom slučaju Komisija procjenjuje, uzimajući u obzir tu preporuku, jesu li ti uvjeti ispunjeni. Ako Komisija smatra da nisu ispunjeni ili ako se ne slaže s ocjenom Agencije, u roku od tri mjeseca od datuma primitka te obavijesti donosi provedbenu odluku u tu svrhu, koja se objavljuje u Službenom listu Europske unijei unosi u bazu podataka uspostavljenu na temelju članka 63.
 Država članica o kojoj je riječ odmah po primitku obavijesti o toj provedbenoj odluci obustavlja mjere poduzete u skladu sa stavkom 1.
 3.Po primitku obavijesti iz stavka 1., Agencija bez odgađanja ocjenjuje i može li se problem koji je utvrdila država članica Agencija riješiti donošenjem odluka iz članka 65. stavka 4. prvog podstavka tako da mjere koje poduzima država članica nisu više potrebne. Ako Agencija smatra da se problem može riješiti na taj način, donosi odgovarajuću odluku u tu svrhu. Ako smatra da se problem ne može riješiti na taj način, daje preporuku Komisiji o izmjeni delegiranih akata ili provedbenih akata donesenih na temelju ove Uredbe koju smatra potrebnom s obzirom na primjenu stavka 1.
 4.Ako je to potrebno s obzirom na primjenu stavka 1., Komisija bez odgađanja i uzimajući u obzir preporuku Agencije, razmatra izmjenu bilo kojeg delegiranog akta donesenog na temelju članka 18. stavka 1., članka 25. stavka 1., članka 28. stavka 1., članka 34. stavka 1., članka 39. stavka 1., članka 44. stavka 1., članka 47. stavka 1. i članka 50. stavka 1.
 Članak 60.
 Odredbe o odstupanjima
 1.Države članice mogu bilo kojoj fizičkoj ili pravnoj osobi koja podliježe ovoj Uredbi odobriti izuzeća od zahtjeva koje se primjenjuju na tu osobu u skladu s odredbama poglavlja III., osim od bitnih zahtjeva utvrđenih u tim odredbama ili delegiranim i provedbenim aktima donesenima u skladu s tim odredbama, u slučaju hitnih nepredviđenih okolnosti koje utječu na te osobe ili hitnih operativnih potreba tih osoba, ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
 (a)nije moguće na odgovarajući način riješiti te okolnosti ili potrebe u skladu s primjenjivim zahtjevima;
 (b)prihvatljiva razina zaštite okoliša i sukladnosti s primjenjivim bitnim zahtjevima osigurana je, ako je potrebno, primjenom mjera ublažavanja;
 (c)država članica ublažila je u najvećoj mogućoj mjeri svako moguće narušavanje tržišnih uvjeta kao posljedicu odobravanja izuzeća i
 (d)izuzeće je u svojem opsegu i trajanju ograničeno u mjeri u kojoj je to nužno potrebno i primjenjuje se na nediskriminirajućoj osnovi.
 U tom slučaju dotična država članica bez odgode obavješćuje Komisiju, Agenciju i ostale države članice, putem baze podataka uspostavljene na temelju članka 63., o odobrenom izuzeću, razlozima za njegovo odobrenje i, ako je primjenjivo, potrebnim mjerama ublažavanja koje se primjenjuju.
 2.Ako je trajanje izuzeća iz stavka 1. dulje od osam uzastopnih mjeseci ili ako je država članica odobravala ista izuzeća ponovno i ukupno im je trajanje dulje od osam mjeseci, Agencija ocjenjuje jesu li uvjeti iz stavka 1. ispunjeni te, u roku od tri mjeseca od datuma primitka obavijesti iz stavka 1., daje preporuku Komisiji s obzirom na rezultat tog ocjenjivanja. Agencija tu preporuku unosi u bazi podataka uspostavljenu na temelju članka 63.
 U tom slučaju Komisija procjenjuje, uzimajući u obzir tu preporuku, jesu li ti uvjeti ispunjeni. Ako Komisija smatra da nisu ispunjeni ili ako se ne slaže s ocjenom Agencije, u roku od tri mjeseca od datuma primitka te obavijesti donosi provedbenu odluku u tu svrhu, koja se objavljuje u Službenom listu Europske unijei unosi u bazu podataka uspostavljenu na temelju članka 63.
 Dotična država članica odmah po primitku obavijesti o toj provedbenoj odluci ukida izuzeće odobreno u skladu sa stavkom 1.
 3.Ako država članica smatra da se sukladnost s primjenjivim bitnim zahtjevima utvrđenima u prilozima može dokazati na druge načine osim onih propisanih u delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju ove Uredbe te da takvi načini imaju znatne prednosti u smislu sigurnosti civilnog zrakoplovstva ili učinkovitosti osoba koje podliježu ovoj Uredbi ili dotičnih nadležnih tijela, ta država članica može, putem baze podataka uspostavljene na temelju članka 63., Komisiji i Agenciji podnijeti obrazloženi zahtjev za izmjenu predmetnog delegiranog ili provedbenog akta kako bi se omogućila primjena tih drugih načina.
 U tom slučaju, Agencija bez odgode daje preporuku Komisiji o tome ispunjava li zahtjev države članice uvjete iz prvog podstavka.
 Ako je to potrebno s obzirom na primjenu ovog stavka, Komisija bez odgađanja, uzimajući u obzir tu preporuku, razmatra izmjenu predmetnog delegiranog ili provedbenog akta.
 Članak 61.
 Prikupljanje, razmjena i analiza informacija
 1.Komisija, Agencija i nacionalna nadležna tijela razmjenjuju sve informacije koje su im dostupne u kontekstu primjene ove Uredbe te delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju ove Uredbe, a koje su drugim strankama bitne za obavljanje njihovih zadaća na temelju ove Uredbe. Nadležna tijela država članica ovlaštena za istraživanje nesreća i nezgoda u civilnom zrakoplovstvu ili za analizu događaja imaju pravo i na pristup tim informacijama radi obavljanja svojih zadaća. Te se informacije isto tako mogu širiti zainteresiranim stranama u skladu s delegiranim aktima iz stavka 4.
 2.Agencija na razini Unije koordinira prikupljanje, razmjenu i analizu informacija o pitanjima u području primjene ove Uredbe. U tu svrhu Agencija može sklapati administrativne dogovore s pravnim i fizičkim osobama koje podliježu ovoj Uredbi, ili udruženjima takvih osoba, o prikupljanju, razmjeni i analizi informacija.
 3.Na zahtjev Komisije Agencija analizira hitna ili važna pitanja iz područja primjene ove Uredbe. Ako je to potrebno, nacionalna nadležna tijela surađuju s Agencijom za potrebe provedbe takve analize.
 4.Komisija donosi detaljna pravila o načinima razmjene informacija iz stavka 1. između Komisije, Agencije i nacionalnih nadležnih tijela te o širenju tih informacija zainteresiranim stranama. Ta se pravila navode u provedbenim aktima koji se donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 116. stavka 3.
 U detaljnim pravilima iz prvog podstavka uzimaju se u obzir:
 (a)potreba da se pravnim i fizičkim osobama koje podliježu ovoj Uredbi dostave informacije koje su im potrebne za osiguravanje sukladnosti s ciljevima iz članka 1. te unapređivanje njihova ostvarivanja;
 (b)potreba da se širenje i upotreba informacija ograniči na one koje su prijeko potrebne za postizanje tih ciljeva;
 (c)potreba da se spriječi stavljanje na raspolaganje informacija ili njihovo korištenje u svrhu pripisivanja krivnje ili odgovornosti.
 5.Komisija, Agencija i nacionalna nadležna tijela te pravne i fizičke osobe i udruženja takvih osoba iz stavka 2. poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurali odgovarajuću povjerljivost informacija koje su primili u skladu s ovim člankom, ne dovodeći u pitanje strože zahtjeve o povjerljivosti predviđene Uredbom (EU) br. 996/2010, Uredbom (EU) br. 376/2014 ili drugim zakonodavstvom Unije.
 6.Agencija svake godine objavljuje izvješće o sigurnosti kako bi javnost upoznala s općom razinom sigurnosti civilnog zrakoplovstva. To izvješće sadržava analizu općeg stanja sigurnosti opisanu jednostavnim i lako razumljivim jezikom i u njemu se navodi postoje li povećani sigurnosni rizici.
 Članak 62.
 Zaštita izvora informacija
 1.Kad se informacije iz članka 61. stavaka 1. i 2. dostave nacionalnom nadležnom tijelu, izvor takvih informacija štiti se u skladu s primjenjivim zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom o zaštiti izvora informacija povezanih sa sigurnošću civilnog zrakoplovstva. Ako Komisiji ili Agenciji takve informacije dostavi fizička osoba, izvor tih informacija se ne otkriva te se osobni podaci o tom izvoru ne bilježe zajedno s dostavljenim informacijama.
 2.Ne dovodeći u pitanje primjenjivo nacionalno kazneno pravo, države članice suzdržavaju se od pokretanja postupka za povrede propisa bez predumišljaja ili namjere za koje su doznale samo zato što su im informacije o tim povredama dostavljene na temelju ove Uredbe te delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju ove Uredbe.
 Odredbe prvog podstavka ne primjenjuju se u slučajevima zlonamjernog ponašanja ili namjernog, teškog i ozbiljnog zanemarivanja očitog rizika te krajnjeg nedostatka profesionalne odgovornosti da se učini ono što je očito potrebno u danim okolnostima pa to izazove predvidljivu štetu osobi ili imovini ili teško ugrozi razinu sigurnosti civilnog zrakoplovstva.
 3.Države članice mogu zadržati ili donijeti mjere za jačanje zaštite izvora informacija iz stavka 1.
 4.Zaposlenike i ugovorno osoblje koji dostave informacije u okviru primjene ove Uredbe te delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju nje njihov poslodavac ili organizacija za koju pružaju usluge ne smiju ni na koji način diskriminirati zbog dostavljanja tih informacija.
 Odredbe prvog podstavka ne primjenjuju se u slučajevima zlonamjernog ponašanja ili namjernog, teškog i ozbiljnog zanemarivanja očitog rizika te krajnjeg nedostatka profesionalne odgovornosti da se učini ono što je očito potrebno u danim okolnostima pa to izazove predvidljivu štetu osobi ili imovini ili teško ugrozi razinu sigurnosti u zračnom prometu.
 5.Odredbama ovog članka ne sprečavaju se države članice, Komisiju i Agenciju da poduzmu bilo koju mjeru potrebnu za održavanje ili poboljšanje sigurnosti civilnog zrakoplovstva.
 6.Odredbama ovog članka ne dovode se u pitanje pravila o zaštiti izvora informacija utvrđena u Uredbi (EU) br. 996/2010 i Uredbi (EU) br. 376/2014.
 Članak 63.
 Baza podataka
 1.Agencija, u suradnji s Komisijom i nacionalnim nadležnim tijelima, uspostavlja bazu podataka potrebnih za osiguravanje učinkovite suradnje između Agencije i nacionalnih nadležnih tijela u vezi s obavljanjem njihovih zadaća u vezi s certifikacijom, nadzorom i mjerama za osiguravanje primjene propisa na temelju ove Uredbe te sama upravlja tom bazom.
 Ta baza podataka sadržava informacije o:
 (a)certifikatima koje su Agencija i nacionalna nadležna tijela izdale i izjavama koje su primile u skladu s odredbama poglavlja III. i članaka 53., 54., 55., 66., 67., 68., 69. i 70.;
 (b)certifikatima koje su izdali i izjavama koje su primili kvalificirani subjekti u ime Agencije i nacionalnih nadležnih tijela u skladu s člankom 58. stavkom 3.;
 (c)akreditacijama koje su Agencija i nacionalna nadležna tijela dodijelile kvalificiranim subjektima u skladu s člankom 58., uključujući informacije o opsegu akreditacije;
 (d)mjerama koje države članice poduzimaju u skladu s člankom 2. stavcima 6. i 7. te o odgovarajućim odlukama Komisije;
 (e)odlukama Komisije donesenima u skladu s člankom 2. stavkom 4.;
 (f)odlukama država članica donesenima u skladu s člankom 36. stavkom 2.;
 (g)prijenosima odgovornosti država članica na Agenciju ili drugu državu članicu u skladu s člancima 53. i 54., uključujući pojedinosti o prenesenim odgovornostima;
 (h)odlukama Komisije donesenima u skladu s člankom 55, uključujući pojedinosti o odgovornostima prenesenima na Agenciju na temelju tih odluka;
 (i)odlukama Komisije donesenima u skladu s člankom 56.;
 (j)obavijestima nacionalnih nadležnih tijela o pojedinačnim specifikacijskim shemama vremena leta dostavljenim Agenciji na temelju delegiranih akata donesenih u skladu s člankom 28. stavkom 1. točkom (f) te odgovarajućim mišljenjima Agencije danima u skladu s člankom 65. stavkom 7.;
 (k)obavijestima država članica o mjerama poduzetima radi žurnog odgovora na problem povezan sa sigurnošću civilnog zrakoplovstva i o odobravanju izuzeća te odgovarajućim preporukama Agencije i odlukama Komisije u skladu s člankom 59. stavkom 1. i člankom 60. stavkom 1.;
 (l)zahtjevima država članica u pogledu drugih načina usklađivanja i odgovarajućim preporukama Agencije u skladu s člankom 60. stavkom 3.;
 (m)obavijestima Agencije i odgovarajućim odlukama Komisije u skladu s člankom 65. stavkom 4.;
 (n)ostale informacije koje mogu biti potrebne za osiguravanje učinkovite suradnje iz prvog podstavka.
 2.Nacionalna nadležna tijela, zrakoplovno-medicinski ispitivači i zrakoplovno-medicinski centri isto tako putem baze podataka razmjenjuju informacije o zdravstvenoj sposobnosti pilota. Sve takve informacije koje su zapravo osobni podaci, uključujući zdravstvene podatke, ograničavaju su na one koje su prijeko potrebne za osiguravanje učinkovite certifikacije i nadzora pilota u skladu s člankom 20.
 3.Svi osobni podaci, uključujući zdravstvene podatke, koji su navedeni u bazi podataka pohranjuju se samo na razdoblje koje je nužno za potrebe zbog kojih su podaci prikupljeni ili zbog kojih podliježu daljnjoj obradi.
 4.Države članice i Agencija osiguravaju da su osobe čiji se osobni podaci obrađuju u bazi podataka prethodno obaviještene o tome.
 5.Države članice i Agencija mogu ograničiti opseg prava osobe čiji se podaci obrađuju na pristup, ispravljanje i brisanje osobnih podataka sadržanih u bazi podataka u mjeri u kojoj je to nužno potrebno za zaštitu sigurnosti civilnog zrakoplovstva u skladu s člankom 13. Direktive 95/46/EZ i člankom 20. Uredbe (EZ) br. 45/2001.
 6.Ne dovodeći u pitanje stavak 7., Komisija, Agencija, nacionalna nadležna tijela i sva nadležna tijela država članica ovlaštena za istraživanje nesreća i nezgoda u civilnom zrakoplovstvu imaju, u svrhu obavljanja svojih zadaća, zaštićeni internetski pristup svim informacijama u bazi podataka.
 Ako je to potrebno, Komisija i Agencija mogu širiti određene informacije iz baze podataka, osim informacija iz stavka 2., zainteresiranim stranama ili ih staviti na raspolaganje javnosti;
 7.Informacije u bazi podataka štite se od neovlaštenog pristupa odgovarajućim alatima i protokolima. Pristup i otkrivanje informacija iz stavka 2. ograničavaju se na osobe odgovorne za certifikaciju i nadzor zdravstvene sposobnosti pilota u svrhu obavljanja njihovih zadaća na temelju ove Uredbe. Ograničen pristup tim informacijama može se odobriti i drugim ovlaštenim osobama za potrebe osiguravanja pravilnog funkcioniranja baze podataka, posebno za njezino tehničko održavanje. Osobe ovlaštene za pristup informacijama koje sadržavaju osobne podatke dužne su prethodno pohađati tečaj o primjenjivom zakonodavstvu u području zaštite osobnih podataka i povezanim mjerama zaštite.
 8.Komisija donosi pravila potrebna za funkcioniranje i upravljanje bazom podataka. Ta se pravila navode u provedbenim aktima koja se donose u skladu s postupkom ispitivanja z članka 116. stavka 3. i u kojima se utvrđuju detaljna pravila s obzirom na:
 (a)tehničke aspekte uspostave i održavanja baze podataka;
 (b)razvrstavanje informacija koje Komisija, Agencija i nacionalna nadležna tijela dostavljaju radi unosa u bazu podataka, uključujući oblik i način dostave takvih informacija;
 (c)redovito i standardizirano ažuriranje informacija u bazi podataka;
 (d)načine širenja i objavljivanja određenih informacija u bazi podataka u skladu sa stavkom 6.;
 (e)razvrstavanje informacija o zdravstvenoj sposobnosti pilota koje nacionalna nadležna tijela, zrakoplovno-medicinski ispitivači i zrakoplovno-medicinski centri dostavljaju radi unosa u bazu podataka, uključujući oblik i način dostave takvih informacija;
 (f)načine zaštite informacija u bazi podataka od neovlaštenog pristupa, ograničavanja pristupa informacijama te zaštite svih osobnih podataka sadržanih u bazi podataka u skladu s primjenjivim zakonodavstvom Unije o zaštiti osobnih podataka, posebno s obzirom na zaštitu od slučajnog ili nezakonitog uništavanja, gubitka, izmjene ili otkrivanja;
 (g)najdulje dopušteno razdoblje pohraneosobnih podatka sadržanih u bazi podataka, uključujući informacije o zdravstvenoj sposobnosti pilota koje su osobni podaci;
 (h)detaljne uvjete pod kojima države članice i Agencija mogu za potrebe stavka 5. ograničiti opseg prava osobe čiji se podaci obrađuju na pristup, ispravljanje i brisanje osobnih podataka u bazi podataka.
 POGLAVLJE V.
 AGENCIJA EUROPSKE UNIJE ZA SIGURNOST ZRAČNOG PROMETA
 ODJELJAK I.
 Zadaće
 Članak 64.
 Osnivanje i funkcije Agencije
 1.Ovime se osniva Agencija Europske unije za sigurnost zračnog prometa.
 2.U svrhu osiguravanja dobrog funkcioniranja i razvoja civilnog zrakoplovstva u Uniji u skladu s ciljevima iz članka 1., Agencija:
 (a)obavlja sve zadaće i sastavlja mišljenja o svim pitanjima uređenima ovom Uredbom;
 (b)pomaže Komisiji pripremajući mjere koje se poduzimaju na temelju ove Uredbe. Ako te mjere obuhvaćaju tehnička pravila, Komisija ne smije mijenjati sadržaj tih mjera bez prethodne koordinacije s Agencijom;
 (c)Komisiji pruža tehničku, znanstvenu i administrativnu potporu potrebnu za obavljanje njezinih zadaća;
 (d)poduzima potrebne mjere unutar granica ovlasti koje su joj dodijeljene ovom Uredbom ili drugim zakonodavnim aktom Unije;
 (e)provodi inspekcijske preglede, druge aktivnosti praćenja i istrage koji su potrebni za obavljanje njezinih zadaća na temelju ove Uredbe ili ih zahtijeva Komisija;
 (f)obavlja, u svojem području nadležnosti, u ime država članica, one funkcije i zadaće koje države članice imaju na temelju primjenjivih međunarodnih konvencija, posebno Čikaške konvencije;
 (g)pomaže nacionalnim nadležnim tijelima u njihovim zadaćama, posebno pružanjem foruma za razmjenu informacija i stručnog znanja;
 (h)sudjeluje, na zahtjev, u utvrđivanju, mjerenju i analizi pokazatelja performansi te izvješćivanju o njima ako su zakonodavstvom Unije propisani planovi performansi u vezi s civilnim zrakoplovstvom;
 (i)surađuje s ostalim institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije u područjima u kojima su njihove aktivnosti povezane s tehničkim aspektima civilnog zrakoplovstva.
 Članak 65.
 Mjere koje provodi Agencija
 1.Agencija, na zahtjev, pomaže Komisiji u pripremi prijedloga za izmjene ove Uredbe i prijedloga za donošenje delegiranih i provedbenih akata na temelju ove Uredbe. Dokumente koje je pripremila u tu svrhu Agencija podnosi Komisiji u obliku mišljenja.
 2.Agencija daje preporuke, upućene Komisiji, za primjenu članaka 59. i 60.
 3.U skladu s člankom 104. te primjenjivim delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju ove Uredbe, Agencija izdaje certifikacijske specifikacije, prihvatljive načine usklađivanja te upute za primjenu ove Uredbe te delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju ove Uredbe.
 4.Agencija donosi odgovarajuće odluke za primjenu članaka 53., 54., 55., 66., 67., 68., 69., 70., 71. i 73.
 Agencija može odobriti izuzeća svakoj pravnoj ili fizičkoj osobi kojoj je izdala certifikat u situacijama i ovisno o uvjetima iz članka 60. stavka 1. U tom slučaju Agencija odmah obavješćuje Komisiju i države članice, putem baze podataka uspostavljene na temelju članka 63., o odobrenim izuzećima, razlozima za njihovo odobrenje i, ako je primjenjivo, potrebnim mjerama ublažavanja koje se primjenjuju. Ako je trajanje izuzeća dulje od osam uzastopnih mjeseci ili ako je Agencija odobravala isto izuzeće ponovno i ukupno mu je trajanje dulje od osam mjeseci, Komisija ocjenjuje jesu li ti uvjeti ispunjeni i, ako smatra da nisu, donosi provedbenu odluku u tom smislu, koja se objavljuje u Službenom listu Europske unijei unosi u bazu podataka uspostavljenu na temelju članka 63. Agencija odmah po primitku obavijesti o toj provedbenoj odluci ukida izuzeće.
 5.Agencija izdaje izvješća o inspekcijskim pregledima i drugim aktivnostima praćenja koje provodi u skladu s člankom 73.
 6.Agencija bez odgađanja reagira na hitan sigurnosni problem iz područja primjene ove Uredbe određivanjem korektivnih mjera koje trebaju poduzeti nacionalna nadležna tijela ili pravne i fizičke osobe koje podliježu odredbama ove Uredbe te dostavom odgovarajućih informacija tim nacionalnim nadležnim tijelima ili osobama, uključujući upute ili preporuke, ako je to potrebno kako bi se zaštitili ciljevi utvrđeni u članku 1.
 7.Agencija daje mišljenja o pojedinačnim specifikacijskim shemama vremena leta koje države članice predlažu na temelju delegiranih akata donesenih u skladu s člankom 28. stavkom 1. točkom (f), a koje odstupaju od certifikacijskih specifikacija koje je donijela Agencija.
 Članak 66.
 Certifikacija plovidbenosti i ekološke sukladnosti
 1.U vezi s proizvodima, dijelovima i neugrađenom opremom iz članka 2. stavka 1. točke (a) i članka 2. stavka 1. točke (b) podtočke i., Agencija, prema potrebi i kako je navedeno u Čikaškoj konvenciji ili njezinim prilozima, u ime država članica obavlja funkcije i zadaće države projektiranja, proizvodnje ili registracije ako se te funkcije i zadaće odnose na certifikaciju projekta i obvezne informacije o kontinuiranoj plovidbenosti. U tu svrhu posebno:
 (a)za svaki projekt proizvoda za koji je zahtjev za izdavanje certifikata tipa, certifikata o izmjenama, uključujući dodatni certifikat tipa, ili odobrenja projekta popravka podnesen u skladu s člankom 11., utvrđuje osnovu za certifikaciju tipa i obavješćuje podnositelja zahtjeva o tome;
 (b)za svaki proizvod za koji je zahtjev za izdavanje svjedodžbe o plovidbenosti s ograničenjima ili potvrde o buci s ograničenjima podnesen u skladu s člankom 17. stavkom 2. točkom (a), utvrđuje i podnositelju zahtjeva priopćuje posebne specifikacije u pogledu plovidbenosti ili posebni kodeks za ekološku sukladnost proizvoda;
 (c)za svaki projekt dijela ili neugrađene opreme za koji je zahtjev za certifikat podnesen u skladu s člankom 12. odnosno člankom 13., utvrđuje osnovu za certifikaciju i obavješćuje podnositelja zahtjeva o tome;
 (d)za zrakoplove za koje je zahtjev za dopuštenje za letenje podnesen u skladu s člankom 17. stavkom 2. točkom (b), izdaje odobrenje za uvjete letenja povezane s projektom zrakoplova;
 (e)utvrđuje i podnositelju zahtjeva priopćuje specifikacije u pogledu plovidbenosti i ekološke sukladnosti koje se primjenjuju na projekte proizvoda i dijelova koji podliježu davanju izjave u skladu s člankom 17. stavkom 1. točkom (a);
 (f)odgovorna je za zadaće u vezi s certifikacijom, nadzorom i mjerama za osiguravanje primjene propisa u skladu s člankom 51. stavkom 3. s obzirom na certifikate tipa, certifikate tipa s ograničenjima, certifikate o izmjenama, uključujući dodatne certifikate tipa, i odobrenja projekta popravka za projekte proizvoda u skladu s člankom 11. i člankom 17. stavkom 1. točkom (b);
 (g)odgovorna je za zadaće u vezi s certifikacijom, nadzorom i mjerama za osiguravanje primjene propisa u skladu s člankom 51. stavkom 3. s obzirom na certifikate za projekte dijelova i neugrađene opreme u skladu s člancima 12. i 13.;
 (h)izdaje odgovarajuće ekološko-tehničke listove za projekte proizvoda koje certificira u skladu s člankom 11.;
 (i)osigurava funkcije kontinuirane plovidbenosti povezane s projektima proizvoda, dijelova i neugrađene opreme koje je certificirala te u pogledu kojih provodi nadzor, uključujući reagiranje bez odgode na problem povezan sa sigurnošću ili zaštitom te izdavanje i širenje relevantnih obveznih informacija;
 2.Agencija je odgovorna za zadaće u vezi s certifikacijom, nadzorom i mjerama za osiguravanje primjene propisa u skladu s člankom 51. stavkom 3. s obzirom na:
 (a)odobrenja organizacija odgovornih za projektiranje proizvoda, dijelova i neugrađene opreme u skladu s člankom 15. stavkom 1.;
 (b)odobrenja organizacija odgovornih za proizvodnju, održavanje i upravljanje kontinuiranom plovidbenošću proizvoda, dijelova i neugrađene opreme te odobrenja organizacija uključenih u osposobljavanje osoblja u skladu s člankom 15., ako te organizacije imaju glavno mjesto poslovanja izvan državnog područja za koje je država članica odgovorna na temelju Čikaške konvencije.
 3.Agencija je odgovorna za zadaće u vezi s nadzorom i mjerama za osiguravanje primjene propisa u skladu s člankom 54. stavkom 3. s obzirom na izjave koje organizacije daju u skladu s člankom 17. stavkom 1. točkom (a).
 Članak 67.
 Certifikacija članova posade zrakoplova
 1.Agencija je odgovorna za zadaće u vezi s certifikacijom, nadzorom i mjerama za osiguravanje primjene propisa u skladu s člankom 51. stavkom 3. s obzirom na odobrenja organizacija za osposobljavanje pilota i kabinske posade i zrakoplovno-medicinskih centara iz članka 22., ako te organizacije i centri imaju glavno mjesto poslovanja izvan državnog područja za koje je država članica odgovorna na temelju Čikaške konvencije.
 2.Agencija je odgovorna za zadaće u vezi s certifikacijom, nadzorom i mjerama za osiguravanje primjene propisa u skladu s člankom 51. stavkom 3. s obzirom na certifikate za uređaje za osposobljavanje koji simuliraju let u skladu s člankom 23. u svakom od sljedećih slučajeva:
 (a)uređajem se koristi organizacija kojoj je Agencija izdala certifikat u skladu sa stavkom 1.;
 (b)uređaj se nalazi na državnom području za koje je država članica odgovorna na temelju Čikaške konvencije te se njime koristi organizacija koju je Agencija certificirala u skladu sa stavkom 1. i koja ima glavno mjesto poslovanja izvan tog područja;
 (c)uređaj se nalazi izvan državnog područja za koje je država članica odgovorna na temelju Čikaške konvencije, osim ako se uređajem koristi organizacija kojoj Agencija nije izdala certifikat u skladu sa stavkom 1. i koja ima glavno mjesto poslovanja na tom području;
 Članak 68.
 ATM/ANS
 1.Agencija je odgovorna za zadaće u vezi s certifikacijom, nadzorom i mjerama za osiguravanje primjene propisa u skladu s člankom 51. stavkom 3. s obzirom na:
 (a)certifikate pružatelja ATM-/ANS-a iz članka 36., ako ti pružatelji imaju glavno mjesto poslovanja izvan državnog područja na koje se primjenjuju Ugovori te su odgovorni za pružanje ATM-a/ANS-a u zračnom prostoru tog područja;
 (b)certifikate pružatelja ATM-/ANS-a iz članka 36., ako ti pružatelji pružaju paneuropski ATM/ANS;
 (c)certifikate i izjave organizacija iz članka 37., ako su te organizacije uključene u projektiranje, proizvodnju ili održavanje sustava i sastavnih dijelova paneuropskog ATM-a/ANS-a;
 (d)izjave koje daju pružatelji ATM-a/ANS-a kojima je Agencija u skladu s točkama (a) i (b) izdala certifikat za sustave i sastavne dijelove ATM-a/ANS-a koje ti pružatelji stavljaju u upotrebu u skladu s člankom 38. stavkom 1.
 2.U vezi sa sustavima i sastavnim dijelovima iz članka 38., Agencija:
 (a)ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima na temelju članka 39., utvrđuje i podnositelju zahtjeva priopćuje detaljne specifikacije za sustave i sastavne dijelove ATM-a/ANS-a o kojima ovisi sigurnost ili interoperabilnost i koji podliježu obvezi izdavanja certifikata ili davanja izjave u skladu s člankom 38. stavkom 2.;
 (b)ako je tako propisano delegiranim aktima donesenima na temelju članka 39., odgovorna je za zadaće u vezi s certifikacijom, nadzorom i mjerama za osiguravanje primjene propisa u skladu s člankom 51. stavkom 3. s obzirom na certifikate i izjave u pogledu sustava i sastavnih dijelova ATM-a/ANS-a o kojima ovisi sigurnost ili interoperabilnost u skladu s člankom 38. stavkom 2.
 Članak 69.
 Certifikacija kontrolora zračnog prometa
 Agencija je odgovorna za zadaće u vezi s certifikacijom, nadzorom i mjerama za osiguravanje primjene propisa u skladu s člankom 51. stavkom 3. s obzirom na certifikate organizacija za osposobljavanje kontrolora zračnog prometa iz članka 42. ako te organizacije imaju glavno mjesto poslovanja izvan državnog područja za koje je država članica odgovorna na temelju Čikaške konvencije i, ako je primjenjivo, članova njihovog osoblja.
 Članak 70.
 Operatori iz trećih zemalja i međunarodni nadzor sigurnosti
 1.Agencija je odgovorna za zadaće u vezi s certifikacijom, nadzorom i mjerama za osiguravanje primjene propisa u skladu s člankom 51. stavkom 3. s obzirom na odobrenja za operacije iz članka 49. stavaka 1. i 2. te izjave koje daju operatori iz članka 49. stavka 2., osim ako država članica za predmetne operatore obavlja funkcije i zadaće države operatora.
 2.Agencija je odgovorna za zadaće u vezi s certifikacijom, nadzorom i mjerama za osiguravanje primjene propisa u skladu s člankom 51. stavkom 3. s obzirom na odobrenja za zrakoplove i pilote iz članka 50. stavka 1. točke (a).
 3.Agencija, na zahtjev, pomaže Komisiji u provedbi Uredbe (EZ) br. 2111/2005 obavljanjem potrebnih ocjenjivanja, uključujući obilaske na licu mjesta, operatora iz trećih zemalja i tijela odgovornih za njihov nadzor. Rezultate tih ocjena, s odgovarajućim preporukama, dostavlja Komisiji.
 Članak 71.
 Istrage Agencije
 1.Agencija sama ili preko nacionalnih nadležnih tijela ili kvalificiranih subjekata provodi istrage potrebne za obavljanje svojih zadaća u vezi s certifikacijom, nadzorom i mjerama za osiguravanje primjene propisa u skladu s člankom 51. stavkom 3.
 2.U svrhu provođenja istraga iz stavka 1., Agenciju se ovlašćuje:
 (a)zahtijevati od pravnih ili fizičkih osoba kojima je izdala certifikat ili koje su joj dale izjavu da dostave sve potrebne informacije;
 (b)zatražiti od tih osoba usmeno obrazloženje bilo koje činjenice, dokumenta, predmeta, postupka ili drugog pitanja bitnog za utvrđivanje ispunjava li osoba odredbe iz ove Uredbe te iz delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju ove Uredbe;
 (c)za ulazak u sve prostorije, područja ili prijevozna sredstva tih osoba;
 (d)za pregled, kopiranje ili uzimanje izvadaka iz svih dokumenata, evidencija ili podataka koje te osobe imaju ili su im dostupni, bez obzira na medij na kojem je predmetna informacija pohranjena.
 Ako je to potrebno za utvrđivanje ispunjava li osoba kojoj je izdala certifikat ili koja joj je dala izjavu odredbe iz ove Uredbe te iz delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju ove Uredbe, Agencija se daje pravo i provoditi ovlasti utvrđene u prvom podstavku u odnosu na svaku drugu pravnu ili fizičku osobu za koju se razumno može očekivati da posjeduje informacije bitne za te svrhe ili da im može pristupiti.
 Ovlasti iz ovog stavka provode se u skladu s nacionalnim zakonodavstvom države članice ili treće zemlje u kojoj se provodi istraga, uzimajući u obzir prava i legitimne interese predmetnih osoba te u skladu s načelom proporcionalnosti. Ako se u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom za ulazak u prostorije, područja ili prijevozna sredstva iz točke (c) prvog podstavka zahtijeva prethodno odobrenje pravosudnog tijela dotične države članice ili treće zemlje, te se ovlasti provode samo nakon dobivanja takvog prethodnog odobrenja.
 3.Agencija osigurava da su članovi njezina osoblja i, prema potrebi, svi drugi stručnjaci koji sudjeluju u istrazi primjereno kvalificirani, imaju odgovarajuće upute i valjano su ovlašteni. Te osobe provode svoje ovlasti nakon što predoče pisano odobrenje.
 4.Službenici nadležnih tijela države članice na čijem se državnom području provodi istraga Agenciji, na njezin zahtjev, pomažu u provođenju istrage. Ako je takva pomoć potrebna, Agencija pravodobno, prije planirane istrage, obavješćuje državu članicu na čijem se državnom području planira provesti istraga o istrazi i potrebnoj pomoći.
 Članak 72.
 Globe i periodične novčane kazne
 1.Na zahtjev Agencije, Komisija može pravnoj ili fizičkoj osobi kojoj je Agencija izdala certifikat ili koja joj je dala izjavu u skladu s ovom Uredbom odrediti jedno ili oboje od sljedećeg:
 (a)globu ako je ta osoba, namjerno ili iz nehaja, povrijedila odredbe ove Uredbe te delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju ove Uredbe;
 (b)periodičnu novčanu kaznu ako je ta osoba povrijedila jednu od tih odredaba ili ako je takva povreda neizbježna, kako bi tu osobu prisilila da poštuje te odredbe.
 2.Globe i periodične novčane kazne iz stavka 1. su učinkovite, proporcionalne i odvraćaju od povreda. Iznos im se utvrđuje uzimajući u obzir težinu slučaja, a posebno stupanj ugroženosti sigurnosti ili zaštite okoliša i financijsku sposobnost predmetne pravne ili fizičke osobe.
 Iznos globe ne prelazi 4 % godišnjeg dohotka ili prometa predmetne pravne ili fizičke osobe. Iznos periodične kazne ne prelazi 2,5 % prosječnog dnevnog dohotka ili prometa predmetne pravne ili fizičke osobe.
 3.Komisija određuje globe i periodične novčane kazne u skladu sa stavkom 1. samo ako su ostale mjere predviđene ovom Uredbom te delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju nje za rješavanje takvih povreda neodgovarajuće ili neproporcionalne.
 4.U vezi s određivanjem globa i periodičnih novčanih kazni u skladu s odredbama ovog članka, Komisija delegiranim aktima u skladu s člankom 117. utvrđuje:
 (a)detaljne kriterije i detaljnu metodologiju za određivanje iznosa globe ili periodične novčane kazne;
 (b)detaljna pravila za istražne postupke, povezane mjere i izvješćivanje te za donošenje odluka, uključujući odredbe o pravima na obranu, pristup dokumentaciji, pravno zastupanje, povjerljivost te vremenske odredbe i
 (c)postupke za naplatu globa i periodičnih novčanih kazni.
 5.Sud Europske unije ima neograničenu nadležnost odlučivati o pritužbama na odluke Komisije donesene na temelju stavka 1. On može ukinuti, smanjiti ili povećati nametnutu globu ili periodičnu novčanu kaznu.
 6.Odluke Komisije donesene na temelju stavka 1. nisu kaznenopravne prirode.
 Članak 73.
 Praćenje država članica
 1.Agencija pomaže Komisiji u praćenju primjene ove Uredbe te delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju ove Uredbe obavljanjem inspekcijskih pregleda i drugih aktivnosti praćenja. Tim se inspekcijskim pregledima i drugim aktivnostima praćenja nastoji i pomoći državama članicama u osiguravanju ujednačene provedbe tih odredaba.
 Agencija izvješćuje Komisiju o inspekcijskim pregledima i drugim aktivnostima praćenja provedenima u skladu sa ovim stavkom.
 2.U svrhu obavljanja inspekcijskih pregleda i drugih aktivnosti praćenja iz stavka 1., Agenciju se ovlašćuje:
 (a)zahtijevati od bilo kojeg nacionalnog nadležnog tijela ili pravne i fizičke osobe koja podliježe ovoj Uredbi da dostavi sve potrebne informacije;
 (b)zatražiti od tih tijela i osoba usmeno obrazloženje bilo koje činjenice, dokumenta, predmeta, postupka ili drugog pitanja bitnog za utvrđivanje ispunjava li država članica odredbe iz ove Uredbe te iz delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju ove Uredbe;
 (c)za ulazak u sve prostorije, područja ili prijevozna sredstva tih tijela ili osoba;
 (d)za pregled, kopiranje ili uzimanje izvadaka iz svih dokumenata, evidencija ili podataka koje ta tijela i osobe imaju ili su im dostupni, bez obzira na medij na kojem je predmetna informacija pohranjena.
 Ako je to potrebno za utvrđivanje ispunjava li država članica odredbe iz ove Uredbe te iz delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju ove Uredbe, Agencija isto tako ima pravo provoditi ovlasti utvrđene u prvom podstavku u odnosu na svaku druge pravnu ili fizičku osobu za koju se razumno može očekivati da posjeduje informacije bitne za te svrhe ili da im može pristupiti.
 Ovlasti iz ovog stavka provode se u skladu s nacionalnim zakonodavstvom države članice u kojoj se provodi inspekcijski pregled ili druge aktivnosti praćenja, uzimajući u obzir prava i legitimne interese predmetnih tijela i osoba te u skladu s načelom proporcionalnosti. Ako se u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom za ulazak u prostorije, područja ili prijevozna sredstva iz točke (c) prvog podstavka zahtijeva prethodno odobrenje pravosudnog tijela dotične države članice, te se ovlasti provode samo nakon dobivanja takvog prethodnog odobrenja.
 3.Agencija osigurava da su članovi njezina osoblja i, prema potrebi, svi drugi stručnjaci koji sudjeluju u inspekcijskom pregledu ili drugoj aktivnosti praćenja primjereno kvalificirani, imaju odgovarajuće upute i valjano su ovlašteni. Te osobe provode svoje ovlasti nakon što predoče pisano odobrenje.
 Agencija pravodobno, prije planiranog inspekcijskog pregleda ili druge aktivnosti praćenja, obavješćuje dotičnu državu članicu o aktivnosti i identitetu članova njezina osoblja i svakog drugog stručnjaka koji provodi tu aktivnost.
 4.Dotična država članica olakšava inspekcijski pregled ili drugu aktivnost praćenja. Uz to, osigurava da dotična tijela i osobe surađuju s Agencijom.
 Ako pravna ili fizička osoba ne surađuje s Agencijom, nadležna tijela dotične države članice pružaju Agenciji potrebnu pomoć kako bi mogla provesti inspekcijski pregled ili drugu aktivnost praćenja.
 5.Ako inspekcijski pregled ili druga aktivnost praćenja koja se provodi u skladu s ovim člankom obuhvaća inspekcijski pregled ili drugu aktivnost praćenja u vezi s pravnom ili fizičkom osobom koja podliježe ovoj Uredbi, primjenjuju se odredbe članka 71. stavaka 2., 3. i 4.
 6.Na zahtjev države članice, izvješća Agencije sastavljena u skladu sa stavkom 1. dostavljaju se na službenom jeziku Unije ili na službenim jezicima države članice u kojoj je inspekcijski pregled obavljen.
 7.Agencija objavljuje sažetak informacija o primjeni ove Uredbe te delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju ove Uredbe u svakoj državi članici. Te informacije navodi u godišnjem izvješću o sigurnosti iz članka 61. stavka 6.
 8.Agencija sudjeluje u procjeni učinka provedbe ove Uredbe te delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju ove Uredbe, ne dovodeći u pitanje evaluaciju Komisije iz članka 113. u pogledu ciljeva utvrđenih u članku 1.
 9.Komisija donosi detaljna pravila o metodama rada Agencije za obavljanje zadaća iz ovog članka. Ta se pravila navode u provedbenim aktima koji se donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 116. stavka 2.
 Članak 74.
 Istraživanje i inovacije
 1.Agencija pomaže državama članicama i Komisiji u utvrđivanju ključnih tema istraživanja u području civilnog zrakoplovstva kako bi pridonijela osiguravanju usklađenosti i koordinacije između javno financiranih aktivnosti istraživanja i razvoja te politika iz područja primjene ove Uredbe.
 2.Agencija pruža potporu Komisiji u utvrđivanju i ostvarivanju odgovarajućih okvirnih programa Unije za aktivnosti istraživanja i inovacije te godišnjih i višegodišnjih programa rada, uključujući potporu u provođenju ocjenjivanja, reviziji financiranih projekata i upotrebi rezultata istraživačkih i inovacijskih projekata.
 3.Agencija može razvijati i financirati istraživanja ako se ona izričito odnose na poboljšanje aktivnosti iz područja njezine nadležnosti. Potrebe i aktivnosti istraživanja Agencije navode se u njezinu godišnjem programu rada.
 4.Rezultati istraživanja koje financira Agencija se objavljuju, osim ako je takvo objavljivanje zabranjeno primjenjivim pravilima u području prava intelektualnog vlasništva ili sigurnosnim pravilima Agencije iz članka 112.
 5.Uz zadaće utvrđene u stavcima od 1. do 4. te u članku 64., Agencija se može baviti i ad hoc istraživačkim aktivnostima ako su te aktivnosti u skladu s misijom Agencije i ciljevima ove Uredbe.
 Članak 75.
 Zaštita okoliša
 1.Mjerama koje Agencija poduzima u pogledu emisija i buke, a za potrebe certifikacije projekata proizvoda u skladu s člankom 11., nastoji se sprečavati znatne štetne utjecaje na okoliš i ljudsko zdravlje koje prouzročuju predmetne aktivnosti civilnog zrakoplovstva.
 2.Države članice, Komisija, Agencija i druge institucije, tijela, uredi i agencije Unije surađuju, u svojim područjima nadležnosti, na pitanjima zaštite okoliša, uključujući ona navedena u Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća
 21
 , kako bi se osiguralo da se u obzir uzimaju međuovisnosti između područja zaštite okoliša, ljudskog zdravlja i drugih tehničkih područja civilnog zrakoplovstva.
 3.Agencija pomaže Komisiji u definiranju i koordinaciji politika i mjera zaštite okoliša u civilnom zrakoplovstvu, posebno provedbom studija i simulacija te davanjem tehničkih savjeta.
 4.Kako bi obavijestila zainteresirane strane i javnost, Agencija svake tri godine objavljuje izvješće o zaštiti okoliša s objektivnom ocjenom stanja zaštite okoliša s obzirom na civilno zrakoplovstvo u Uniji.
 Članak 76.
 Zaštita zračnog prometa
 1.Države članice, Komisija i Agencija surađuju na pitanjima zaštite povezanima s civilnim zrakoplovstvom, uključujući kibernetičku sigurnost, kako bi se osiguralo da se u obzir uzimaju međuovisnosti između sigurnosti i zaštite civilnog zrakoplovstva.
 2.Agencija, na zahtjev, pruža tehničku pomoć Komisiji u provedbi Uredbe (EZ) br. 300/2008 Europskog parlamenta i Vijeća
 22
 , uključujući pomoć pri obavljanju inspekcijskih pregleda u pogledu zaštite i pripremi mjera koje se donose na temelju te Uredbe.
 3.Radi zaštite civilnog zrakoplovstva od djela nezakonitog ometanja, Agencija može poduzimati potrebne mjere na temelju članka 65. stavka 6. i članka 66. stavka 1. točke (i). Prije poduzimanja takvih mjera Agencija pribavlja suglasnost Komisije i savjetuje se s državama članicama.
 Članak 77.
 Međunarodna suradnja
 1.Agencija, na zahtjev, pomaže Komisiji u upravljanju odnosima s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama u vezi s pitanjima uređenim ovom Uredbom. Takvom se pomoći posebno pridonosi usklađivanju pravila i uzajamnom priznavanju certifikata.
 2.Agencija može surađivati s nadležnim tijelima trećih zemalja i međunarodnim organizacijama koje su nadležne za pitanja obuhvaćena ovom Uredbom. U tu svrhu Agencija, uz prethodno odobrenje Komisije, može dogovarati radne mehanizme s tim nadležnim tijelima i međunarodnim organizacijama.
 3.Agencija pomaže državama članicama u ispunjavanju njihovih obveza na temelju međunarodnih sporazuma povezanih s pitanjima uređenim ovom Uredbom, posebno njihovih obveza iz Čikaške konvencije.
 4.Agencija u suradnji s državama članicama i Komisijom uspostavlja i, prema potrebi, ažurira bazu podataka koja uključuje:
 (a)informacije o sukladnosti s ovom Uredbom, delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju ove Uredbe, mjerama koje Agencija poduzima na temelju ove Uredbe te međunarodnim standardima i preporučenim praksama;
 (b)druge informacije u vezi s provedbom ove Uredbe koje su zajedničke svim državama članicama i bitne za nadzor ICAO-a u pogledu sukladnosti država članica s Čikaškom konvencijom te međunarodnim standardima i preporučenim praksama.
 Države članice upotrebljavaju informacije u toj bazi podataka pri provedbi svojih obveza na temelju članka 38. Čikaške konvencije i dostavi informacija ICAO-u na temelju Univerzalnog programa nadzora sigurnosti.
 5.Ne dovodeći u pitanje odgovarajuće odredbe Ugovora, Komisija, Agencija i nacionalna nadležna tijela surađuju, putem mreže stručnjaka, na tehničkim pitanjima u području primjene ove Uredbe te u vezi s radom ICAO-a.
 Agencija toj mreži osigurava administrativnu potporu, uključujući pomoć u pripremi i organizaciji njezinih sastanaka.
 6.Osim zadaća utvrđenih u stavcima od 1. do 5. i članku 64., Agencija isto tako može s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama sudjelovati u ad hoc tehničkoj suradnji te projektima istraživanja i pomoći, ako su te aktivnosti u skladu sa zadaćama Agencije i ciljevima utvrđenim u članku 1.
 Članak 78.
 Upravljanje u kriznim situacijama
 1.Agencija, u području svoje nadležnosti, sudjeluje u pravovremenom odgovoru na krizne situacije u zračnom prometu i ublažavanju njihovih posljedica.
 2.Agencija sudjeluje u radu Europske jedinice za koordinaciju kriznih situacija u zračnom prometu (European Aviation Crisis Coordination Cell, EACCC) osnovane u skladu s člankom 18. Uredbe Komisije (EU) br. 677/2011
 23
 .
 Članak 79.
 Osposobljavanje u području zračnog prometa
 U svrhu promicanja najboljih praksi i ujednačene provedbe ove Uredbe te mjera donesenih na temelju ove Uredbe, Agencija može pružati osposobljavanje, što može biti i posredno, uz pomoć vanjskih pružatelja usluga osposobljavanja, za nacionalna nadležna tijela, nadležna tijela trećih zemalja, međunarodne organizacije, pravne i fizičke osobe koje podliježu odredbama ove Uredbe te druge zainteresirane strane. Agencija utvrđuje i u svojem službenom glasilu objavljuje uvjete koje trebaju ispuniti vanjski pružatelji usluga osposobljavanja kad ih Agencija koristi u smislu ovog članka.
 Članak 80.
 Provedba jedinstvenog europskog neba
 Agencija, na zahtjev, pruža tehničku pomoć Komisiji ako ima odgovarajuće stručno znanje u provedbi jedinstvenog europskog neba, a posebno:
 (a)obavljanjem tehničkih inspekcijskih pregleda, tehničkih istraga i studija;
 (b)sudjelovanjem u provedbi plana performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežne funkcije;
 (c)sudjelovanjem u provedbi glavnog plana ATM-a, uključujući razvoj i uvođenje programa za istraživanje o upravljanju zračnim prometom jedinstvenog europskog neba (SESAR).
 ODJELJAK II.
 Unutarnji ustroj
 Članak 81.
 Pravni položaj, sjedište i lokalni uredi
 1.Agencija je tijelo Unije. Ona ima pravnu osobnost.
 2.U svakoj državi članici Agencija uživa najširu pravnu i poslovnu sposobnost koja se priznaje pravnim osobama na temelju njezina prava. Konkretnije, može stjecati pokretnu i nepokretnu imovinu ili njome raspolagati te može biti stranka u sudskom postupku.
 3.Sjedište je Agencije u Kölnu, u Saveznoj Republici Njemačkoj.
 4.Agencija može osnivati lokalne urede u državama članicama, uz njihovu suglasnost i u skladu s člankom 91. stavkom 4.
 5.Agenciju pravno zastupa njezin izvršni direktor.
 Članak 82.
 Osoblje
 1.Na osoblje koje zapošljava Agencija primjenjuju se Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europske unije, Uvjeti zaposlenja ostalih službenika Europske unije
 24
 te pravila donesena dogovorom institucija Unije u svrhu primjene navedenog Pravilnika o osoblju i Uvjeta zaposlenja.
 2.Agencija može angažirati upućene nacionalne stručnjake i druge zaposlenike koji nisu zaposleni u Agenciji. Upravni odbor donosi odluku kojom utvrđuje pravila o upućivanju nacionalnih stručnjaka u Agenciju.
 Članak 83.
 Privilegiji i imuniteti
 Na Agenciju i njezino osoblje primjenjuje se Protokol o povlasticama i imunitetima Europske unije.
 Članak 84.
 Odgovornost
 1.Ugovorna odgovornost Agencije uređuje se propisima koji se primjenjuju na predmetni ugovor.
 2.Sud Europske unije nadležan je za donošenje presuda u skladu s bilo kojom odredbom o arbitraži u ugovoru koji je sklopila Agencija.
 3.U slučaju izvanugovorne odgovornosti, Agencija, u skladu s općim načelima koja su zajednička zakonodavstvima država članica, nadoknađuje svaku štetu koju su prouzročile njezine službe ili njezino osoblje u obavljanju svojih dužnosti.
 4.U sporovima koji se odnose na naknadu štete iz stavka 3. nadležan je Sud Europske unije.
 5.Osobnu odgovornost osoblja prema Agenciji uređuju odredbe utvrđene Pravilnikom o osoblju ili Uvjetima zaposlenja koji vrijede za njih.
 Članak 85.
 Funkcije upravnog odbora
 1.Agencija ima upravni odbor.
 2.Upravni odbor obavlja sljedeće:
 (a)imenuje izvršnog direktora i, po potrebi, produljuje njegov mandat ili ga razrješava dužnosti u skladu s člankom 92.;
 (b)donosi konsolidirano godišnje izvješće o radu Agencije i šalje ga najkasnije do 1. srpnja svake godine Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu. To se izvješće o radu objavljuje;
 (c)svake godine, dvotrećinskom većinom glasova svojih članova s pravom glasa i u skladu s člankom 106., donosi programski dokument Agencije;
 (d)donosi, dvotrećinskom većinom glasova svojih članova s pravom glasa i u skladu s člankom 109. stavkom 11., godišnji proračun Agencije;
 (e)uspostavlja postupke za donošenje odluka izvršnog direktora, kako je navedeno u člancima 104. i 105.;
 (f)obavlja svoje funkcije u vezi s proračunom Agencije u skladu s člancima 109., 110. i 114.;
 (g)imenuje članove žalbenog (žalbenih) odbora u skladu s člankom 94.;
 (h)provodi stegovne ovlasti nad izvršnim direktorom;
 (i)daje svoje mišljenje o pravilima koje se odnose na naknade i pristojbe, kako je navedeno u članku 115. stavku 2.;
 (j)donosi svoj poslovnik i poslovnik izvršnog odbora;
 (k)odlučuje o jezičnom uređenju u Agenciji;
 (l)donosi sve odluke o uspostavi unutarnjih struktura Agencije i, prema potrebi, njihovim izmjenama;
 (m)u skladu sa stavkom 6., nad osobljem Agencije provodi ovlasti koje se Pravilnikom o osoblju dodjeljuju tijelu za imenovanje te ovlasti koje se Uvjetima zaposlenja ostalih službenika dodjeljuju tijelu ovlaštenom za sklapanje ugovora o radu („ovlasti tijela nadležnog za imenovanja”);
 (n)donosi odgovarajuća provedbena pravila za primjenu Pravilnika o osoblju i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika u skladu s člankom 110. Pravilnika o osoblju;
 (o)osigurava odgovarajuće naknadno postupanje s obzirom na saznanja i preporuke koje proizlaze iz izvješća i evaluacija unutarnje i vanjske revizije te iz istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara („OLAF”);
 (p)donosi pravila za sprečavanje sukoba interesa i upravljanje sukobima interesa svojih članova i članova žalbenog (žalbenih) odbora;
 (q)donosi financijska pravila koja se primjenjuju na Agenciju u skladu s člankom 114;
 (r)imenuje računovodstvenog službenika, na temelju Pravilnika o osoblju i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika, koji je potpuno neovisan u obavljanju svojih dužnosti;
 (s)donosi strategiju za borbu protiv prijevara proporcionalno rizicima od prijevara i uzimajući u obzir troškove i koristi mjera koje treba provoditi;
 (t)daje svoje mišljenje o nacrtu Europskog programa sigurnosti u zračnom prometu u skladu s člankom 5.;
 (u)donosi Europski plan sigurnosti u zračnom prometu u skladu s člankom 6.
 3.Upravni odbor može savjetovati izvršnog direktora o bilo kojem pitanju povezanom s područjima obuhvaćenim ovom Uredbom.
 4.Upravni odbor osniva savjetodavno tijelo u kojem su zastupljene sve zainteresirane strane na koje utječe rad Agencije i s kojim se savjetuje prije donošenja odluka u područjima iz stavka 2. točaka (c), (e), (f) i (i). Upravni odbor može odlučiti savjetovati se sa savjetodavnim tijelom i o drugim pitanjima iz stavaka 2. i 3. Upravni odbor ni u kojem slučaju ne obvezuje mišljenje savjetodavnog tijela.
 5.Upravni odbor može osnivati radna tijela koja mu pomažu pri obavljanju funkcija, uključujući pripremu odluka i praćenje njihove provedbe.
 6.Upravni odbor, u skladu s člankom 110. Pravilnika o osoblju, donosi odluku na temelju članka 2. stavka 1. Pravilnika o osoblju i članka 6. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika kojom se navedene ovlasti tijela nadležnog za imenovanja delegiraju na izvršnog direktora i utvrđuju uvjeti pod kojima se to delegiranje ovlasti može obustaviti. Izvršni direktor ovlašten je te ovlasti delegirati dalje.
 Upravni odbor može u iznimnim okolnostima odlukom privremeno obustaviti delegiranje ovlasti tijela nadležnog za imenovanja na izvršnog direktora i ovlasti koje je izvršni direktor delegirao dalje te ih izvršavati sam ili ih delegirati na jednog od svojih članova ili zaposlenika koji nije izvršni direktor.
 Članak 86.
 Sastav upravnog odbora
 1.Upravni odbor sastoji se od predstavnika država članica i Komisije, pri čemu svi oni imaju pravo glasa. Svaka država članica imenuje jednog člana upravnog odbora i njegova zamjenika koji zastupa člana u njegovoj odsutnosti. Komisija imenuje dva predstavnika i njihove zamjenike. Mandat članova i njihovih zamjenika traje četiri godine. Taj se mandat može produljiti.
 2.Članovi upravnog odbora i njihovi zamjenici imenuju se s obzirom na svoje znanje, priznato iskustvo i angažiranost u području civilnog zrakoplovstva, uzimajući u obzir odgovarajuća upravljačka i administrativna stručna znanja, kao i stručno znanje u vezi s upravljanjem proračunom, koje treba iskoristiti za unapređivanje ostvarivanja ciljeva ove Uredbe. Oni najmanje imaju ukupnu odgovornost za politiku sigurnosti civilnog zrakoplovstva u svojim državama članicama.
 3.Sve strane zastupljene u upravnom odboru nastoje ograničiti fluktuaciju svojih predstavnika radi osiguranja kontinuiteta rada upravnog odbora. Sve strane nastoje postići uravnoteženu zastupljenost muškaraca i žena u upravnom odboru.
 4.Prema potrebi, sudjelovanje predstavnika europskih trećih zemalja u upravnom odboru u statusu promatrača te uvjeti za takvo sudjelovanje utvrđuju se sporazumima iz članka 118.
 5.Savjetodavno tijelo iz članka 85. stavka 4. imenuje četiri svoja člana da u statusu promatrača sudjeluju na sastancima upravnog odbora. Njihova je uloga da, u najširem mogućem obliku, zastupaju različita mišljenja zastupljena u savjetodavnom tijelu. Mandat traje 24 mjeseca i može se produljiti jednom za još 24 mjeseca.
 Članak 87.
 Predsjednik upravnog odbora
 1.Upravni odbor bira predsjednika i zamjenika predsjednika među svojim članovima s pravom glasa . Zamjenik predsjednika zamjenjuje predsjednika po službenoj dužnosti ako on nije sposoban obavljati svoje dužnosti.
 2.Mandat predsjednika i zamjenika traje četiri godine i može se produljiti jednom za još četiri godine. Ako njihovo članstvo u upravnom odboru prestane u bilo kojem trenutku trajanja njihova mandata, mandat im automatski prestaje na taj datum.
 Članak 88.
 Sastanci upravnog odbora
 1.Sastanke upravnog odbora saziva njegov predsjednik.
 2.Upravni odbor svake godine održava najmanje dva redovita sastanka. Uz to, sastaje se na zahtjev predsjednika, Komisije ili najmanje trećine svojih članova.
 3.Izvršni direktor Agencije sudjeluje u raspravama, ali nema pravo glasa.
 4.Upravni odbor može pozvati svaku osobu čije bi mišljenje moglo biti korisno da sudjeluje na sastancima odbora u statusu promatrača.
 5.Agencija upravnom odboru pruža usluge tajništva.
 Članak 89.
 Pravila o glasovanju upravnog odbora
 1.Ne dovodeći u pitanje članak 85. stavak 2. točke (c) i (d) te članak 92. stavak 7., upravni odbor odluke donosi većinom glasova svojih članova s pravom glasa. Na zahtjev člana upravnog odbora, odluka iz članka 85. stavka 2. točke (k) donosi se jednoglasno.
 2.Svaki član koji je imenovan u skladu s člankom 86. stavkom 1. ima jedan glas. U odsutnosti člana, njegov zamjenik ima pravo iskoristiti njegovo pravo glasa. Promatrači i izvršni direktor Agencije ne glasuju.
 3.Poslovnikom upravnog odbora utvrđuju se podrobnija pravila glasovanja, a posebno uvjeti pod kojima jedan član može djelovati u ime drugog člana te, prema potrebi, svi zahtjevi u pogledu kvoruma.
 4.Za odluke o proračunskim ili kadrovskim pitanjima potreban je pozitivan glas Komisije.
 Članak 90.
 Izvršni odbor
 1.Upravnom odboru pomaže izvršni odbor.
 2.Izvršni odbor obavlja sljedeće:
 (a)priprema odluke koje donosi upravni odbor;
 (b)osigurava, zajedno s upravnim odborom, odgovarajuće naknadno postupanje s obzirom na saznanja i preporuke koje proizlaze iz izvješća i evaluacija unutarnje i vanjske revizije te na istragama OLAF-a;
 (c)ne dovodeći u pitanje odgovornosti izvršnog direktora iz članka 91., pomaže mu i savjetuje ga pri provedbi odluka upravnog odbora s ciljem pojačanog nadzora administrativnog upravljanja i upravljanja proračunom.
 3.Prema potrebi, izvršni odbor može zbog hitnosti donositi određene privremene odluke u ime upravnog odbora, osobito o pitanjima u vezi s administrativnim upravljanjem, uključujući obustavu delegiranja ovlasti tijela nadležnog za imenovanja, i proračunskim pitanjima. Takve se odluke upućuju na prvi sljedeći sastanak upravnog odbora radi potvrde.
 4.Izvršni odbor sastoji se od predsjednika upravnog odbora, dvaju predstavnika Komisije i šest drugih članova koje je upravni odbor imenovao među svojim članovima s pravom glasa. Predsjednik upravnog odbora ujedno je i predsjednik izvršnog odbora. Izvršni direktor sudjeluje u sastancima izvršnog odbora, ali nema pravo glasa. Savjetodavni odbor može kao promatrača imenovati jednog od svojih članova.
 5.Mandat članova izvršnog odbora jednak je mandatu članova upravnog odbora. Mandat članova izvršnog odbora ističe prestankom njihova članstva u upravnom odboru.
 6.Izvršni odbor održava najmanje jedan redoviti sastanak svaka tri mjeseca. Uz to, sastaje se na inicijativu predsjednika ili na zahtjev svojih članova.
 7.Upravni odbor donosi poslovnik izvršnog odbora.
 Članak 91.
 Odgovornosti izvršnog direktora
 1.Izvršni direktor upravlja Agencijom. Izvršni direktor odgovara upravnom odboru. Ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije, upravnog odbora i izvršnog odbora, izvršni direktor neovisan je u obavljanju svojih dužnosti te ne traži i ne prima upute ni od koje vlade te ni od kojeg drugog tijela.
 2.Izvršni direktor izvješćuje Europski parlament o obavljanju svojih dužnosti kad ga se pozove da to učini. Vijeće može pozvati izvršnog direktora da izvijesti o obavljanju svojih dužnosti.
 3.Izvršni direktor odgovoran je za provedbu zadaća dodijeljenih Agenciji ovom Uredbom ili drugim aktima Unije. Izvršni direktor posebno je odgovoran za sljedeće:
 (a)odobrava mjere Agencije utvrđene u članku 65. unutar granica određenih ovom Uredbom te delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju ove Uredbe;
 (b)odlučuje o istragama, inspekcijskim pregledima i ostalim aktivnostima praćenja, kako je predviđeno člancima 71. i 73.;
 (c)odlučuje o dodjeli zadaća kvalificiranim subjektima u skladu s člankom 58. stavkom 1. i o provedbi istraga koje u ime Agencije provode nacionalna nadležna tijela ili kvalificirani subjekti u skladu s člankom 71. stavkom 1.;
 (d)poduzima potrebne mjere u vezi s aktivnostima Agencije u pogledu međunarodne suradnje u skladu s člankom 77.;
 (e)poduzima sve potrebne korake, uključujući donošenje internih administrativnih uputa i objavu obavijesti, kako bi se osigurao pravilan rad Agencije u skladu s ovom Uredbom;
 (f)provodi odluke koje donosi upravni odbor;
 (g)priprema konsolidirano godišnje izvješće o aktivnostima Agencije i dostavlja ga upravnom odboru na donošenje;
 (h)priprema nacrt izvješća o procjenama prihoda i rashoda Agencije u skladu s člankom 109. i provodi proračun u skladu s člankom 110.;
 (i)delegira svoje ovlasti na druge članove osoblja Agencije. Komisija utvrđuje načine takvih delegiranja koji se navode u provedbenim aktima koji se donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 116. stavka 2.;
 (j)priprema programski dokument iz članka 106. stavka 1. i dostavlja ga upravnom odboru na donošenje nakon dobivanja mišljenja Komisije;
 (k)provodi programski dokument iz članka 106. stavka 1. i izvješćuje upravni odbor o njegovoj provedbi;
 (l)priprema plan djelovanja na temelju zaključaka izvješća i evaluacija unutarnje i vanjske revizije, kao i istraga OLAF-a, te Komisiju izvješćuje o napretku dva puta na godinu, a upravni i izvršni odbor redovito;
 (m)štiti financijske interese Unije primjenom preventivnih mjera za suzbijanje prijevara, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako su utvrđene nepravilnosti, povratom pogrešno isplaćenih iznosa i, ako je potrebno, određivanjem učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih administrativnih i financijskih sankcija;
 (n)priprema strategiju Agencije za borbu protiv prijevara i dostavlja je upravnom odboru na donošenje;
 (o)priprema nacrte financijskih pravila koja se primjenjuju na Agenciju;
 (p)priprema Europski plan sigurnosti u zračnom prometu i njegova naknadna ažuriranja te ih dostavlja upravnom odboru na donošenje;
 (q)izvješćuje upravni odbor o provedbi Europskog plana sigurnosti u zračnom prometu;
 (r)odgovara na zahtjeve Komisije za pružanje pomoći u skladu s ovom Uredbom;
 (s)prihvaća prijenose odgovornosti na Agenciju u skladu s člancima 53. i 54.;
 (t)svakodnevno upravlja Agencijom.
 4.Izvršni direktor odgovoran je i za odlučivanje je li, radi obavljanja zadaća Agencije na učinkovit i djelotvoran način, potrebno osnovati jedan ili više lokalnih ureda u jednoj ili više država članica. Ta odluka zahtijeva prethodnu suglasnost Komisije, upravnog odbora i države članice u kojoj se namjerava osnovati lokalni ured. U toj se odluci navodi opseg aktivnosti koje taj lokalni ured obavlja tako da se izbjegavaju nepotrebni troškovi i udvostručavanje administrativnih funkcija Agencije.
 Članak 92.
 Izvršni direktor
 1.Izvršni direktor angažira se kao privremeni djelatnik Agencije u skladu s člankom 2. točkom (a) Uvjeta zaposlenja ostalih službenika.
 2.Izvršnog direktora, na temelju zasluga te dokaza o kvalifikacijama i iskustvu relevantnom za civilno zrakoplovstvo, imenuje upravni odbor među kandidatima s popisa koje je predložila Komisija nakon otvorenog i transparentnog postupka odabira.
 Agenciju za potrebe sklapanja ugovora s izvršnim direktorom zastupa predsjednik upravnog odbora.
 Prije imenovanja, kandidat kojeg je Upravni odbor odabrao može biti pozvan da ispred nadležnog odbora Europskog parlamenta dâ izjavu i odgovori na pitanja njegovih članova.
 3.Mandat izvršnog direktora traje pet godina. Prije isteka tog razdoblja Komisija obavlja procjenu u kojoj uzima u obzir ocjenu rada izvršnog direktora te buduće zadaće i izazove Agencije.
 4.Upravni odbor može, na prijedlog Komisije kojim se uzima u obzir procjena iz stavka 3., jedanput produljiti mandat izvršnog direktora za najviše pet godina. Upravni odbor obavješćuje Europski parlament o svojoj namjeri produljenja mandata izvršnog direktora prije produljenja mandata izvršnog direktora. U roku od mjesec dana prije tog produljenja izvršni direktor može biti pozvan da ispred nadležnog odbora Europskog parlamenta dâ izjavu i odgovori na pitanja njegovih članova.
 5.Izvršni direktor kojem je produljen mandat ne može na kraju posljednjeg mandata sudjelovati u drugom postupku odabira za isto radno mjesto.
 6.Izvršni direktor može biti razriješen dužnosti samo na temelju odluke upravnog odbora donesene na prijedlog Komisije.
 7.Upravni odbor odluku o imenovanju, produljenju mandata ili razrješenju dužnosti izvršnog direktora donosi dvotrećinskom većinom glasova članova s pravom glasa.
 8.Izvršnom direktoru može pomagati jedan direktor ili više njih. Ako je izvršni direktor odsutan ili spriječen, zamjenjuje ga jedan od direktora.
 Članak 93.
 Ovlasti žalbenog odbora
 1.Kao dio administrativnog ustroja Agencije, osniva se jedan žalbeni odbor ili više njih. Komisija utvrđuje broj žalbenih odbora i raspodjelu poslova među njima u provedbenim aktima koji se donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 116. stavka 2.
 2.Žalbeni odbori nadležni su za odlučivanje o žalbama protiv odluka iz članka 97. Žalbeni odbori sastaju se prema potrebi.
 Članak 94.
 Sastav žalbenog odbora
 1.Žalbeni odbor sastoji se od predsjednika i dva druga člana.
 2.Predsjednik i drugi članovi imaju zamjenike koji ih zastupaju tijekom njihove odsutnosti.
 3.Predsjednika, druge članove i njihove zamjenike imenuje upravni odbor s popisa kvalificiranih kandidata koji je ustanovila Komisija.
 4.Kad žalbeni odbor ocijeni da priroda žalbe to nalaže, od upravnog odbora može zatražiti da imenuje najviše dva dodatna člana s popisa iz stavka 3.
 5.O kvalifikacijama koje se traže od članova svakog žalbenog odbora, njihovu statusu i ugovornom odnosu s Agencijom, ovlastima pojedinačnih članova u fazi pripreme odluka i uvjetima glasovanja odlučuje Komisija. Komisija to čini provedbenim aktima koji se donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 116. stavka 2.
 Članak 95.
 Članovi žalbenog odbora
 1.Mandat članova žalbenog odbora, uključujući predsjednika i zamjenike, traje pet godina i može se produljiti za još pet godina.
 2.Članovi žalbenog odbora su neovisni. Pri donošenju odluka ne smiju tražiti ni primati upute ni od koje vlade i ni od kojeg drugog tijela.
 3.Članovi žalbenog odbora ne smiju obnašati druge dužnosti u Agenciji. Dužnost članova žalbenog odbora može se obnašati pola radnog vremena.
 4.Članove žalbenog odbora ne smije se tijekom njihova mandata razriješiti dužnosti ili ukloniti s popisa kvalificiranih kandidata, osim ako za takvo razrješenje, odnosno uklanjanje s popisa kvalificiranih kandidata, postoje utemeljeni razlozi i Komisija, nakon dobivanja mišljenja upravnog odbora, donese odluku u tom smislu.
 Članak 96.
 Isključenje i prigovori
 1.Članovi žalbenog odbora ne sudjeluju u žalbenom postupku ako u njemu imaju bilo kakav osobni interes ili ako su prethodno sudjelovali u postupku kao zastupnici jedne od stranaka ili su sudjelovali u donošenju odluke koja je predmet žalbe.
 2.Ako član žalbenog odbora zbog jednog od razloga iz stavka 1. ili bilo kojeg drugog razloga smatra da ne bi smio sudjelovati u žalbenom postupku, o tome obavješćuje žalbeni odbor.
 3.Stranke u žalbenom postupku mogu uputiti prigovor na člana žalbenog odbora zbog nekog od razloga iz stavka 1. ili zbog sumnje u njegovu pristranost. Takav prigovor nije dopušten ako je stranka u žalbenom postupku, unatoč tomu što je bila svjesna razloga za prigovor, poduzela postupovnu radnju. Prigovor se ne smije temeljiti na državljanstvu članova.
 4.Žalbeni odbor odlučuje o mjerama koje treba poduzeti u slučajevima iz stavaka 2. i 3. bez sudjelovanja dotičnog člana. Za potrebe tog odlučivanja dotičnog člana u žalbenom odboru zamjenjuje njegov zamjenik.
 Članak 97.
 Odluke protiv kojih se može podnijeti žalba
 1.Žalba se može podnijeti na odluke koje Agencija donese u skladu s člancima 53., 54., 55., 66., 67., 68., 69., 70., 71. ili 115.
 2.Žalba koja je podnesena u skladu sa stavkom 1. nema suspenzivni učinak. Međutim, ako smatra da okolnosti to dopuštaju, Agencija može odgoditi izvršenje odluke protiv koje je bila podnesena žalba.
 3.Žalba protiv odluke kojom se ne obustavlja postupak u pogledu jedne od stranaka može se podnijeti samo zajedno sa žalbom protiv konačne odluke, osim ako odluka ne predviđa zasebnu žalbu.
 Članak 98.
 Osobe koje imaju pravo na žalbu
 Svaka fizička ili pravna osoba može podnijeti žalbu protiv odluke naslovljene na nju ili protiv odluke koja je se, premda je naslovljena na neku drugu osobu, neposredno i pojedinačno tiče. Stranke u postupku mogu biti stranke u žalbenom postupku.
 Članak 99.
 Rok i oblik
 Žalba se, zajedno s obrazloženjem razloga za žalbu, podnosi tajništvu žalbenog odbora u pisanom obliku u roku dva mjeseca od dana kad je dotična osoba bila obaviještena o mjeri, odnosno, u slučaju izostanka takve obavijesti, od dana kad je dotična osoba saznala za mjeru.
 Članak 100.
 Interlokutorno preispitivanje
 1.Žalbeni odbor prije razmatranja žalbe daje priliku Agenciji da preispita svoju odluku. Ako izvršni direktor smatra da je žalba utemeljena, odluku ispravlja u roku od dva mjeseca od dana kada je primio obavijest. To se ne primjenjuje ako u žalbenom postupku postoje međusobno suprotstavljene stranke.
 2.Ako se odluka ne ispravi, Agencija odmah odlučuje hoće li odgoditi izvršenje odluke u skladu s člankom 97. stavkom 2.
 Članak 101.
 Razmatranje žalbi
 1.Žalbeni odbor ocjenjuje je li žalba dopuštena i utemeljena.
 2.Ako razmatra žalbu na temelju stavka 1., žalbeni odbor djeluje brzo. Kad je to potrebno, poziva stranke u žalbenom postupku da u određenim rokovima podnesu pisane primjedbe na pismena samog žalbenog odbora ili na podneske drugih stranaka u žalbenom postupku. Žalbeni odbor može odlučiti o održavanju usmenog saslušanja, bilo po službenoj dužnosti bilo na obrazloženi zahtjev jedne od stranaka u žalbenom postupku.
 Članak 102.
 Odluke o žalbi
 Ako zaključi da žalba nije dopuštena ili da razlozi za žalbu nisu utemeljeni, žalbeni odbor odbija žalbu. Ako zaključi da je žalba dopuštena i da su razlozi za žalbu utemeljeni, žalbeni odbor predmet dostavlja Agenciji. Agencija, uzimajući u obzir odluku žalbenog odbora, donosi novu obrazloženu odluku.
 Članak 103.
 Postupci pred Sudom Europske unije
 1.Sudu Europske unije moguće je podnijeti tužbu za poništenje pravno obvezujućih akata Agencije zbog nepostupanja i, u skladu s člankom 84., zbog izvanugovorne odgovornosti te, u skladu s odredbom o arbitraži, ugovorne odgovornosti za štetu koju je Agencija prouzročila svojim aktivnostima.
 2.Tužbe za poništenje odluka koje je Agencija donijela u skladu s člancima 53., 54., 55., 66., 67., 68., 69., 70., 71. ili 115. mogu se podnijeti Sudu Europske unije tek nakon što se iscrpe svi žalbeni postupci unutar Agencije.
 3.Institucije država članica i Unije mogu protiv odluka Agencije podnijeti tužbu izravno Sudu Europske unije, bez obveze da iscrpe sve žalbene postupke unutar Agencije.
 4.Agencija poduzima sve potrebne mjere za poštovanje presude Suda Europske unije.
 ODJELJAK III.
 Metode rada
 Članak 104.
 Postupci za izradu mišljenja, certifikacijskih specifikacija, prihvatljivih načina usklađivanja i uputa
 1.Upravni odbor uspostavlja transparentne postupke za davanje mišljenja, certifikacijskih specifikacija, prihvatljivih načina usklađivanja i uputa iz članka 65. stavaka 1. i 3.
 Za te postupke vrijedi sljedeće:
 (a)temelje se na stručnom znanju kojim raspolažu nacionalna nadležna tijela;
 (b)prema potrebi uključuju odgovarajuće stručnjake zainteresiranih strana ili se temelje na stručnom znanju odgovarajućih europskih normizacijskih tijela ili drugih stručnih tijela;
 (c)osiguravaju da Agencija objavljuje dokumente i da se savjetuje sa zainteresiranim stranama u skladu s vremenskim rasporedom i postupkom koji uključuje obvezu Agencije da u pisanom obliku odgovara na postupak savjetovanja.
 2.Kad, u skladu s člankom 65. stavcima 1. i 3., oblikuje mišljenja, certifikacijske specifikacije, prihvatljive načine usklađivanja i upute, Agencija uspostavlja postupak za prethodno savjetovanje s državama članicama. U tu svrhu može osnovati radnu skupinu u kojoj svaka država članica ima pravo imenovati jednog stručnjaka. Ako je potrebno savjetovanje u vezi s vojnim aspektima, Agencija uključuje i Europsku obrambenu agenciju. Ako je potrebno savjetovanje u vezi s mogućim društvenim učinkom tih mjera Agencije, Agencija uključuje dionike, među njima i socijalne partnere EU-a.
 3.Agencija objavljuje mišljenja, certifikacijske specifikacije, prihvatljive načine usklađivanja i upute izrađene na temelju članka 65. stavaka 1. i 3. te postupke uspostavljene na temelju članka 1. u službenom glasilu Agencije.
 Članak 105.
 Postupci za donošenje odluka
 1.Upravni odbor uspostavlja transparentne postupke za donošenje pojedinačnih odluka u skladu s člankom 65. stavkom 4.
 Za te postupke vrijedi sljedeće:
 (a)osiguravaju saslušanje fizičke ili pravne osobe na koju je odluka naslovljena, ali i svake druge stranke kojih se to neposredno i pojedinačno tiče;
 (b)njima se osigurava priopćavanje odluke fizičkim ili pravnim osobama i njezino objavljivanje, podložno zahtjevima iz članka 112. i članka 121. stavka 2.;
 (c)njima se osigurava informiranje fizičkih ili pravnih osoba na koje je odluka naslovljena, kao i svih drugih stranaka u postupku, o pravnim lijekovima koji su im dostupni u skladu s ovom Uredbom;
 (d)njima se osigurava da odluka sadržava obrazloženje.
 2.Upravni odbor uspostavlja postupke uz navođenje uvjeta pod kojima se odluke priopćuju predmetnim osobama, uključujući informacije o raspoloživim žalbenim postupcima kako su predviđeni ovom Uredbom.
 Članak 106.
 Godišnje i višegodišnje programiranje
 1.Do 31. prosinca svake godine, u skladu s člankom 85. stavkom 2. točkom (c), upravni odbor, na temelju nacrta koji je pripremio izvršni direktor, uzimajući u obzir mišljenje Komisije te, kad je riječ o višegodišnjem programiranju, nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, donosi programski dokument koji sadržava višegodišnji i godišnji program rada. Taj dokument dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji.
 Programski dokument postaje konačan nakon konačnog donošenja općeg proračuna i, ako je potrebno, može se u skladu s tim prilagoditi.
 2.Godišnji program rada obuhvaća detaljne ciljeve i očekivane rezultate, uključujući pokazatelje uspješnosti. Uz to, sadržava opis aktivnosti koje je potrebno financirati i podatke o financijskim i ljudskim resursima dodijeljenima svakoj aktivnosti u skladu s načelima donošenja proračuna i upravljanja na temelju aktivnosti, navodeći koje aktivnosti treba financirati iz proračuna regulatornih aktivnosti, a koje iz naknada i pristojbi koje prima Agencija. Godišnji program rada usklađen je s višegodišnjim programom rada iz stavka 4. U njemu su jasno navedene zadaće koje su dodane, izmijenjene ili izbrisane u usporedbi s prethodnom financijskom godinom. Godišnji program obuhvaća strategiju Agencije o međunarodnoj suradnji u skladu s člankom 77. i aktivnosti Agencije povezane s tom strategijom.
 3.Upravni odbor mijenja doneseni godišnji program rada ako Agencija dobije novu zadaću.
 Svaka velika izmjena godišnjeg programa rada donosi se po istom postupku kao i početni godišnji program rada. Upravni odbor može ovlast za donošenje manjih izmjena godišnjeg programa rada delegirati izvršnom direktoru.
 4.U višegodišnjem programu rada navodi se opći strateški program, uključujući ciljeve, očekivane rezultate i pokazatelje uspješnosti. On sadržava i programiranje resursa, uključujući višegodišnji proračun i osoblje.
 Programiranje resursa ažurira se svake godine. Strateški program ažurira se prema potrebi, posebno na temelju nalaza evaluacije iz članka 113.
 Članak 107.
 Konsolidirano godišnje izvješće o radu
 1.U konsolidiranom godišnjem izvješću o radu opisuje se kako je Agencija provela godišnji program rada, proračun i plan radnih mjesta. U njemu se jasno navodi koje su ovlasti i zadaće Agencije dodane, promijenjene ili izbrisane u usporedbi s prethodnom godinom.
 2.Izvješće sadržava pregled aktivnosti koje Agencija obavlja i ocjenu njihovih rezultata s obzirom na utvrđene ciljeve, pokazatelje uspješnosti i vremenski raspored, rizike povezane s tim aktivnostima, korištenje resursima i opće poslovanje Agencije te učinkovitost i djelotvornost sustava unutarnje kontrole. Uz to, navodi se koje su aktivnosti bile financirane iz proračuna regulatornih aktivnosti, a koje iz naknada i pristojbi koje je primila Agencija.
 Članak 108.
 Transparentnost i komunikacija
 1.Na dokumente u posjedu Agencije primjenjuje se Uredba (EZ) br. 1049/2001. Time se ne dovode u pitanje pravila o pristupu podacima i informacijama utvrđena Uredbom (EU) br. 376/2014 i delegiranim aktima donesenima na temelju članka 61. stavka 4. i članka 63. stavka 8.
 2.Agencija može na vlastitu inicijativu sudjelovati u komunikacijskim aktivnostima u području svoje nadležnosti. Ona ponajprije osigurava da javnost i sve zainteresirane strane, uz objavu iz članka 104. stavka 3., brzo dobiju objektivne, pouzdane i lako razumljive informacije o njezinu radu. Agencija osigurava da dodjelom svojih resursa za komunikacijske aktivnosti ne ugrožava učinkovito obavljanje zadaća iz članka 64.
 3.Prema potrebi, Agencija prevodi materijale bitne za sigurnost na službene jezike Unije. Nacionalna nadležna tijela pomažu Agenciji učinkovitim davanjem informacija bitnih za sigurnost u okviru svoje nadležnosti i na svojem jeziku.
 4.Sve fizičke ili pravne osobe imaju se pravo pisanim putem obratiti Agenciji na bilo kojem od službenih jezika Unije te imaju pravo dobiti odgovor na istom jeziku.
 5.Prevoditeljske usluge potrebne za rad Agencije osigurava Prevoditeljski centar za tijela Europske unije.
 ODJELJAK IV.
 Financijski zahtjevi
 Članak 109.
 Proračun
 1.Ne dovodeći u pitanje druge prihode, prihodi Agencije sastoje se od:
 (a)doprinosa Unije;
 (b)doprinosa bilo koje europske treće zemlje s kojom je Unija sklopila međunarodne sporazume, kako je navedeno u članku 118.;
 (c)naknada koje plaćaju podnositelji zahtjeva za izdavanje certifikata i imatelji certifikata koje izdaje Agencija te osobe koje registriraju izjave kod Agencije;
 (d)pristojbi za objave, osposobljavanje i sve druge usluge koje pruža Agencija, kao i za postupanje po žalbi;
 (e)svih dobrovoljnih financijskih doprinosa država članica, trećih zemalja i drugih subjekata ako takvi doprinosi ne ugrožavaju neovisnost i nepristranost Agencije;
 (f)pristojbi koje se plaćaju u skladu s Uredbom (EU) br. XXX/XXXX o provedbi jedinstvenog europskog neba za odgovarajuće zadaće nadležnog tijela u vezi s ATM-om/ANS-om;
 (g)bespovratnih sredstava.
 2.Rashodi Agencije uključuju osoblje, administrativne, infrastrukturne i rashode poslovanja. U vezi s rashodima poslovanja, proračunske obveze za aktivnosti koje traju dulje od jedne financijske godine mogu se, prema potrebi, rasporediti na godišnje obroke tijekom nekoliko godina.
 3.Prihodi i rashodi su uravnoteženi.
 4.Proračuni regulatornih aktivnosti, naknade propisane i naplaćene za aktivnosti certifikacije te pristojbe naplaćene od Agencije zasebno se prikazuju u proračunu Agencije.
 5.Agencija svoje planiranje radnih mjesta i upravljanje resursima povezano s naknadama i pristojbama prilagođava tako da može brzo odgovoriti na fluktuacije prihoda od naknada i pristojbi.
 6.Izvršni direktor svake godine izrađuje nacrt izvješća o procjeni prihoda i rashoda Agencije za sljedeću financijsku godinu, uključujući i nacrt plana radnih mjesta, i šalje ga upravnom odboru. Taj nacrt plana radnih mjesta, s obzirom na radna mjesta koja se financiraju iz naknada i pristojbi, temelji se na ograničenom skupu pokazatelja koje Komisija odobri za mjerenje radnog opterećenja i učinkovitosti Agencije, a u njemu se navode resursi potrebni za zadovoljavanje potreba za certifikacijom i ostalim aktivnostima Agencije na učinkovit i pravodoban način, uključujući one koje proizlaze iz prijenosa odgovornosti u skladu s člancima 53., 54. i 55. Upravni odbor na temelju tog nacrta donosi privremeni nacrt procjene o prihodima i rashodima Agencije za sljedeću financijsku godinu. Privremeni nacrt procjene prihoda i rashoda Agencije šalje se Komisiji do 31. siječnja svake godine.
 7.Najkasnije do 31. ožujka upravni odbor dostavlja Komisiji i europskim trećim zemljama s kojima je Unija sklopila međunarodne sporazume iz članka 118. završni nacrt procjene prihoda i rashoda Agencije, koji uključuje nacrt plana radnih mjesta i privremeni program rada.
 8.Komisija šalje izjavu o procjenama tijelu nadležnom za proračun zajedno s nacrtom općeg proračuna Europske unije.
 9.Komisija, na temelju izvješća o procjenama, u nacrt općeg proračuna Europske unije uvrštava procjene koje smatra potrebnim za plan radnih mjesta i iznos doprinosa iz općeg proračuna te ga podnosi proračunskom tijelu u skladu s člancima 313. i 314. UFEU-a.
 10.Proračunsko tijelo odobrava proračunska sredstva za doprinos Agenciji te donosi plan radnih mjesta Agencije.
 11.Proračun donosi upravni odbor. Proračun postaje konačan nakon konačnog donošenja općeg proračuna Unije. Proračun se prilagođava prema potrebi.
 12.Upravni odbor bez odgađanja obavješćuje proračunsko tijelo o svojoj namjeri da provede bilo koji projekt koji bi mogao imati znatne financijske posljedice na financiranje proračuna, a posebno projekte u vezi s nekretninama, kao što su najam ili kupnja zgrada, te o tome obavješćuje Komisiju. Na svaki projekt povezan sa zgradama koji će vjerojatno imati znatne posljedice na proračun Agencije primjenjuju se odredbe Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1271/2013
 25
 .
 Ako je jedinica proračunskog tijela priopćila da namjerava dati mišljenje, to mišljenje dostavlja upravnom odboru u roku od šest tjedana od dana primitka obavijesti o projektu.
 Članak 110.
 Provedba i nadzor proračuna
 1.Izvršni direktor provodi proračun Agencije.
 2.Najkasnije do 1. ožujka nakon svake financijske godine računovodstveni službenik Agencije dostavlja privremene financijske izvještaje računovodstvenom službeniku Komisije i Revizorskom sudu. Uz to, računovodstveni službenik Agencije do 1 ožujka nakon svake financijske godine dostavlja izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju za tu financijsku godinu računovodstvenom službeniku Komisije. Računovodstveni službenik Komisije konsolidira privremene financijske izvještaje institucija i decentraliziranih tijela u skladu s člankom 147. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
 26
 .
 3.Najkasnije do 31. ožujka nakon svake financijske godine izvršni direktor dostavlja izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju za tu financijsku godinu Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu.
 4.U skladu s člankom 148. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, nakon primitka primjedaba Revizorskog suda o privremenim financijskim izvještajima Agencije, računovodstveni službenik sastavlja završne financijske izvještaje Agencije, za koje je sam odgovoran, a izvršni direktor dostavlja ih upravnom odboru na mišljenje.
 5.Upravni odbor daje mišljenje o završnim financijskim izvještajima Agencije.
 6.Računovodstveni službenik najkasnije do 1. srpnja nakon svake financijske godine dostavlja završne financijske izvještaje, zajedno s mišljenjem upravnog odbora, Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu.
 7.Završni financijski izvještaji objavljuju se u Službenom listu Europske unije do 15. studenoga sljedeće godine.
 8.Izvršni direktor šalje Revizorskom sudu odgovor na njegove primjedbe najkasnije do 30. rujna. Taj odgovor šalje i upravnom odboru i Komisiji.
 9.Na zahtjev Europskog parlamenta, izvršni direktor podnosi Europskom parlamentu sve informacije potrebne za nesmetanu primjenu postupka davanja razrješnice za dotičnu financijsku godinu u skladu s člankom 165. stavkom 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
 10.Na temelju preporuke Vijeća koje odlučuje kvalificiranom većinom, Europski parlament prije 15. svibnja godine N + 2 daje razrješnicu izvršnom direktoru u pogledu izvršavanja proračuna za godinu N.
 Članak 111.
 Borba protiv prijevara
 1.U cilju borbe protiv prijevara, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti, odredbe Uredbe (EZ) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
 27
 primjenjuju se bez ograničenja.
 2.Agencija pristupa Međuinstitucijskom sporazumu od 25. svibnja 1999. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Komisije Europskih zajednica o unutarnjim istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF)
 28
 u roku od šest mjeseci od [OP molimo unesite točan datum, kako je navedeno u članku 127.] te donosi odgovarajuće odredbe koje se primjenjuju na njezino osoblje s pomoću predloška iz Priloga tom Sporazumu.
 3.Europski revizorski sud ovlašten je za provođenje revizija, na temelju dokumenata i na licu mjesta, svih korisnika nepovratnih sredstava, izvođača i podizvođača koji su od Agencije primili sredstva Unije.
 4.OLAF smije provoditi istrage, uključujući provjere na licu mjesta i inspekcije, kako bi se utvrdilo postoji li prijevara, korupcija ili druga nezakonita aktivnost kojom se ugrožavaju financijski interesi Unije u vezi s bespovratnim sredstvima ili ugovorom koji je financirala Agencija u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96
 29
 .
 5.Ne dovodeći u pitanje stavke 1., 2., 3. i 4., sporazumi Agencije o suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama te njezini ugovori, sporazumi o dodjeli bespovratnih sredstava i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava sadržavaju odredbe kojima se Europski revizorski sud i OLAF izričita ovlašćuju za provođenje takvih revizija i istraga u skladu s njihovim nadležnostima.
 Članak 112.
 Sigurnosna pravila za zaštitu klasificiranih i osjetljivih neklasificiranih podataka
 Agencija donosi svoja sigurnosna pravila koji su ekvivalentna sigurnosnim propisima Komisije za zaštitu klasificiranih podataka Europske unije (EUCI) i osjetljivih neklasificiranih podataka, kako je utvrđeno u odlukama Komisije (EU, Euratom) 2015/443
 30
 i 2015/444
 31
 . Sigurnosna pravila Agencije obuhvaćaju, među ostalim, odredbe za razmjenu, obradu i čuvanje takvih podataka.
 Članak 113.
 Evaluacija
 1.Najkasnije [pet godina nakon datuma iz članka 127. – OP molimo unesite točan datum] i svakih pet godina nakon toga Komisija naručuje evaluaciju u skladu sa smjernicama Komisije za ocjenjivanje učinka Agencije s obzirom na njezine ciljeve, mandat i zadaće. Evaluacijom se posebno zahvaćaju eventualna potreba izmjene mandata Agencije i financijske posljedice te izmjene.
 2.Ako Komisija smatra da daljnje postojanje Agencije više nije opravdano s obzirom na ciljeve, mandat i zadaće koji su joj dodijeljeni, ona može predložiti da se ova Uredba u skladu s tim izmijeni ili stavi izvan snage.
 3.Komisija Europskom parlamentu, Vijeću i upravnom odboru dostavlja nalaze evaluacije zajedno sa svojim zaključcima. Nalazi evaluacije se objavljuju.
 Članak 114.
 Financijska pravila
 Nakon savjetovanja s Komisijom, upravni odbor donosi financijska pravila koja se primjenjuju na Agenciju. Ona ne odstupaju od Delegirane Uredbe (EU) br. 1271/2013, osim ako je to odstupanje posebno potrebno za rad Agencije te je Komisija dala svoju prethodnu suglasnost.
 Članak 115.
 Naknade i pristojbe
 1.Komisiju se ovlašćuje donositi delegirane akte u skladu s člankom 117. kako bi na temelju stavaka 3., 4., 5. i 6. utvrdila detaljna pravila u pogledu naknada i pristojbi koje naplaćuje Agencija.
 2.Prije donošenja pravila iz stavka 1. Komisija se savjetuje s Agencijom.
 3.Pravilima iz stavka 1. posebno se određuju usluge za koje se na temelju članka 109. stavka 1. točaka (c) i (d) plaćaju naknade i pristojbe, visina naknada i pristojbi te način njihova plaćanja.
 4.Naknade i pristojbe naplaćuju se za:
 (a)izdavanje i produljenje valjanosti certifikata te registraciju izjava koje obavlja Agencija u skladu s ovom Uredbom te njezine aktivnosti nadzora nad aktivnostima na koje se ti certifikati i izjave odnose;
 (b)objave, osposobljavanje i sve druge usluge koje pruža Agencija te odražavaju stvarni trošak svake pojedinačne pružene usluge;
 (c)obradu žalbi.
 Sve naknade i pristojbe izražavaju se i plaćaju u eurima.
 5.Visina naknada i pristojbi određuje se tako da s njima povezani prihodi budu dostatni za pokriće ukupnih troškova aktivnosti povezanih s pružanim uslugama te da se izbjegne stvaranje znatnih viškova. Svi rashodi Agencije povezani s osobljem koje sudjeluje u aktivnostima iz stavka 3., a posebno proporcionalni doprinos poslodavca za mirovinsko osiguranje, odražavaju se u tim troškovima. Naknade i pristojbe namjenski su prihodi Agencije za aktivnosti povezane s uslugama za koje se plaćaju naknade i pristojbe.
 6.Proračunski viškovi koji proizlaze iz naknada i pristojbi koriste se za financiranje budućih aktivnosti povezanih s naknadama i pristojbama ili za poravnanje gubitaka. Ako se znatan pozitivan ili negativan proračunski rezultat ponavlja, visina naknada i pristojbi se preispituje.
 POGLAVLJE VI.
 ZAVRŠNE ODREDBE
 Članak 116.
 Odborski postupak
 1.Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
 2.Za upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.
 3.Za upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
 4.Za upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 8. Uredbe (EU) br. 182/2011 u vezi s njezinim člankom 4.
 Članak 117.
 Delegiranje ovlasti
 1.Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji pod uvjetima utvrđenima ovim člankom.
 2.Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 2. stavka 3. točke (d), članka 18., članka 25., članka 28., članka 34., članka 39., članka 44., članka 47., članka 50., članka 51. stavka 10., članka 52. stavka 5., članka 72. stavka 4. i članka 115. stavka 1. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno razdoblje.
 3.Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 2. stavka 3. točke (d), članka 18., članka 25., članka 28., članka 34., članka 39., članka 44., članka 47., članka 50., članka 51. stavka 10., članka 52. stavka 5., članka 72. stavka 4. i članka 115. stavka 1. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Opoziv proizvodi učinke dan nakon dana objave te odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u toj odluci. Odluka ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
 4.Čim donese delegirani akt, Komisija o njemu istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
 5.Delegirani akt donesen na temelju članka 2. stavka 3. točke (d), članka 18., članka 25., članka 28., članka 34., članka 39., članka 44., članka 47., članka 50., članka 51. stavka 10., članka 52. stavka 5., članka 72. stavka 4. i članka 115. stavka 1. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovor. To se razdoblje produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta i Vijeća.
 Članak 118.
 Sudjelovanje europskih trećih zemalja
 Agencija je otvorena za sudjelovanje europskih trećih zemalja koje su ugovorne stranke Čikaške konvencije i koje su s Unijom sklopile međunarodne sporazume na temelju kojih primjenjuju pravo Unije u područjima obuhvaćenima ovom Uredbom.
 Ti međunarodni sporazumi mogu obuhvaćati odredbe kojima se određuju priroda i opseg sudjelovanja europske treće zemlje u vezi s radom Agencije, uključujući odredbe o financijskim doprinosima i osoblju. Kako bi se te odredbe provele, Agencija može u skladu s člankom 77. stavkom 2. dogovoriti radne mehanizme s nadležnim tijelom dotične europske treće zemlje.
 Članak 119.
 Sporazum o sjedištu i uvjeti rada
 1.Potrebni dogovori o smještaju Agencije u državi članici domaćinu i objekti koje ta država članica daje na raspolaganje zajedno s posebnim pravilima koja se u državi članici domaćinu primjenjuju na izvršnog direktora, članove upravnog odbora, osoblje Agencije i članove njihovih obitelji utvrđuju se Sporazumom o sjedištu između Agencije i države članice u kojoj se sjedište nalazi koji se sklapa nakon dobivanja odobrenja upravnog odbora i najkasnije u roku od [OP molimo unesite točan datum – dvije godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe].
 2.Država članica domaćin Agencije osigurava najbolje moguće uvjete za rad Agencije, uključujući višejezično, europski usmjereno školovanje te primjerenu prometnu povezanost.
 Članak 120.
 Sankcije
 Države članice određuju sankcije za povrede odredaba ove Uredbe te delegiranih i provedbenih akata donesenih na temelju ove Uredbe. Sankcije su učinkovite, proporcionalne i odvraćaju od povreda.
 Članak 121.
 Obrada osobnih podataka
 1.Kad je riječ o obradi osobnih podataka u okviru ove Uredbe, države članice svoje zadaće na temelju ove Uredbe provode u skladu s nacionalnim zakonima ili drugim propisima kojima se prenosi Direktiva 95/46/EZ.
 2.Kad je riječ o obradi osobnih podataka u okviru ove Uredbe, Komisija i Agencija svoje zadaće na temelju ove Uredbe provode u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001.
 Članak 122.
 Stavljanje izvan snage
 Uredba (EZ) br. 216/2008 stavlja se izvan snage.
 Upućivanja na Uredbu (EZ) br. 216/2008 smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga X.
 Članak 123.
 Izmjene Uredbe (EZ) br. 1008/2008
 Uredba (EZ) br. 1008/2008 mijenja se kako slijedi:
 1. u članku 4., točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
 „(b) posjeduje valjanu svjedodžbu zračnog prijevoznika (AOC) koju je izdalo nacionalno tijelo države članice ili Agencija Europske unije za sigurnost zračnog prometa;”;
 2.članak 6. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 6.
 Svjedodžba zračnog prijevoznika (AOC)
 1. Izdavanje i valjanost operativne dozvole u svakom trenutku ovisi o posjedovanju valjane svjedodžbe zračnog prijevoznika (AOC) u kojoj su navedene djelatnosti obuhvaćene operativnom dozvolom.
 2. Svaka se promjena u svjedodžbi zračnog prijevoznika Zajednice, prema potrebi, navodi u operativnoj dozvoli.
 Ako su dva nadležna tijela različita, tijelo nadležno za svjedodžbu zračnog prijevoznika odmah obavješćuje tijelo nadležno za izdavanje dozvole o svakoj takvoj promjeni.
 3. Ako su dva nadležna tijela različita, tijelo nadležno za svjedodžbu zračnog prijevoznika i tijelo nadležno za izdavanje dozvole utvrđuju postupke za razmjenu svih informacija bitnih za procjenu financijskog položaja zračnog prijevoznika Zajednice koje mogu utjecati na sigurnost njegovih operacija ili koje mogu tijelu nadležnom za svjedodžbu zračnog prijevoznika pomoći u obavljanju aktivnosti nadzora povezanih sa sigurnošću.”;
 3.u članku 12., stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Ne dovodeći u pitanje članak 13. stavke 3. i 5., zrakoplov kojim se koristi zračni prijevoznik Zajednice mora biti registriran, prema izboru države članice čije nadležno tijelo izdaje operativnu dozvolu, bilo u njezinu državnom registru bilo unutar Unije.”;
 4.članak 13. mijenja se kako slijedi:
 (a)stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Ugovor o zakupu bez posade kojeg je zračni prijevoznik Zajednice stranka ili ugovor o zakupu s posadom temeljem kojeg je zračni prijevoznik Zajednice zakupac zrakoplova unajmljenog s posadom kojim upravlja operator iz treće zemlje podliježe prethodnom odobrenju u skladu s Uredbom (EU) br. [XX/XXX potrebno je unijeti upućivanje na ovu Uredbu] te delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju ove Uredbe.”;
 (b)dodaje se sljedeći stavak 5.:
 „5. Zračni prijevoznik Zajednice koji unajmljuje zrakoplov bez posade registriran u trećoj zemlji pribavlja prethodno odobrenje od tijela nadležnog za njegovu svjedodžbu zračnog prijevoznika. Nadležno tijelo odobrenje daje u skladu s u skladu s Uredbom (EU) br. [XX/XXX potrebno je unijeti upućivanje na ovu Uredbu] te delegiranim i provedbenim aktima donesenima na temelju ove Uredbe.”.
 Članak 124.
 Izmjene Uredbe (EU) br. 996/2010
 Članak 5. Uredbe (EU) br. 996/2010 mijenja se kako slijedi:
 „1. Svaka nesreća ili ozbiljna nezgoda u kojoj je sudjelovao zrakoplov na koji se primjenjuje Uredba (EU) GGGG/BR. [upućivanje na novu uredbu] Europskog parlamenta i Vijeća* predmet je istrage koja se odnosi na sigurnost u državi članici u kojoj se nesreća ili ozbiljna nezgoda dogodila.
 2. Ako zrakoplov na koji se primjenjuje Uredba (EU) GGGG/BR. [upućivanje na novu uredbu] i koji je registriran u državi članici doživi nesreću ili ozbiljnu nezgodu na mjestu za koje se ne može sa sigurnošću odrediti nalazi li se na državnom području neke države, istragu koja se odnosi na sigurnost provodi tijelo odgovorno za istrage koje se odnose na sigurnost one države članice u kojoj je zrakoplov registriran.
 3. Opseg istraga koje se odnose na sigurnost iz stavaka 1., 2. i 4. te postupak u skladu s kojim takve istrage treba voditi određuje tijelo odgovorno za istrage koje se odnose na sigurnost, uzimajući pritom u obzir pouke koje namjerava izvući iz takvih istraga radi poboljšanja sigurnosti u zračnom prometu.
 4. Tijela odgovorna za istrage koje se odnose na sigurnost mogu odlučiti istražiti nezgode koje nisu navedene u stavcima 1. i 2. te nesreće ili ozbiljne nezgode u kojima su sudjelovali drugi tipovi zrakoplova, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom država članica, ako očekuju da će takvim istragama steći spoznaje o sigurnosti.
 5. Odstupajući od stavaka 1. i 2., tijelo odgovorno za istrage koje se odnose na sigurnost može odlučiti, uzimajući u obzir očekivane pouke za poboljšanje sigurnosti u zračnom prometu, ne pokrenuti istragu koja se odnosi na sigurnost ako se nesreća ili ozbiljna nezgoda odnosi na bespilotni zrakoplov za koji se ne zahtijeva certifikat ili izjava u skladu s člankom 46. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) GGGG/BR. [upućivanje na novu uredbu] ili se odnosi na zrakoplov s posadom maksimalne uzletne mase od najviše 2250 kg u kojoj ni jedna osoba nije smrtno ili ozbiljno ozlijeđena.
 6. Cilj istraga koje se odnose na sigurnost iz stavaka 1., 2. i 4. ni u kojem slučaju nije utvrđivanje krivnje ili odgovornosti. Istrage su neovisne i odvojene od sudskih ili upravnih postupaka utvrđivanja krivnje ili odgovornosti i njima se oni ne dovode u pitanje.”.
 Članak 125.
 Izmjene Uredbe (EU) br. 376/2014
 U članku 3. Uredbe (EU) br. 376/2014 stavak 2. mijenja se kako slijedi:
 „2. Ova se Uredba primjenjuje na događaje i druge informacije povezane sa sigurnošću s civilnim zrakoplovima na koje se primjenjuje Uredba [dodati upućivanje na novu uredbu].
 Ova se Uredba, međutim, ne primjenjuje na događaje i druge informacije povezane sa sigurnošću s bespilotnim zrakoplovima za koje se ne zahtijeva certifikat ili izjava u skladu s člankom 46. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) GGGG/BR. [upućivanje na novu uredbu], osim ako je posljedica događaja ili druge informacije povezane sa sigurnošću s takvim bespilotnim zrakoplovom bila smrtna ili ozbiljna ozljeda najmanje jedne osobe ili sa zrakoplovom koji nije bespilotni zrakoplov.
 Države članice mogu odlučiti primjenjivati ovu Uredbu i na događaje i druge informacije povezane sa sigurnošću koji uključuju zrakoplove na koje se ne primjenjuje Uredba [dodati upućivanje na novu uredbu].”
 Članak 126.
 Prijelazne odredbe
 1.Certifikati koji su izdani ili priznati i izjave koje su dane ili priznate u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 ostaju valjani i smatra se da su izdani, dani ili priznati u skladu s odgovarajućim odredbama ove Uredbe, uključujući za potrebe primjene članka 56.
 2.Najkasnije do [pet godina nakon datuma iz članka 127. – OP molimo unesite točan datum] provedbena pravila donesena na temelju Uredbe (EZ) br. 216/2008 prilagođavaju se odredbama ove Uredbe. Do prilagodbe, svako upućivanje u tim provedbenim pravilima na:
 (a)„komercijalnu djelatnost” smatra se upućivanjem na članak 3. točku (i) Uredbe (EZ) br. 216/2008;
 (b)„kompleksni zrakoplov na motorni pogon” smatra se upućivanjem na članak 3. točku (j) Uredbe (EZ) br. 216/2008;
 (c)„uređaje” smatra se upućivanjem na članak 3. točku 28. ove Uredbe;
 (d)„dozvolu rekreacijskog pilota” smatra se upućivanjem na dozvolu iz članka 7. stavka 7. Uredbe (EZ) br. 216/2008;
 (e)„komercijalni zračni prijevoz” smatra se upućivanjem na članak 2. stavak 1. Uredbe Komisije (EU) br. 965/2012
 32
 .
 3.Odstupajući od članaka 45. i 46., odgovarajuće odredbe Uredbe (EZ) br. 216/2008 nastavljaju se primjenjivati do stupanja na snagu delegiranih akata donesenih na temelju članka 47.
 4.Države članice raskidaju ili prilagođavaju postojeće bilateralne sporazume koje su sklopile s trećim zemljama za područja obuhvaćena ovom Uredbom što je prije moguće nakon stupanja na snagu ove Uredbe, a u svakom slučaju prije [tri godine nakon datuma iz članka 127. – OP molimo unesite točan datum].
 Članak 127.
 Stupanje na snagu
 Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Europski parlament
 Za Vijeće
 Predsjednik
 Predsjednik
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB
 1.3.Vrsta prijedloga/inicijative
 1.4.Ciljevi
 1.5.Osnova prijedloga/inicijative
 1.6.Trajanje i financijski utjecaj
 1.7.Predviđene metode upravljanja
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja
 2.2.Sustav upravljanja i kontrole
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode
 3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode
 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje
 3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva
 3.2.4.Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 3.2.5.Doprinosi trećih strana
 3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća
 1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB
 33
 06 – Mobilnost i promet
 06 02 – Europska prometna politika
 06 02 02 – Europska agencija za sigurnost zračnog prometa
 1.3.Vrsta prijedloga/inicijative
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta / pripremnog djelovanja
 34
 ⌧ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produljenje postojećeg djelovanja
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje
 1.4.Ciljevi
 1.4.1.Višegodišnji strateški ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
 Povezanije i pravednije unutarnje tržište s ojačanim industrijskim temeljem; konkurentan jedinstveni europski prometni prostor kojim se građanima i poduzećima osigurava okvir za siguran i učinkovit prijevoz visoke kvalitete.
 Rast i zapošljavanje: Ovom se inicijativom nastoji pridonijeti konkurentnoj europskoj zrakoplovnoj industriji koja stvara radna mjesta visoke vrijednosti i potiče tehnološke inovacije. Njome će se uspostaviti učinkovit regulatorni okvir za integraciju novih poslovnih modela i tehnologija u nastajanju.
 1.4.2.Posebni ciljevi i odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 Posebni cilj br.
 Ovom se inicijativom posebno nastoji:
 1)
 ukloniti nepotrebne zahtjeve i osigurati da su propisi proporcionalni rizicima povezanima s različitim vrstama zrakoplovnih aktivnosti;
 2)
 osigurati učinkovitu integraciju i djelotvoran nadzor novih tehnologija i razvoja tržišta;
 3)
 uspostaviti suradnju Unije i njezinih država članica na upravljanju sigurnošću u svrhu zajedničkog utvrđivanja i ublažavanja rizika u području civilnog zrakoplovstva;
 4)
 otkloniti nedostatke u regulatornom sustavu i osigurati njegovu usklađenost;
 5)
 uspostaviti djelotvoran sustav udruživanja i dijeljenja resursa između država članica i Agencije.
 Odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 06 02 Europska prometna politika
 1.4.3.Očekivani rezultati i utjecaj
 Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.
 Rezultati posebnog cilja br. 1: okvir za uklanjanje nepotrebnih / pretjerano preskriptivnih pravila; uvođenje pravila na temelju performansi s navedenim ciljevima koje treba ostvariti, ali koja su fleksibilna u pogledu načina njihova ostvarivanja; okvir za prilagođavanje pravila rizicima povezanima s aktivnošću koja se njima uređuje
 Rezultati posebnog cilja br. 2: uvođenje tehnološki neutralnih pravila ako je moguće; uvođenje pravnog okvira za bespilotne zrakoplove; povećana primjena standarda industrije; pojednostavnjeni regulatorni okvir za zakup zrakoplova s posadom između operatora EU-a;
 Rezultati posebnog cilja br. 3: pravna obveza donošenja Europskog programa sigurnosti u zračnom prometu, Europskog plana sigurnosti u zračnom prometu i nacionalnih programa sigurnosti koji su međusobno usklađeni; poboljšana razmjena i analiza informacija i podataka;
 Rezultati posebnog cilja br. 4: uvođenje bitnih zahtjeva za zemaljske usluge, zaštitu okoliša s obzirom na aeronautičke proizvode i kibernetičku sigurnost; bliža suradnja EASA-e i Komisije u pitanjima zaštite; pravna osnova za izvješće o zaštiti okoliša u zračnom prometu;
 Rezultati posebnog cilja br. 5: osnivanje skupine inspektora akreditiranih u EU-u; uspostava mehanizma izvanrednog nadzora; pravni okvir za prijenos regulatornih odgovornosti na druge države članice ili EASA-u; mogućnost dodjele zadaća certifikacije i nadzora osposobljenim korisničkim organizacijama u sektoru općeg zrakoplovstva; promicanje metoda nadzora na temelju rizika i performansi; uspostava europske baze podataka za pohranu informacija bitnih za suradnju nadležnih tijela u zadaćama certifikacije, nadzora i osiguravanja primjene propisa; mogućnost izbora primjene sustava Unije za državne zrakoplove i zrakoplove iz Priloga II.;
 1.4.4.Pokazatelji rezultata i utjecaja
 Navesti pokazatelje koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.
 Pokazatelji za posebni cilj br. 1:
 –
 broj pitanja koje EASA primi u vezi s tumačenjem pravila;
 –
 broj operatora koji primjenjuju pravila na temelju performansi za dokazivanje sukladnosti s bitnim zahtjevima;
 –
 broj dozvola privatnog pilota zrakoplova u općem zrakoplovstvu;
 –
 smanjenje troškova za operatore.
 Pokazatelji za posebni cilj br. 2:
 –
 broj pravila s pozivanjem na standarde industrije;
 –
 starost flote u općem zrakoplovstvu u EU-u;
 –
 smanjenje troškova certifikacije i proizvodnje zrakoplova;
 –
 broj novih certifikacija.
 Pokazatelji za posebni cilj br. 3:
 –
 broj nesreća u odnosu na porast prometa;
 –
 rezultati aktivnosti normizacije i stalnog praćenja EASA-e;
 –
 broj državnih programa sigurnosti i stupanj njihove provedbe u državama članicama;
 Pokazatelji za posebni cilj br. 4:
 –
 broj pitanja koje EASA primi u vezi s tumačenjem revidiranih pravila;
 –
 broj rizičnih događaja povezanih sa zemaljskim uslugama;
 –
 povratne informacije od dionika.
 Pokazatelji za posebni cilj br. 5:
 –
 rezultati aktivnosti normizacije i stalnog praćenja EASA-e u odnosu na resurse i ovlasti u državama članicama;
 –
 broj država članica koje koriste inspektore EU-a za sigurnost u zračnom prometu i novih instrumenata za udruživanje i dijeljenje resursa (delegiranje odgovornosti, mogućnost odabira za državne zrakoplove i zrakoplove iz Priloga II.);
 –
 razvoj resursa u nacionalnim zrakoplovnim tijelima država članica mjeren u odnosu na ekvivalente punog radnog vremena (EPRV) i proračun.
 1.5.Osnova prijedloga/inicijative
 1.5.1.Zahtjevi koje je potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
 Osigurati da se visoka razina sigurnosti civilnog zračnog prometa održava i u uvjetima porasta prometa.
 Pridonijeti konkurentnosti zrakoplovnog sektora povećavajući učinkovitost europskog sustava civilnog zračnog prometa, a pritom osiguravati visoke standarde sigurnosti i zaštite okoliša.
 Zahtijevi ICAO-a da države članice donesu nacionalne programe sigurnosti.
 1.5.2.Dodana vrijednost sudjelovanja EU-a
 Zračni prijevoz u velikoj je mjeri djelatnost transnacionalnog karaktera pa, po prirodi, zahtijeva regulatorni pristup na razini EU-a.
 Opće je prihvaćeno među državama članicama da su zajednička pravila u području sigurnosti civilnog zračnog prometa potrebna za postizanje visoke razine sigurnosti. To je potvrđeno već prvim donošenjem Uredbe (EZ) br. 216/2008 i, prije nje, Uredbe (EZ) br. 1592/2002. Sigurnost europskog sustava civilnog zračnog prometa ovisi, među ostalim, o tome kako su dobro elementi tog sustava međusobno povezani. Svaka je interakcija s tim sustavom rizik koji zahtijeva koordinaciju. Zajedničkim se zakonodavstvom ukida potreba usklađivanja regulatornih sustava država članica, čime se pridonosi povećanju sigurnosti. Promicanje zajedničkog europskog sustava sigurnosti najučinkovitije se može postići samo na razini EU-a. Slično tome, suzbijanjem skupe rascjepkanosti iz jedinstvenog europskog sustava sigurnosti zračnog prometa proizaći će veća učinkovitost.
 1.5.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
 Inicijativa se, među ostalim, temelji na podrobnoj analizi iskustava stečenih primjenom Uredbe (EZ) br. 216/2008 i, prije nje, Uredbe (EZ) br. 1592/2002, uključujući ocjenjivanje funkcioniranja Uredbe (EZ) br. 216/2008 iz 2013. provedeno na temelju članka 62. te Uredbe.
 1.5.4.Usklađenost i moguća sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima
 Ova je inicijativa jedan od rezultata u paketu propisa o zrakoplovstvu koji će biti donesen na kraju 2015. i njome će se pridonijeti konkurentnosti zrakoplovnog sektora EU-a.
 Inicijativa je u skladu s Bijelom knjigom o prometu iz 2011. i njezinim ciljem da Europa postane najsigurnija regija za zračni promet.
 Nadalje, inicijativa je u skladu sa strategijom Europa 2020. i prioritetima Komisije jer se njome razvija unutarnje tržište i potiču inovacije te tako pozitivno utječe na zapošljavanje i rast te globalnu konkurentnost zrakoplovnog sektora.
 Kad je riječ o pitanjima upravljanja EASA-om, u inicijativi se primjenjuju preporuke iz Zajedničke izjave Komisije, Europskog parlamenta i Vijeća o decentraliziranim agencijama i ona je dosljedna njima.
 1.6.Trajanje i financijski utjecaj
 ◻ Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja
 –◻
 ◻prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG
 –◻
 ◻financijski utjecaj od GGGG do GGGG
 ⌧ Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja
 –provedba s razdobljem uspostave od GGGG do GGGG,
 –nakon čega slijedi sveobuhvatno djelovanje.
 1.7.Predviđene metode upravljanja
 35
 ◻ Izravno upravljanje Komisije
 –◻ koje obavljaju njezini odjeli, uključujući njezino osoblje u delegacijama Unije;
 –◻
 ◻preko izvršnih agencija
 ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
 ⌧ Neizravno upravljanje delegiranjem zadaća provedbe:
 –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile;
 –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti);
 –◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu;
 –⌧ tijelima na koja se upućuje u člancima 208. i 209. Financijske uredbe;
 –◻ tijelima javnog prava;
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva;
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva;
 –◻ osobama kojima je povjerena provedba posebnih aktivnosti u ZVSP-u u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.
 –Ako je označeno više načina upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.
 Napomene
 nema ih.
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja
 Navesti učestalost i uvjete.
 Široki mehanizmi praćenja i ocjenjivanja već postoje i mogu se upotrebljavati zbog činjenice da je u području sigurnosti civilnog zračnog prometa praćenje performansi sastavni dio regulatornog okvira Unije. Nakon njezina donošenja, učinkovitost predložene mjere podliježe obveznom ocjenjivanju svakih pet godina, kao što je slučaj i prema sadašnjoj Uredbi (EZ) br. 216/2008.
 Zahtjevi zadani Agenciji u pogledu godišnjeg izvješćivanja obuhvaćaju pripremu konsolidiranog godišnjeg izvješća o radu i pripremu završnih financijskih izvještaja.
 2.2.Sustav upravljanja i kontrole
 2.2.1.Utvrđeni rizici
 nema ih.
 2.2.2.Informacije o uspostavi sustava unutarnje kontrole
 Kao agencija Unije, EASA primjenjuje primjenjive metode kontrole decentraliziranih agencija koje su već utvrđene u Uredbi (EZ) br. 216/2008.
 Financijskom uredbom EASA-e, koja je utemeljena na Okvirnoj financijskoj uredbi za agencije, utvrđuje se imenovanje unutarnjeg revizora i zahtjevi u pogledu unutarnje revizije.
 2.2.3.Procjene troškova i koristi kontrola i procjena očekivane razine rizika od pogreške
 n. p.
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu.
 Članak 111. predložene uredbe o borbi protiv prijevara. Njime se propisuje da se Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 o istragama koje provodi OLAF primjenjuje na EASA-u te se OLAF i Revizorski sud ovlašćuju za provođenje daljnjih revizija i istraga. Članak odgovara predlošku teksta za decentralizirane agencije.
 Nadalje, EASA je donijela strategiju za borbu protiv prijevara 9. prosinca 2014.
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 Postojeće proračunske linije
 Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta
 rashoda
 Doprinos
 Broj
 Naslov.............................................
 Dif./nedif
 36
 .
 zemalja EFTA-e
 37
 zemalja kandidatkinja
 38
 trećih zemalja
 u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 1. Pametan i uključiv rast
 a) Konkurentnost za rast i zapošljavanje
 06 02 02 Europska agencija za sigurnost zračnog prometa
 Dif.
 DA
 NE
 DA*
 NE
 * Doprinos Švicarske slijedom Odluke br. 1/2007 (2008/100/EZ)
 Zatražene nove proračunske linije n. p.
 Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta
 rashoda
 Doprinos
 broj naslov.............................................
 Dif./nedif.
 zemalja EFTA-e
 zemalja kandidatkinja
 trećih zemalja
 u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 [XX.YY.YY.YY]
 DA/NE
 DA/NE
 DA/NE
 DA/NE
 3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode
 3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode
 39
 u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira
 Broj
 1a
 Naslov 1a Konkurentnost za rast i zapošljavanje
 GU: MOVE
 Godina
 N
 40
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 UKUPNO
 • Odobrena sredstva za poslovanje
 Broj proračunske linije 06 02 02
 Obveze
 (1)
 34,870
 + 1,575
 = 36,445
 34,870
 + 2,045
 = 36,915
 35,568
 + 1,395
 = 36,963
 36,279
 + 1,395
 = 37,674
 Prijedlog
 neograničenog trajanja
 Plaćanja
 (2)
 36,445
 36,915
 36,963
 37,674
 Prijedlog
 neograničenog trajanja
 Odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
 41
 n. p.
 Broj proračunske linije
 (3)
 UKUPNA odobrena sredstva
 za GU MOVE
 Obveze
 =1
 36,445
 36,915
 36,963
 37,674
 Prijedlog
 neograničenog trajanja
 Plaćanja
 =2
 36,445
 36,915
 36,963
 37,674
 Prijedlog
 neograničenog trajanja
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 1a
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 36,445
 36,915
 36,963
 37,674
 Prijedlog
 neograničenog trajanja
 Plaćanja
 36,445
 36,915
 36,963
 37,674
 Prijedlog
 neograničenog trajanja
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira
 5
 „Administrativni rashodi”
 u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 UKUPNO
 GU: MOVE
 • Ljudski resursi
 Osnova za izračun: sadašnja razina proračuna za osoblje u GU MOVE koje se bavi Uredbom (EZ) br. 216/2008 i pitanjima u vezi s EASA-om (7 EPRV x 132 000 EUR / god. = 924 000 EUR)
 0,924
 0,924
 0,924
 0,924
 Prijedlog neograničenog trajanja
 • Ostali administrativni rashodi
 0
 0
 0
 0
 UKUPNO GU MOVE
 Odobrena sredstva
 0,924
 0,924
 0,924
 0,924
 Prijedlog neograničenog trajanja
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 (ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja)
 0,924
 0,924
 0,924
 0,924
 u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Godina
 N
 42
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA od 1 do 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 37,369
 37,839
 37,887
 38,598
 Prijedlog neograničenog trajanja
 Plaćanja
 37,369
 37,839
 37,887
 38,598
 Prijedlog neograničenog trajanja
 3.2.1.1Predloženi nacrt plana radnih mjesta u EASA-i, 2017. – 2020.
 Predloženi broj radnih mjesta u EASA-i, 2017. – 2020. (ukupno)*
 2016.**
 2017.
 2018.
 2019.
 2020.
 Razredi AD
 Novi razredi AD
 Ukupno AD
 548
 548
 541
 5
 546
 540
 540
 540
 540
 540
 540
 Razredi AST
 Novi razredi AST
 Ukupno AST
 128
 128
 123
 123
 118
 118
 118
 118
 118
 118
 Plan radnih mjesta
 676
 669
 658
 658
 658
 * Te će se brojke prilagoditi s obzirom na sustav fleksibilnosti za radna mjesta povezana s naknadama i pristojbama koji treba razviti na temelju skupa pokazatelja u pogledu radnog opterećenja i učinkovitosti Agencije koje Komisija treba odobriti. Najkasnije do donošenja nacrta proračuna za 2017. Komisija će predstaviti revidirani zakonodavni financijski izvještaj s obzirom na pojedinosti o tome kako bi sustav fleksibilnosti za radna mjesta povezana s naknadama i pristojbama funkcionirao u praksi i kakav bi bio odgovarajući utjecaj na plan radnih mjesta Agencije. U očekivanju rezultata tog tekućeg rada, u zakonodavnom financijskom izvještaju priloženom ovom prijedlogu navodi se stalan broj za radna mjesta povezana s naknadama i pristojbama, na temelju Komunikacije Komisije o programiranju ljudskih i financijskih resursa za decentralizirane agencije 2014. – 2020., koji je prilagođen odlukama koje je proračunsko tijelo donijelo u postupku donošenja proračuna za 2016. i ranijim odlukama.
 ** Podaci za 2016. ovise o završnom proračunu koji donosi proračunsko tijelo. Podatke za 2017. – 2020. možda će trebati prilagoditi nakon donošenja konačnog proračuna svake godine.
 Predloženi broj radnih mjesta u EASA-i, 2017. – 2020. (doprinos EU-a)*
 2016.
 2017.
 2018.
 2019.
 2020.
 Razredi AD
 Novi razredi AD
 Ukupno AD
 175
 175
 177
 5
 182
 184
 184
 184
 184
 184
 184
 Razredi AST
 Novi razredi AST
 Ukupno AST
 50
 50
 46
 46
 42
 42
 42
 42
 42
 42
 Plan radnih mjesta
 225
 228
 226
 226
 226
 * Navedene brojke uključuju smanjenje od 2 % (smanjenje osoblja od 1 % i godišnja pristojba od 1 % za preraspodjelu zaposlenika) do 2018. te dodatna radna mjesta predviđena za operatore iz trećih zemalja (TCO) i daljinski upravljane zrakoplovne sustave (RPAS) kako je utvrđeno u Prilogu I. Komunikaciji o programiranju ljudskih i financijskih resursa (COM(2013)519).
 Predloženi broj radnih mjesta u EASA-i, 2017. – 2020. (naknade i pristojbe)*
 2016.
 2017.
 2018.
 2019.
 2020.
 Razredi AD
 Novi razredi AD
 Ukupno AD
 373
 373
 364
 364
 356
 356
 356
 356
 356
 356
 Razredi AST
 Novi razredi AST
 Ukupno AST
 78
 78
 77
 77
 76
 76
 76
 76
 76
 76
 Plan radnih mjesta
 451
 441
 432
 432
 432
 * Te će se brojke prilagoditi s obzirom na sustav fleksibilnosti za radna mjesta povezana s naknadama i pristojbama koji treba razviti na temelju skupa pokazatelja u pogledu radnog opterećenja i učinkovitosti Agencije koje Komisija treba odobriti. Najkasnije do donošenja nacrta proračuna za 2017. Komisija će predstaviti izmijenjeni zakonodavni financijski izvještaj s obzirom na pojedinosti o tome kako bi sustav fleksibilnosti za radna mjesta povezana s naknadama i pristojbama funkcionirao u praksi i kakav bi bio odgovarajući utjecaj na plan radnih mjesta Agencije. U očekivanju rezultata tog tekućeg rada, u zakonodavnom financijskom izvještaju priloženom ovom prijedlogu navodi se stalan broj za radna mjesta povezana s naknadama i pristojbama, na temelju Komunikacije Komisije o programiranju ljudskih i financijskih resursa za decentralizirane agencije 2014. – 2020., koji je prilagođen odlukama koje je proračunsko tijelo donijelo u postupku donošenja proračuna za 2016. i ranijim odlukama.
 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje
 –◻
 ◻Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstva za poslovanje
 –⌧
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena sredstva za poslovanje
 43
 :
 –(osnova za izračun: ukupni prosječni trošak 1 EPRV-a: 132 000 EUR)
 Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Navesti ciljeve i rezultate
 ⇩
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 UKUPNO
 REZULTATI
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Ukupni broj
 Ukupni trošak
 POSEBNI CILJ br. 1
 44
 Ukloniti nepotrebne zahtjeve i osigurati da su propisi proporcionalni rizicima povezanima s različitim vrstama zrakoplovnih djelatnosti
 Nema dodatnog utjecaja na EASA-u jer će rezultati biti pokriveni sadašnjim odobrenim sredstvima.
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 POSEBNI CILJ br. 2
 Osigurati učinkovitu integraciju i djelotvoran nadzor novih tehnologija i razvoja tržišta
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Ukupni broj
 Ukupni trošak
 Novi pravni okvir za bespilotne zrakoplove
 Međuzbroj za posebni cilj br. 2
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 POSEBNI CILJ br. 3
 Uspostaviti suradnju Unije i njezinih država članica na upravljanju sigurnošću u svrhu ublažavanja rizika u području civilnog zrakoplovstva
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Ukupni broj
 Ukupni trošak
 Europska baza podataka (čl. 28): osnovni podaci za odlučivanje i praćenje (uklj. 1 UO/god., jednokratne IT troškove od 0,3 milijuna EUR u godinama n i n+1 te godišnje tekuće troškove od 0,20 milijuna EUR)
 0,535
 0,570
 0,270
 0,270
 Prijedlog neograničenog trajanja
 „Big Data”: podaci i analiza za europski zrakoplovni sustav (troškovi osoblja od 2 EPRV + 1 UO/god., isključujući operativne troškove)
 0,167
 0,334
 0,334
 0,334
 Prijedlog neograničenog trajanja
 Međuzbroj za posebni cilj br. 3
 0,702
 0,904
 0,604
 0,604
 Prijedlog neograničenog trajanja
 POSEBNI CILJ br. 4
 Otkloniti nedostatke u regulatornom sustavu i osigurati njegovu usklađenost
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Ukupni broj
 Ukupni trošak
 Zemaljske usluge: uspostava i održavanje sustava zajedničkih zahtjeva (čl. 11.) (troškovi osoblja od 1 EPRV/god.
 0,066
 0,132
 0,132
 0,132
 Prijedlog neograničenog trajanja
 Usklađivanje aspekata zaštite i sigurnosti; podrška u donošenju propisa i inspekcijskim pregledima (čl. 40.) (troškovi osoblja od 1 EPRV/god.)
 0,066
 0,132
 0,132
 0,132
 Prijedlog neograničenog trajanja
 Novi europski zahtjevi u pogledu certifikacije u području zaštite okoliša i izvješće (čl. 39.) (uklj. 1 EPRV/god. i godišnje IT troškove od 0,15 milijuna EUR)
 0,216
 0,282
 0,282
 0,282
 Prijedlog neograničenog trajanja
 Međuzbroj za posebni cilj br. 4
 0,348
 0,546
 0,546
 0,546
 Prijedlog neograničenog trajanja
 POSEBNI CILJ br. 5
 Uspostaviti djelotvoran sustav udruživanja i dijeljenja resursa između država članica i Agencije
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Ukupni broj
 Ukupni trošak
 Promicanje metoda nadzora na temelju rizika i performansi
 0,100
 0,100
 0,100
 0,100
 0,400
 Skupina stručnjaka (čl. 17.) (uklj. 1 UO jednokratne troškove od 0,1 milijuna EUR u godinama n i n+1 te godišnje tekuće troškove od 5000 EUR)
 0,140
 0,175
 0,075
 0,075
 Prijedlog neograničenog trajanja
 Uspostava okvira za delegiranje odgovornosti (čl. 18.)
 0,175
 0,175
 0,00
 0,00
 0,350
 Osiguravanje zajedničkih standarda osposobljavanja (čl. 43.) (uklj. 1 UO/god. te jednokratne troškove za materijale za osposobljavanje od u godinama n i n+1 od 0,075 milijuna EUR)
 0,11
 0,145
 0,070
 0,070
 Prijedlog neograničenog trajanja
 Međuzbroj za posebni cilj br. 5
 0,525
 0,595
 0,245
 0,245
 UKUPNI TROŠAK
 1,575
 2,045
 1,395
 1,395
 3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva
 3.2.3.1.Sažetak
 –◻
 ◻Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena administrativna sredstva
 –⌧Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena administrativna sredstva:
 –Osnova za izračun: sadašnja razina proračuna za osoblje u GU MOVE koje se bavi Uredbom (EZ) br. 216/2008 i pitanjima u vezi s EASA-om (7 EPRV x 132 000 EUR / god. = 924 000 EUR)
 u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Godina
 N
 45
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 UKUPNO
 NASLOV 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Ljudski resursi
 0,924
 0,924
 0,924
 0,924
 Ostali administrativni rashodi
 0
 0
 0
 0
 Međuzbroj za NASLOV 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 0,924
 0,924
 0,924
 0,924
 Izvan NASLOVA 5
 46
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Ljudski resursi
 0
 0
 0
 0
 Ostali
 administrativni rashodi
 0
 0
 0
 0
 Međuzbroj
 izvan NASLOVA 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 0
 0
 0
 0
 UKUPNO
 0,924
 0,924
 0,924
 0,924
 Potrebna odobrena sredstva za ljudske resurse i ostale administrativne rashode pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspodijeljena unutar glavne uprave te, prema potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 3.2.3.2.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa
 –◻
 ◻Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
 –⌧
 Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi:
 Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina N+2
 Godina N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 • Plan radnih mjesta (dužnosnici i privremeni djelatnici)
 06 01 01 01 (Sjedište i predstavništva Komisije)
 7
 7
 7
 7
 XX 01 01 02 (Delegacije)
 0
 0
 0
 0
 XX 01 05 01 (Neizravno istraživanje)
 0
 0
 0
 0
 10 01 05 01 (Izravno istraživanje)
 0
 0
 0
 0
 • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)
 47
 XX 01 02 01 (UO, UNS, UsO iz „globalne omotnice”)
 0
 0
 0
 0
 XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, UsO i MSD u delegacijama)
 0
 0
 0
 0
 XX 01 04 gg
 48
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 XX 01 05 02 (UO, UNS, UsO – neizravno istraživanje)
 0
 0
 0
 0
 10 01 05 02 (UO, UNS, UsO – izravno istraživanje)
 0
 0
 0
 0
 Ostale proračunske linije (navesti)
 UKUPNO
 7
 7
 7
 7
 XX se odnosi na odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna.
 Potrebna odobrena sredstva za ljudske resurse pokrit će se odobrenim sredstvima koja su već namijenjena upravljanju djelovanjem i/ili koja su preraspodijeljena unutar glavne uprave te, prema potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća koje treba obaviti::
 Dužnosnici i privremeno osoblje
 Osoblje GU MOVE koje se bavi pitanjima povezanima sa sigurnošću civilnog zrakoplovstva, zaštitom okoliša u zrakoplovstvu i EASA-om, uključujući:
 – upravljanje donošenjem i provedbom mjera koje su rezultat preporuka EASA-e (odluke i uredbe Komisije);
 – administrativnu koordinaciju i kontrolu EASA-e: programi rada, višegodišnji planovi politike zapošljavanja, sastanci s upravnim odborom i drugim odborima;
 – razvoj i koordinacija politika;
 – financijske i računovodstvene odgovornosti u vezi s EASA-om na razini Komisije (proračun, razrješenje itd.).
 Vanjsko osoblje
 3.2.4.Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 –◻
 ◻Prijedlog/inicijativa u skladu je s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom.
 –⌧
 Prijedlog/inicijativa povlači za sobom reprogramiranje relevantnog naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
 Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose
 49
 .
 Proračunska linija: 06 02 02
 u milijunima EUR
 N:
 36,445
 N+1:
 36,915
 N+2:
 36,963
 N+3:
 37,674
 –◻
 ◻Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira.
 Objasniti što je potrebno te navesti predmetne naslove i proračunske linije te odgovarajuće iznose.
 3.2.5.Doprinosi trećih strana
 –Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sudjelovanje trećih strana u financiranju.
 –Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:
 Odobrena sredstva u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 Ukupno
 Doprinos zemalja EGP-a/EFTA-e, isključujući Švicarsku*
 1,070
 1,070
 1,054
 1,073
 Doprinos Švicarske**
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 UKUPNA sredstva sufinanciranja
 2,070
 2,070
 2,054
 2,073
 * Na temelju pretpostavljenog doprinosa od 2,76 % godišnjeg doprinosa EU-a. Za potrebe izračuna pretpostavljeno je da prihodi preneseni kao višak iz prethodnih godina iznose 0.
 ** Usklađivanje na temelju Odluke br. 1/2007 Zajedničkog odbora Zajednice i Švicarske za zračni promet osnovanog Sporazumom između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o zračnom prometu (2008/100/EZ)
 3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode
 –⌧
 Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj na prihode.
 –◻
 ◻Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:
 –◻
 ◻na vlastita sredstva
 –◻
 ◻na razne prihode
 u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Proračunska linija u okviru prihoda:
 Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu
 Utjecaj prijedloga/inicijative
 50
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 Članak .............
 Za razne namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
 Navesti metodu izračuna utjecaja na prihode.
 (1)
 Uredba (EU) br. 216/2008 od 20. veljače 2008. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Europske agencije za sigurnost zračnog prometa i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 91/670/EEZ, Uredbe (EZ) br. 1592/2002 i Direktive 2004/36/EZ (SL L 79, 19.3.2008.). Uredba je naknadno izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1108/2009 kojom je njezino područje primjene prošireno na sigurnost aerodroma i sigurnosne aspekte upravljanja zračnim prometom i usluge u zračnoj plovidbi.
 (2)
 Uredba (EZ) br. 1592/2002 od 15. srpnja 2002. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Europske agencije za sigurnost zračnog prometa (SL L 240, 7.9.2002.).
 (3)
 Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija o ubrzanju provedbe jedinstvenog europskog neba od 11. lipnja 2013., COM(2013)408 završna verzija, popraćena prijedlogom Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća kojom se izmjenjuje Uredba (EZ) br. 216/2008 u području aerodroma, upravljanja zračnim prometom i usluga u zračnoj plovidbi, COM(2013)409 završna verzija, te prijedlogom Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi jedinstvenog europskog neba, COM(2013)410 završna verzija.
 (4)
 (5)
 SL L 97, 9.4.2008., str. 72.
 (6)
 Podskupina Upravnog odbora EASA-e, „Završno izvješće” (2015.),
 http://easa.europa.eu/the-agency/governance/management-board/meetings/mb-032014
 .
 (7)
 Ocjenjivanje iz članka 62., Završno izvješće (2013.),
 http://easa.europa.eu/system/files/dfu/Article%2062%20Report.pdf
 .
 (8)
 SL L 328, 7.12.2013., str. 42.
 (9)
 SL C , , str. .
 (10)
 SL C , , str. .
 (11)
 Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.).
 (12)
 Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).
 (13)
 Uredba (EZ) br. 1592/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2002. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Europske agencije za sigurnost zračnog prometa (SL L 240, 7.9.2002., str. 1.).
 (14)
 Uredba (EZ) br. 2111/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2005. o uspostavi liste Zajednice koji sadrži zračne prijevoznike na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Zajednice, o informiranju putnika u zračnom prometu o identitetu zračnog prijevoznika koji obavlja let (SL L 344, 27.12.2005., str. 15.).
 (15)
 Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).
 (16)
 Uredba (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. veljače 2008. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Europske agencije za sigurnost zračnog prometa (SL L 240, 7.9.2002., str. 1.).
 (17)
 Uredba (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici (SL L 293, 31.10.2008., str. 3.).
 (18)
 Uredba (EU) br. 996/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o istragama i sprečavanju nesreća i nezgoda u civilnom zrakoplovstvu i stavljanju izvan snage Direktive 94/56/EZ (SL L 295, 12.11.2010., str. 35.)
 (19)
 Uredba (EU) br. 376/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o izvješćivanju, analizi i naknadnom postupanju u vezi s događajima u civilnom zrakoplovstvu, o izmjeni Uredbe (EU) br. 996/2010 Europskog parlamenta i Vijeća i stavljaju izvan snage Direktive 2003/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i uredbi Komisije (EZ) br. 1321/2007 i (EZ) br. 1330/2007 (SL L 122, 24.4.2014., str. 18.)
 (20)
 Uredba (EU) br. XXX/XXXX Europskog parlamenta i Vijeća od [.......] o provedbi jedinstvenog europskog neba (SL ........, str. ...).
 (21)
 Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.).
 (22)
 Uredba (EZ) br. 300/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2008. o zajedničkim pravilima u području zaštite civilnog zračnog prometa i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2320/2002 (SL L 97, 9.4.2008., str. 72.).
 (23)
 Uredba Komisije (EU) br. 677/2011 od 7. srpnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom (ATM) i izmjeni Uredbe (EU) br. 691/2010 (SL L 185, 15.7.2011., str. 1.).
 (24)
 Uredba (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 Vijeća od 29. veljače 1968. kojom se utvrđuje Pravilnik o osoblju za dužnosnike i Uvjeti zaposlenja ostalih službenika Europskih zajednica i kojom se uvode posebne mjere koje se privremeno primjenjuju na dužnosnike Komisije (SL L 56, 4.3.1968., str. 1.).
 (25)
 Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1271/2013 od 30. rujna 2013. o Okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 208. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 7.12.2013., str. 42.).
 (26)
 Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).
 (27)
 Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (OJ L 248, 18.9.2013., str. 1.).
 (28)
 SL L 136, 31.5.1999., str. 15.
 (29)
 Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).
 (30)
 Odluka Komisije (EU, Euratom) 2015/443 od 13. ožujka 2015. o sigurnosti u Komisiji (SL L 72, 17.3.2015., str. 41.).
 (31)
 Odluka Komisije (EU, Euratom) 2015/444 od 13. ožujka 2015. o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a (SL L 72, 17.3.2015., str. 53.).
 (32)
 Uredba Komisije (EU) br. 965/2012 od 5. listopada 2012. o utvrđivanju tehničkih zahtjeva i upravnih postupaka u vezi s letačkim operacijama u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 296, 25.10.2012., str. 1).
 (33)
 ABM: upravljanje na temelju djelatnosti; ABB: priprema proračuna na temelju djelatnosti.
 (34)
 Kako je navedeno u članku 54. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
 (35)
 Informacije o načinima upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu dostupni su na web-mjestu BudgWeb:
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 (36)
 = diferencirana odobrena sredstva / Nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
 (37)
 EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 (38)
 Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
 (39)
 Rashodi koji će se prilagoditi u skladu s dogovorom kabineta o dodatnim radnim mjestima i ugovornim djelatnicima.
 (40)
 Godina N godina je početka provedbe prijedloga/inicijative.
 (41)
 Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja i izravnih istraživanja.
 (42)
 Godina N godina je početka provedbe prijedloga/inicijative.
 (43)
 Odobrena sredstva koja će se prilagoditi u skladu s dogovorom kabineta o dodatnim radnim mjestima i ugovornim djelatnicima.
 (44)
 Kako je opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni ciljevi...”
 (45)
 Godina N godina je početka provedbe prijedloga/inicijative.
 (46)
 Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja i izravnih istraživanja.
 (47)
 UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
 (48)
 U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
 (49)
 Iznosi koji će se prilagoditi u skladu s dogovorom kabineta o dodatnim radnim mjestima i ugovornim djelatnicima.
 (50)
 Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer) navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 7.12.2015.
 COM(2015) 613 final
 PRILOZI
 PrijedloguUREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća
 {SWD(2015) 262 final}{SWD(2015) 263 final}
 PRILOZI
 Prijedlogu
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća
 PRILOG I.
 Zrakoplovi iz članka 2. stavka 3. točke (d)
 Kategorije zrakoplova na koje se ova Uredba ne primjenjuje:
 (a)povijesni zrakoplovi koji ispunjavaju sljedeće kriterije:
 i.jednostavni zrakoplovi:
 –čiji je prvobitni projekt nastao prije 1. siječnja 1955. i
 –čija je proizvodnja prestala prije 1. siječnja 1975.
 ili
 ii.zrakoplovi jasne povijesne važnosti, što se odnosi na:
 –sudjelovanje u važnom povijesnom događaju ili
 –važan korak u razvoju zrakoplovstva ili
 –važnu ulogu koju su imali u oružanim snagama države članice;
 (b)zrakoplovi posebno projektirani ili prilagođeni u istraživačke, eksperimentalne ili znanstvene svrhe, koji će se najvjerojatnije proizvoditi u vrlo ograničenom broju;
 (c)zrakoplovi s posadom koje su barem 51 % izgradili amateri ili neprofitna udruženja amatera za vlastitu upotrebu, u nekomercijalne svrhe;
 (d)zrakoplovi koje su upotrebljavale vojne snage, osim ako to nisu zrakoplovi tipa za koji je Agencija donijela standard za projektiranje;
 (e)za letjelice čija brzina sloma uzgona ili najmanja stalna brzina letenja pri slijetanju ne prelazi 35 čvorova kalibrirane brzine (CAS) i koje nemaju više od dva sjedala te helikopteri i motorni padobrani koji imaju najviše dva sjedala i maksimalnu uzletnu masu (MTOM), kako su je zabilježile države članice, koja ne prelazi:
 i.300 kg za kopneni avion/helikopter jednosjed;
 ii.450 kg za kopneni avion/helikopter dvosjed;
 iii.330 kg za amfibijski ili plutajući avion/helikopter jednosjed;
 iv.495 kg za amfibijski ili plutajući avion/helikopter dvosjed, ako je ta masa, kad se upotrebljava kao plutajući avion/helikopter i kao kopneni avion/helikopter, ispod obiju graničnih vrijednosti maksimalnih uzletnih masa, prema potrebi;
 v.472,5 kg za kopneni avion dvosjed opremljen sustavom padobrana za ponovno dizanje pričvršćenim na konstrukciju ili
 vi.540 kg za kopneni avion dvosjed opremljen sustavom padobrana za ponovno dizanje pričvršćenim na konstrukciju i električnim pogonskim sustavom;
 vii.315 kg za kopneni avion jednosjed opremljen sustavom padobrana za ponovno dizanje pričvršćenim na konstrukciju;
 viii.365 kg za kopneni avion jednosjed opremljen sustavom padobrana za ponovno dizanje pričvršćenim na konstrukciju i električnim pogonskim sustavom;
 (f)jednosjedi i dvosjedi žiroplani čija maksimalna uzletna masa nije veća od 560 kg;
 (g)jedrilice i motorne jedrilice čija maksimalna uzletna masa nije veća od 250 kg za jednosjede i 400 kg za dvosjede, uključujući one kojima se polijeće trčeći;
 (h)replike zrakoplova koji ispunjavaju kriterije iz točaka (a) ili (d) i čija je projektirana struktura slična originalnom zrakoplovu;
 (i)baloni uzgonjeni vrućim zrakom za jednu osobu čiji najveći projektirani obujam vrućeg zraka nije veći od 900 m3;
 (j)svaki drugi zrakoplov s posadom čija maksimalna dopuštena vlastita masa, uključujući gorivo, ne prelazi 70 kg.
 PRILOG II.
 Bitni zahtjevi u pogledu plovidbenosti
 1.Integritet proizvoda
 Integritet proizvoda mora biti osiguran u svim predviđenim uvjetima letenja tijekom cijelog radnog vijeka zrakoplova. Sukladnost sa svim zahtjevima mora se dokazati ocjenjivanjima ili analizama, poduprtima, prema potrebi, ispitivanjima.
 1.1.Strukture i materijali
 1.1.1.Mora se osiguravati cjelovitost strukture u cijelom operativnom području zrakoplova, uključujući njegov pogonski sustav, kao i dostatna sigurnosna rezerva tijekom cijelog radnog vijeka zrakoplova.
 1.1.2.Svi dijelovi zrakoplova, čije bi zatajenje moglo smanjiti cjelovitost strukture, moraju ispunjavati sljedeće uvjete, a da pritom nema štetnih deformacija ili zatajenja. To uključuje sve elemente velike mase i načine njihova učvršćivanja:
 (a)moraju se uzeti u obzir sve kombinacije opterećenja koje je razumno očekivati u granicama težine, u području težišta, u operativnom području i radnom vijeku zrakoplova, i predvidjeti dostatnu rezervu. To uključuje i dodatna opterećenja zbog naleta vjetra, izvođenja manevara, održavanja zračnog tlaka, pomičnih površina, sustava za kormilarenje i pogonskih sustava tijekom leta i na tlu;
 (b)moraju se uzeti u obzir opterećenja i vjerojatna zatajenja zbog prisilnih slijetanja na tlo ili vodenu površinu;
 (c)ovisno o vrsti operacije, u reakciji strukture na takva opterećenja moraju biti uračunati dinamički utjecaji, uzimajući u obzir veličinu i konfiguraciju zrakoplova.
 1.1.3.Zrakoplov ne smije imati nikakve aeroelastične nestabilnosti ni prekomjerne vibracije.
 1.1.4.Proizvodnim procesima i materijalima koji se upotrebljavaju pri konstrukciji zrakoplova moraju se dobivati poznate i ponovljive strukturne karakteristike. Sve promjene performansi materijala povezane s okolišem moraju se opravdati.
 1.1.5.Koliko je to moguće, mora se osigurati da utjecaji cikličkih opterećenja, degradacije okoliša, slučajne i diskretne štete ne smanje cjelovitost konstrukcije ispod prihvatljive razine preostale čvrstoće. Sve upute potrebne za osiguranje kontinuirane plovidbenosti u tom smislu moraju se objaviti.
 1.2.Pogon
 1.2.1.Integritet pogonskog sustava (tj. motora i, prema potrebi, propelera) mora se dokazati u cijelom operativnom području pogonskog sustava i s dostatnom sigurnosnom rezervom te se mora održavati tijekom cijelog radnog vijeka pogonskog sustava, uzimajući u obzir ulogu pogonskog sustava u cjelokupnom sigurnosnom konceptu zrakoplova.
 1.2.2.Pogonski sustav mora, unutar navedenih granica, proizvoditi potisak ili snagu što se od njega zahtijeva u svim uvjetima letenja, uzimajući u obzir okolišne utjecaje i prilike.
 1.2.3.Proizvodnim procesima i materijalima koji se upotrebljavaju pri konstrukciji pogonskog sustava moraju se dobivati poznate i ponovljive strukturne karakteristike. Sve promjene u performansama materijala povezane s okolišem moraju se opravdati.
 1.2.4.Utjecaji cikličkih opterećenja, degradacije okoliša i pogoršanja rada i vjerojatnih naknadnih zatajenja dijelova ne smiju smanjiti integritet pogonskog sustava ispod prihvatljivih razina. Sve upute potrebne za osiguranje kontinuirane plovidbenosti u tom smislu moraju se objaviti.
 1.2.5.Moraju se objaviti i sve upute, informacije i zahtjevi potrebni za sigurnu i pravilnu povezanost pogonskog sustava i zrakoplova.
 1.3.Sustavi i oprema (osim neugrađene)
 1.3.1.Zrakoplov ne smije imati nikakve projektirane karakteristike ili detalje za koje se iz iskustva zna da su nesigurni.
 1.3.2.Zrakoplov, uključujući sustave i opremu koji se zahtijevaju za ocjenjivanje projekta tipa ili operativnim pravilima, moraju funkcionirati kako je predviđeno u svim predvidivim uvjetima rada, unutar cijelog operativnog područja zrakoplova i s dostatnom rezervom, pri čemu se uzima u obzir okolina u kojoj sustav ili oprema radi. Drugi sustavi ili oprema koji se ne zahtijevaju za certifikaciju tipa ili koji nisu predviđeni operativnim pravilima, bez obzira na to funkcioniraju li pravilno, ne smiju smanjivati sigurnost ni loše utjecati na pravilan rad drugih sustava ili opreme. Za rukovanje sustavima i opremom ne smiju biti nužni iznimne vještine ili iznimna snaga.
 1.3.3.Zrakoplovni sustavi i oprema, razmatrani zasebno i u međusobnom odnosu, moraju biti projektirani tako da samo jedno zatajenje za koje nije dokazano da je iznimno nevjerojatno neće izazvati nikakvo pogubno zatajenje i tako da su vjerojatnost zatajenja i opasnost njegova utjecaja na zrakoplov i putnike u obrnuto proporcionalnom odnosu. U vezi s navedenim kriterijem samo jednog zatajenja, prihvaća sa da se u obzir moraju uzeti veličina i opća konfiguracija zrakoplova te da to može spriječiti da neki dijelovi i sustavi helikoptera i manjih zrakoplova ispunjavaju kriterij samo jednog zatajenja.
 1.3.4.Posadi ili, prema potrebi, osoblju za održavanje moraju se na jasan, dosljedan i nedvosmislen način davati informacije potrebne za sigurno obavljanje leta te informacije o uvjetima koji mogu ugroziti sigurnost. Sustavi, oprema i kontrolni uređaji, uključujući znakove i objave, moraju biti projektirani i smješteni tako da se pogreške koje bi mogle pridonijeti nastanku opasnosti svedu na najmanju mjeru.
 1.3.5.Pri projektiranju moraju se poduzeti mjere opreza kako bi se opasnosti za zrakoplov i putnike zbog razumno vjerojatnih prijetnji, uključujući prijetnje povezane sa sigurnošću informacija, kako u zrakoplovu tako i izvan njega, svele na najmanju moguću mjeru, uključujući zaštitu od mogućih većih zatajenja ili prekida rada bilo koje neugrađene opreme.
 1.4.Neugrađena oprema
 1.4.1.Neugrađena oprema mora obavljati svoju sigurnosnu funkciju ili funkciju važnu za sigurnost kako je predviđeno u svim predvidivim radnim uvjetima osim ako se tu funkciju može obavljati na druge načine.
 1.4.2.Za rukovanje neugrađenom opremom ne smiju biti nužni iznimne vještine ili iznimna snaga.
 1.4.3.Neugrađena oprema mora biti projektirana tako da se pogreške koje bi mogle pridonijeti nastanku opasnosti svedu na najmanju mjeru.
 1.4.4.Neugrađena oprema, bez obzira na to funkcionira li pravilno, ne smije smanjivati sigurnost ni negativno utjecati na pravilan rad drugih sustava, opreme i uređaja.
 1.5.Kontinuirana plovidbenost
 1.5.1.Kako bi se osiguralo održavanje standarda plovidbenosti koji se odnosi na tip zrakoplova i svaki povezani dio tijekom cijelog radnog vijeka zrakoplova, moraju se sastaviti i na raspolaganje staviti svi potrebni dokumenti, uključujući upute za kontinuiranu plovidbenost.
 1.5.2.Moraju se osigurati sredstva koja omogućuju inspekcijski pregled, prilagodbu, podmazivanje, uklanjanje ili zamjenu dijelova i neugrađene opreme ako je to potrebno za kontinuiranu plovidbenost.
 1.5.3.Upute za kontinuiranu plovidbenost moraju biti u obliku jednog ili više priručnika, ovisno o količini podataka koje se daje. Priručnici moraju sadržavati upute za održavanje i otklanjanje kvarova, informacije o servisiranju, postupke za traženje i otklanjanje kvarova te za tehničke preglede u obliku koji omogućuje praktičnu upotrebu.
 1.5.4.Upute za kontinuiranu plovidbenost moraju sadržavati ograničenja u pogledu plovidbenosti kojima se određuju svi datumi obvezne zamjene te obvezni intervali tehničkih pregleda i s njima povezani postupci.
 2.Aspekti plovidbenosti pri radu proizvoda
 2.1.Mora se dokazati da se za osiguranje zadovoljavajuće razine sigurnosti osoba u zrakoplovu ili na tlu tijekom rada proizvoda u obzir uzelo sljedeće:
 (a)moraju biti utvrđene vrste operacija za koje je zrakoplov certificiran te ograničenja i informacije nužni za sigurno operiranje, uključujući ograničenja i performanse s obzirom na okoliš;
 (b)zrakoplov mora biti sigurno upravljiv i pokretljiv u svim predvidivim uvjetima rada, među ostalim i ako zataji jedan pogonski sustav ili, ovisno o slučaju, više njih, uzimajući u obzir veličinu i konfiguraciju zrakoplova; moraju se uzeti u obzir izdržljivost pilota, uređenje pilotske kabine, radno opterećenje pilota i drugi ljudski ljudski čimbenici te faza leta i njegovo trajanje;
 (c)u svim vjerojatnim uvjetima rada mora biti moguće glatko prijeći iz jedne faze leta u drugu, a da to od pilota ne zahtijeva iznimnu vještinu, budnost, snagu ili radno opterećenje;
 (d)stabilnost zrakoplova mora biti takva da se osigura da se pilotu ne postavljaju pretjerani zahtjevi s obzirom na fazu leta i njegovo trajanje;
 (e)moraju biti utvrđeni postupci za normalne operacije, zatajenja i izvanredne okolnosti;
 (f)moraju postojati upozorenja i druga odvraćajuća sredstva za sprečavanje prelaženje granica područja normalnog letenja kako je prikladno za tip zrakoplova;
 (g)karakteristike zrakoplova i njegovih sustava moraju biti takve da omogućuju siguran povratak iz krajnjih točaka područja letenja u kojima se zrakoplov može naći.
 2.2.Operativna ograničenja i druge informacije potrebne za sigurno operiranje moraju biti dostupne članovima posade.
 2.3.Rad proizvoda mora biti zaštićen od opasnosti koje su posljedica nepovoljnih vanjskih i unutarnjih uvjeta, uključujući uvjete u okolišu:
 (a)posebno, ovisno o vrsti operacije, nesigurni uvjeti ne smiju biti posljedica izloženosti pojavama kao što su, između ostalog, nepovoljne vremenske prilike, munje, naleti ptica, polja visokofrekvencijskog zračenja, ozon itd., koje je razumno očekivati tijekom rada proizvoda, uzimajući u obzir veličinu i konfiguraciju zrakoplova;
 (b)putničke kabine, ovisno o vrsti operacija, moraju biti takve da putnici imaju odgovarajuće uvjete putovanja i prikladnu zaštitu od svih predvidivih opasnosti mogućih tijekom letačkih operacija ili koje mogu izazvati izvanredna stanja, uključujući opasnosti od požara, dima, otrovnih plinova i brzog opadanja tlaka, uzimajući u obzir veličinu i konfiguraciju zrakoplova. Moraju se predvidjeti načini kojima se putnicima daje svaku razumnu mogućnost izbjegavanja ozbiljnih ozljeda, brzog napuštanja zrakoplova i zaštite od učinaka sila deceleracije u slučaju prisilnog slijetanja zrakoplova na tlo ili vodenu površinu. Prema potrebi, moraju se predvidjeti jasni i nedvosmisleni znakovi ili obavijesti za informiranje putnika o odgovarajućem ponašanju kojim se održava sigurnost i o razmještaju i ispravnoj upotrebi sigurnosne opreme. Nužna sigurnosna oprema mora biti lako dostupna;
 (c)pilotske kabine, ovisno o vrsti operacija, moraju biti uređene tako da olakšavaju izvođenje letačkih operacija, uključujući sredstva za pregled nad situacijom kao i upravljanje svim predvidivim i izvanrednim situacijama. Uređenje prostora za posadu ne smije ugrožavati sposobnost posade da obavlja svoje zadaće, a ti prostori moraju biti projektirani tako da onemogućuju ometanje tijekom rada i pogrešnu upotrebu komandi.
 3.Organizacije (uključujući fizičke osobe koje se bave projektiranjem, proizvodnjom ili održavanjem)
 3.1.Ovisno o vrsti aktivnosti, organizacijama se izdaju odobrenja ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:
 (a)organizacija mora imati sva sredstva potrebna za cjelokupni opseg posla. Ta sredstva obuhvaćaju, među ostalim, sljedeće: objekte, osoblje, opremu, alate i materijal, dokumentaciju o zadaćama, odgovornostima i postupcima, pristup odgovarajućim podacima i vođenje evidencije;
 (b)ovisno o vrsti aktivnosti koja se obavlja te veličini organizacije, organizacija mora uspostaviti i održavati sustav upravljanja kojim se osigurava usklađenost s ovim bitnim zahtjevima, upravljati sigurnosnim rizicima te kontinuirano nastojati poboljšati taj sustav;
 (c)organizacija, prema potrebi, dogovara mehanizme s drugim odgovarajućim organizacijama radi osiguravanja trajne sukladnosti s ovim bitnim zahtjevima u pogledu plovidbenosti;
 (d)organizacija uspostavlja sustav izvješćivanja o događajima u okviru sustava upravljanja iz podtočke (b) i mehanizama iz podtočke (c) kako bi pridonijela ostvarenju cilja kontinuiranog poboljšavanja sigurnosti. Sustav izvješćivanja o događajima u skladu je s Uredbom (EU) br. 376/2014.
 3.2.Uvjeti iz točke 3.1. podtočaka (c) i (d) ne primjenjuju se u slučaju organizacija za osposobljavanje osoblja zaduženog za održavanje.
 PRILOG III.
 Bitni zahtjevi u pogledu ekološke sukladnosti proizvoda
 1.Proizvodi moraju biti projektirani tako da budu što tiši, uzimajući u obzir točku 4.
 2.Proizvodi moraju biti projektirani tako da se u najvećoj mogućoj mjeri smanje emisije, uzimajući u obzir točku 4.
 3.Proizvodi moraju biti projektirani tako da se na minimum svedu emisije od isparavanja ili istjecanja tekućina, uzimajući u obzir točku 4.
 4.Svi kompromisi između projektiranih mjera za smanjenje buke, emisija različitih vrsta i istjecanje tekućina moraju se uzeti u obzir.
 5.Pri smanjivanju buke i emisija u obzir se uzima ukupni opseg uobičajenih radnih uvjeta zrakoplova i zemljopisna područja gdje su buka i emisije važni.
 6.Sustavi i oprema zrakoplova koji su potrebni zbog zaštite okoliša moraju biti projektirani, proizvedeni i održavani tako da funkcioniraju kako je predviđeno u svim predvidivim radnim uvjetima. Njihova pouzdanost mora biti odgovarajuća u odnosu na njihov predviđeni utjecaj na ekološku sukladnost proizvoda.
 7.Sve upute, postupci, sredstva, priručnici, ograničenja i inspekcijski pregledi potrebni za osiguravanje trajne sukladnosti zrakoplovnog proizvoda s ovim bitnim zahtjevima moraju se utvrditi i izraditi te jasno dati na raspolaganje predviđenim korisnicima.
 8.Organizacije koje sudjeluju u projektiranju, proizvodnji i održavanju zrakoplovnih proizvoda:
 (a)moraju imati sva potrebna sredstva za usklađivanje zrakoplovnog proizvoda s ovim bitnim zahtjevima i
 (b)moraju, prema potrebi, dogovara mehanizme s drugim odgovarajućim organizacijama kako bi se zrakoplovni proizvod uskladilo s ovim bitnim zahtjevima.
 PRILOG IV.
 Bitni zahtjevi za članove posade zrakoplova
 1.Osposobljavanje pilota
 1.1.Općenito
 Osoba koja se osposobljava za pilota zrakoplova mora biti dovoljno zrela u obrazovnom, fizičkom i psihičkom smislu kako bi mogla usvojiti, održavati i pokazati odgovarajuće teorijsko znanje i praktičnu vještinu.
 1.2.Teorijsko znanje
 Pilot mora steći i održavati razinu znanja koja odgovara dužnostima koje se obavljaju u zrakoplovu i koja je proporcionalna rizicima povezanima s vrstom aktivnosti. Takvo znanje mora obuhvaćati barem sljedeće:
 (a)zrakoplovno pravo;
 (b)opće znanje o zrakoplovima;
 (c)tehnička pitanja u vezi s kategorijom zrakoplova;
 (d)izvedbu i planiranje leta:
 (e)ljudske sposobnosti i ograničenja;
 (f)meteorologiju;
 (g)navigaciju;
 (h)operativne postupke, uključujući upravljanje resursima;
 (i)načela letenja;
 (j)komunikacije i
 (k)vještine netehničke prirode, uključujući otkrivanje prijetnji i pogrešaka te upravljanje njima.
 1.3.Dokazivanje i održavanje teorijskog znanja
 1.3.1.Stjecanje i zadržavanje teorijskog znanja mora se dokazivati kontinuiranim ocjenjivanjem tijekom osposobljavanja i, prema potrebi, polaganjem ispita.
 1.3.2.Stečeno teorijsko znanje mora se održavati na odgovarajućoj razini. Ispunjavanje tog zahtjeva dokazuje se redovitim ocjenjivanjem, ispitima, testovima ili provjerama. Učestalost ispita, testova ili provjera mora biti proporcionalna razini rizika povezanog s aktivnošću.
 1.4.Praktične vještine
 Pilot mora steći i zadržati praktične vještine potrebne za obavljanje svojih dužnosti u zrakoplovu. Takve vještine moraju biti proporcionalne rizicima povezanima s vrstom aktivnosti i obuhvaćati, ako to odgovara dužnostima koje se obavljaju u zrakoplovu, sljedeće:
 (a)aktivnosti prije polijetanja i tijekom leta, uključujući određivanje performansa, mase i ravnoteže zrakoplova, inspekcijski pregled i servisiranje zrakoplova, planiranje raspoloživosti goriva/energije, procjenu meteoroloških uvjeta, planiranje rute letenja, ograničenja zračnog prostora i raspoloživost uzletno-sletne staze;
 (b)operacije u zračnoj luci i u određenom prometnom modelu;
 (c)mjere opreza i postupke za izbjegavanje sudara;
 (d)upravljanje zrakoplovom na temelju vanjskih vizualnih referentnih točaka;
 (e)letačke manevre, uključujući one u kritičnim situacijama, i s tim povezane manevre za „sprečavanje strmoglavljenja”, u mjeri u kojoj su tehnički izvedivi;
 (f)polijetanja i slijetanja u uobičajenim uvjetima i pri bočnom vjetru;
 (g)letenje samo na temelju instrumenata, u skladu s vrstom aktivnosti;
 (h)operativne postupke, uključujući timske vještine i upravljanje resursima, u skladu s vrstom operacije i time je li posada jednočlana ili višečlana;
 (i)navigaciju i provedbu letačkih propisa i s tim povezanih postupaka, koristeći se, prema potrebi, vizualnim ili navigacijskim pomagalima;
 (j)neuobičajene operacije i operacije u nuždi, uključujući simulirane kvarove opreme zrakoplova;
 (k)poštovanje postupaka za usluge u zračnom prometu i komunikacijskih postupaka;
 (l)posebne aspekte s obzirom na tip ili razred zrakoplova;
 (m)dodatno osposobljavanje za stjecanje praktičnih vještina koje se može zahtijevati za ublažavanje rizika povezanih s određenim aktivnostima i
 (n)vještine netehničke prirode, uključujući one koje se odnose na otkrivanje prijetnji i pogrešaka te upravljanje njima, s pomoću odgovarajućih evaluacijskih metoda zajedno s evaluacijom tehničkih vještina.
 1.5.Dokazivanje i održavanje praktičnih vještina
 1.5.1.Pilot mora dokazati da je sposoban izvoditi postupke i manevre na stupnju stručnosti koji odgovara dužnostima koje se obavljaju u zrakoplovu, i to:
 (a)upravljanjem zrakoplovom u okviru njegovih ograničenja;
 (b)dobrim rasuđivanjem i dobrim pilotiranjem;
 (c)primjenom zrakoplovnog znanja;
 (d)održavanjem kontrole nad zrakoplovom cijelo vrijeme tako da siguran ishod postupka ili manevra ni u jednom trenutku ne dolazi u pitanje i
 (e)vještinama netehničke naravi, uključujući one koje se odnose na otkrivanje prijetnji i pogrešaka te upravljanje njima s pomoću odgovarajućih evaluacijskih metoda zajedno s evaluacijom tehničkih vještina.
 1.5.2.Stečeno praktično znanje mora se održavati na odgovarajućoj razini. To se dokazuje redovitim ocjenjivanjem, ispitima, testovima ili provjerama. Učestalost ispita, testova ili provjera mora biti proporcionalna razini rizika povezanog s aktivnošću.
 1.6.Jezična sposobnost
 Pilot mora dokazati jezičnu sposobnost u mjeri koja odgovara dužnostima koje se obavljaju u zrakoplovu. Tako dokazano znanje uključuje:
 (a)sposobnost razumijevanja dokumenata s meteorološkim podacima;
 (b)korištenje letačkih rutnih, odlaznih i prilaznih karata te pripadajućih dokumenata s letačkim informacijama i
 (c)sposobnost komuniciranja s drugim letačkim posadama i službama za usluge u zračnom prometu u svim fazama leta, uključujući pripremu leta.
 1.7.Uređaji za osposobljavanje koji simuliraju let
 Ako se uređaj za osposobljavanje koji simulira let (FSTD) upotrebljava za osposobljavanje ili dokazivanje stečenih ili održavanih praktičnih vještina, taj uređaj mora biti kvalificiran za određenu razinu performanse u područjima koja se odnose na obavljanje predmetne zadaće. Osobito, imitacija konfiguracije zrakoplova, obilježja upravljanja, performansa zrakoplova i ponašanja sustava moraju prikladno reprezentirati zrakoplov.
 1.8.Tečaj osposobljavanja
 1.8.1.Osposobljavanje se mora provoditi tečajevima osposobljavanja;
 1.8.2.Tečaj osposobljavanja mora ispunjavati sljedeće uvjete:
 (a)za svaku vrstu tečaja mora se izraditi nastavni plan i
 (b)tečaj osposobljavanja mora se sastojati od teorijske nastave i praktičnog podučavanja letenja (uključujući osposobljavanje na simulatoru), prema potrebi.
 1.9.Instruktori
 1.9.1.Teorijska nastava
 Teorijsku nastavu moraju izvoditi odgovarajuće kvalificirani instruktori. Oni moraju:
 (a)imati odgovarajuće znanje iz područja koja poučavaju i
 (b)biti sposobni primjenjivati odgovarajuće metode podučavanja.
 1.9.2.Poduka iz letenja i osposobljavanje na simulatoru letenja
 Poduku iz letenja i osposobljavanje na simulatoru letenja moraju obavljati odgovarajuće kvalificirani instruktori koji imaju sljedeće kvalifikacije:
 (a)ispunjavaju zahtjeve u vezi s teorijskim znanjem i iskustvom koji su primjereni nastavi koju izvode;
 (b)sposobni su primjenjivati odgovarajuće metode podučavanja;
 (c)vježbali su metode podučavanja u letačkim manevrima i postupcima koji su predmet letačke poduke;
 (d)dokazali su da su sposobni davati poduku iz onih područja iz kojih će se letačka poduka organizirati, uključujući poduku o postupcima prije leta i nakon leta te na tlu i
 (e)redovito polaze osposobljavanje za obnovu znanja kako bi se osigurala ažuriranost standarda poduke.
 Uz to, instruktori leta moraju imati ovlast zapovjednika zrakoplova u zrakoplovu za koji se održava poduka, osim ako je riječ o osposobljavanju za nove tipove zrakoplova.
 1.10.Ispitivači
 Osobe nadležne za ocjenjivanje pilotskih vještina moraju:
 (a)ispunjavati zahtjeve za instruktore leta ili instruktore simulacije letenja i
 (b)biti sposobni ocijeniti izvedbu pilota i provoditi testove letenja i provjere tijekom leta.
 2.Zahtjevi u pogledu iskustva – piloti
 Osoba koja djeluje kao član letačke posade, instruktor ili ispitivač mora steći i održavati dostatno iskustvo za svoje dužnosti, osim ako se delegiranim aktima propisuje da se te kompetencije dokazuje u skladu s točkom 1.5.
 3.Zdravstvena sposobnost – piloti
 3.1.Zdravstveni kriteriji
 3.1.1.Svi piloti moraju redovito dokazivati zdravstvenu sposobnost da na zadovoljavajući način obavljaju svoje dužnosti, uzimajući u obzir vrstu aktivnosti. To se dokazuje odgovarajućim ocjenjivanjem na temelju najbolje prakse zrakoplovne medicine, uzimajući u obzir vrstu aktivnosti i moguća psihička i fizička pogoršanja zbog životne dobi.
 Zdravstvena sposobnost, koja obuhvaća fizičku i psihičku sposobnost, znači stanje bez bolesti ili onesposobljenosti zbog koje pilot ne bi mogao:
 (a)obavljati zadaće potrebne za upravljanje zrakoplovom ili
 (b)u svakom trenutku obavljati dužnosti koje su mu dodijeljene ili
 (c)pravilno percipirati svoju okolinu.
 3.1.2.Ako se zdravstvena sposobnost ne može potpuno dokazati, mogu se primijeniti mjere ublažavanja kojima se postiže ekvivalentna sigurnost letenja.
 3.2.Zrakoplovno-medicinski ispitivači
 Zrakoplovno-medicinski ispitivač:
 (a)mora biti kvalificiran i imati dozvolu za obavljanje liječničke prakse;
 (b)morao je proći osposobljavanje iz zrakoplovne medicine te mora redovito polaziti osposobljavanja za obnovu znanja iz zrakoplovne medicine kako bi se osigurala ažuriranost evaluacijskih standarda i
 (c)morao je steći praktično znanje i iskustvo o uvjetima u kojima piloti obavljaju svoje dužnosti.
 3.3.Zrakoplovno-medicinski centri
 Zrakoplovno-medicinski centri moraju ispunjavati sljedeće uvjete:
 (a)moraju imati sva sredstva potrebna za ispunjavanje svih obveza povezanih s njihovim privilegijama. Ta sredstva čini, među ostalim, sljedeće: objekte, osoblje, opremu, alate i materijal, dokumentaciju o zadaćama, odgovornostima i postupcima, pristup odgovarajućim podacima i vođenje evidencije;
 (b)ovisno o vrsti aktivnosti koja se obavlja te veličini organizacije, moraju uspostaviti i održavati sustav upravljanja kojim se osigurava sukladnost s ovim bitnim zahtjevima, upravljati sigurnosnim rizicima te kontinuirano nastojati poboljšati taj sustav i
 (c)moraju, prema potrebi, dogovarati mehanizme s drugim odgovarajućim organizacijama radi osiguravanja trajne sukladnosti s ovim zahtjevima.
 4.Članovi kabinske posade
 4.1.Općenito
 Članovi kabinske posade moraju:
 (a)biti osposobljeni i redovito provjeravani kako bi postigli i održali stupanj kompetentnosti potreban za obavljanje dodijeljenih im dužnosti u pogledu sigurnosti i
 (b)biti redovito podvrgnuti procjeni zdravstvene sposobnosti za sigurno obavljanje dodijeljenih im dužnosti u pogledu sigurnosti. Sukladnost s tim zahtjevom odgovarajućim ocjenjivanjem na temelju najbolje prakse zrakoplovne medicine.
 4.2.Tečaj osposobljavanja
 4.2.1.Ako je to prikladno za vrstu operacije ili privilegije, osposobljavanje se mora provoditi tečajevima osposobljavanja.
 4.2.2.Tečaj osposobljavanja mora ispunjavati sljedeće uvjete:
 (a)za svaku vrstu tečaja mora se izraditi nastavni plan;
 (b)tečaj osposobljavanja mora se sastojati od teorijske nastave i praktične poduke (uključujući osposobljavanje na simulatoru), prema potrebi.
 4.3.Instruktori kabinske posade
 Nastavu moraju izvoditi odgovarajuće kvalificirani instruktori. Ti instruktori moraju:
 (a)imati odgovarajuće znanje iz područja koja podučavaju;
 (b)biti sposobni primjenjivati odgovarajuće metode poduke i
 (c)redovito polaziti osposobljavanja za obnovu znanja kako bi se osigurala ažuriranost standarda poduke.
 4.4.Ispitivači kabinske posade
 Osobe odgovorne za ispitivanje kabinske posade moraju:
 (a)ispunjavati zahtjeve za instruktore kabinske posade i
 (b)biti sposobni ocijeniti izvedbu kabinske posade i provoditi ispite.
 5.Organizacije za osposobljavanje
 Organizacija za osposobljavanje pilota ili kabinske posade mora ispunjavati sljedeće zahtjeve:
 (a)mora imati sva potrebna sredstva za ispunjavanje svih obveza povezanih sa svojom djelatnošću. Ta sredstva, među ostalim, obuhvaćaju: objekte i uređaje, osoblje, opremu, alate i materijal, dokumentaciju o zadaćama, odgovornostima i postupcima, pristup odgovarajućim podacima i vođenje evidencije;
 (b)ovisno o osposobljavanju koje se obavlja te veličini organizacije, organizacija mora uspostaviti i održavati sustav upravljanja kojim se osigurava usklađenost s ovim bitnim zahtjevima, upravljati sigurnosnim rizicima te kontinuirano nastojati poboljšati taj sustav i
 (c)mora, prema potrebi, dogovara mehanizme s drugim odgovarajućim organizacijama radi osiguravanja trajne sukladnosti s prethodno navedenim zahtjevima.
 PRILOG V.
 Bitni zahtjevi za letačke operacije
 1.Općenito
 1.1.Let se ne smije obaviti ako članovi posade i, prema potrebi, svi drugi članovi operativnog osoblja koji sudjeluju u njegovoj pripremi i obavljanju, nisu upoznati s važećim zakonima, propisima i postupcima kojima se uređuje obavljanje njihovih dužnosti i koji se primjenjuju na područja preleta, aerodrome koji će se prema planu koristiti i s tim povezani zrakoplovni navigacijski uređaji.
 1.2.Let se treba obaviti poštujući operativne postupke za pripremu i obavljanje leta iz letačkog priručnika ili, prema potrebi, operativnog priručnika. Kako bi se to olakšalo, članovima posade, prema potrebi, mora biti dostupan sustav kontrolnih listi za korištenje u svim fazama operacije zrakoplova u uobičajenim, neuobičajenim i izvanrednim okolnostima i situacijama. Nužno je uspostaviti postupke za sve razumno predvidive izvanredne situacije.
 1.3.Prije svakog leta moraju se definirati uloge i dužnosti svakog člana posade. Zapovjednik zrakoplova mora biti odgovoran za upravljanje i sigurnost zrakoplova te za sigurnost svih članova posade, putnika i tereta u zrakoplovu.
 1.4.Predmeti ili tvari koji bi mogli biti znatan rizik za zdravlje, sigurnost, imovinu ili okoliš, kao što su opasna roba, oružje i streljivo, smiju se prevoziti zrakoplovom samo ako se primjenjuju posebni sigurnosni postupci i upute za ublažavanje s njima povezanih rizika.
 1.5.Svi podaci, dokumenti, zapisnici i informacije potrebni za evidentiranje ispunjavanja uvjeta iz točke 5.3. moraju se za svaki let pohraniti i učiniti dostupnima najmanje tijekom razdoblja koje odgovara vrsti operacije.
 2.Priprema leta
 Let smije početi tek nakon što se razumnim načinima utvrdi da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
 (a)uzimajući u obzir raspoloživu dokumentaciju službe zrakoplovnog informiranja, za obavljanje leta dostupni su odgovarajući uređaji koji su izravno potrebni za let i za sigurno operiranje zrakoplova, uključujući komunikacijske uređaje i navigacijska pomagala;
 (b)članovi posade moraju znati gdje se nalazi i kako se upotrebljava oprema za spašavanje. Te se informacije moraju priopćiti putnicima. Posadi i putnicima mora se dati dovoljno informacija o operaciji i ugrađenoj opremi koje se odnose na postupke u nuždi i upotrebu kabinske sigurnosne opreme.
 (c)zapovjednik zrakoplova mora se uvjeriti:
 i. da zrakoplov ispunjava uvjete plovidbenosti, kako je navedeno u točki 6.;
 ii. prema potrebi, da je zrakoplov propisno registriran i da se odgovarajući certifikati o tome nalaze u zrakoplovu;
 iii. da su instrumenti i oprema iz točke 5., potrebni za obavljanje tog leta, ugrađeni u zrakoplov i da ispravno rade, osim ako u primjenjivom popisu minimalne opreme ili jednakovrijednom dokumentu nije predviđena iznimka;
 iv. da su masa zrakoplova i mjesto težišta takvi da omogućuju obavljanje leta u okviru ograničenja iz dokumentacije o plovidbenosti;
 v. da su sva ručna i predana prtljaga te teret pravilno ukrcani i osigurani;
 vi. da ni u kojem trenutku tijekom leta operativna ograničenja za zrakoplov iz točke 4. neće biti prekoračena;
 (d)letačkoj posadi moraju biti dostupne informacije o meteorološkim prilikama u polazišnoj, odredišnoj i, prema potrebi, zamjenskom aerodromu te informacije o meteorološkim prilikama uzduž planirane rute letenja. Posebnu se pozornost mora posvetiti potencijalno opasnim atmosferskim uvjetima;
 (e)za letove u područja s poznatim ili očekivanim uvjetima zaleđivanja, zrakoplov mora biti certificiran, opremljen i/ili pripremljen za siguran rad u takvim uvjetima;
 (f)za letove koji se obavljaju prema pravilima vizualnog letenja, meteorološki uvjeti uzduž planirane rute letenja moraju biti takvi da omogućuju poštovanje tih pravila letenja. Za letove koji se obavljaju prema pravilima instrumentalnog letenja mora se odabrati odredišni aerodrom i, prema potrebi, najmanje jedan zamjenski aerodrom na koji zrakoplov može sletjeti, uzimajući posebno u obzir predviđene meteorološke prilike, raspoloživost usluga u zračnoj plovidbi, raspoloživost zemaljskih uređaja i postupke instrumentalnog letenja koje je odobrila država u kojoj se nalazi odredišni i/ili zamjenski aerodrom;
 (g)količina pogonskog goriva/energije i ostalih potrošnih materijala u zrakoplovu mora biti dostatna za siguran završetak planiranog leta, uzimajući u obzir meteorološke prilike, sve elemente koji utječu na performanse zrakoplova i sva predviđena kašnjenja tijekom leta. Uz to, moraju se ponijeti dodatne zalihe goriva/energije koje omogućuju postupanje u nepredviđenim situacijama. Ako je potrebno, moraju se uvesti postupci za upravljanje zalihama goriva/energije tijekom leta.
 3.Letačke operacije
 U pogledu letačkih operacija, moraju se ispuniti svi sljedeći uvjeti:
 (a)svi članovi posade moraju – ako je to relevantno za tip zrakoplova – tijekom polijetanja i slijetanja te uvijek kad je to, prema mišljenju zapovjednika zrakoplova, potrebno radi sigurnosti, sjediti na svojem mjestu i koristiti se predviđenim sustavima vezivanja;
 (b)ako je to relevantno za tip zrakoplova, svi članovi letačke posade koji moraju svoj posao obavljati u pilotskoj kabini, moraju biti ili ostati na svojem mjestu vezanih pojaseva, osim tijekom leta radi fizioloških ili operativnih potreba;
 (c)ako je to relevantno za tip zrakoplova i vrstu operacije, zapovjednik zrakoplova mora se prije polijetanja i slijetanja, tijekom taksiranja i kad to smatra potrebnim radi sigurnosti, pobrinuti da svi putnici pravilno sjede na svojim sjedalima i da su osigurani;
 (d)letjeti se mora tako da se u svim fazama leta održavaju odgovarajući razmak od drugih zrakoplova i odgovarajuće nadvisivanje prepreka. Taj razmak mora iznositi barem koliko je propisano primjenjivim letačkim propisima s obzirom na vrstu operacije;
 (e)let se smije nastaviti samo ako su poznati uvjeti i dalje barem ekvivalentni onima iz točke 2. Uz to, za let prema pravilima instrumentalnog letenja, prilaženje aerodromu ne smije se nastaviti ispod određenih visina ili preko određenog položaja ako propisani kriteriji za vidljivost nisu ispunjeni;
 (f)u slučaju nužde, zapovjednik zrakoplova mora se pobrinuti da svi putnici dobiju upute o izvanrednim mjerama koje odgovaraju okolnostima;
 (g)zapovjednik zrakoplova mora poduzeti sve potrebne mjere kako bi što više smanjio posljedice ometajućeg ponašanja putnika na sigurnost letenja;
 (h)zrakoplov ne smije taksirati u području kretanja na aerodromu ni imati uključen rotor ako osoba na upravljačkom mjestu nije odgovarajuće kvalificirana;
 (i)prema potrebi, moraju se slijediti primjenjivi postupci za upravljanje zalihama goriva/energije tijekom leta.
 4.Performanse zrakoplova i operativna ograničenja
 4.1.Zrakoplovom se mora upravljati u skladu s dokumentacijom o plovidbenosti i svim povezanim operativnim postupcima i ograničenjima, kako su navedeni u njegovu odobrenom letačkom priručniku ili jednakovrijednoj dokumentaciji, ovisno o slučaju. Posadi mora biti dostupan letački priručnik ili jednakovrijedna dokumentacija i za svaki ih se zrakoplov mora redovito ažurirati.
 4.2.Neovisno o točki 4.1., za operacije helikoptera može se dopustiti brišući let kroz područje ograničene visine i brzine ako je osigurana odgovarajuća razina sigurnosti.
 4.3.Zrakoplovom se mora upravljati u skladu s primjenjivom dokumentacijom iz područja zaštite okoliša.
 4.4.Let se ne smije početi ni nastaviti ako planirane performanse zrakoplova, uzimajući u obzir sve čimbenike koji znatno utječu na razinu njegovih performansi, ne dopuštaju izvođenje svih faza leta u okviru primjenjivih udaljenosti/područja i visina iznad prepreka pri planiranoj radnoj masi. Čimbenici performansi koji znatno utječu na polijetanje, let i prilaženje/slijetanje ponajprije su:
 (a)operativni postupci;
 (b)tlačna visina aerodroma;
 (c)temperatura;
 (d)vjetar;
 (e)veličina, nagib i stanje uzletnog i sletnog područja i
 (f)stanje osnovne strukture zrakoplova, pogonskog uređaja ili sustava, vodeći računa o mogućem trošenju.
 4.5.Takvi se čimbenici moraju uzeti u obzir neposredno, kao operativni parametri, ili posredno, primjenom odstupanja ili rezervi koje se mogu predvidjeti pri planiranju podataka o performansama, ovisno o vrsti operacije.
 5.Instrumenti, podaci i oprema
 5.1.Zrakoplov mora biti opremljen cjelokupnom navigacijskom, komunikacijskom i drugom opremom koja je potrebna za planirani let, uzimajući u obzir propise iz područja zračnog prometa i zrakoplovne propise koji se primjenjuju na bilo koju fazu leta.
 5.2.Ako je potrebno, zrakoplov mora biti opremljen cjelokupnom potrebnom sigurnosnom i medicinskom opremom te opremom za evakuaciju i preživljavanje, uzimajući u obzir rizike povezane s područjima letenja, planiranim rutama letenja, visinom i trajanjem leta.
 5.3.Svi podaci koji su posadi potrebni za obavljanje leta moraju biti ažurirani i dostupni u samom zrakoplovu, uzimajući u obzir mjerodavne propise iz područja zračnog prometa, zrakoplovne propise, visine leta i područja letenja.
 6.Kontinuirana plovidbenost i ekološka sukladnost proizvoda
 6.1.Zrakoplovom se smije upravljati samo ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:
 (a)zrakoplov je u plovidbenom stanju i ispunjava primjenjive zahtjeve u pogledu ekološke sukladnosti proizvoda;
 (b)operativna oprema i oprema za slučaj nužde, potrebne za planirani let, u ispravnom su stanju;
 (c)dokument o plovidbenosti te, ako je primjenjivo, potvrda o buci zrakoplova su valjani i
 (d)zrakoplov se održava u skladu s primjenjivim zahtjevima.
 6.2.Prije svakog leta ili niza uzastopnih letova zrakoplov se mora pregledati provjerom prije polijetanja kako bi se utvrdilo je li sposoban za planirani let.
 6.3.Korištenje zrakoplovom dopušteno je samo ako ga nakon održavanja u upotrebu otpuste kvalificirane osobe ili organizacije. Potpisana potvrda o otpustu mora ponajprije sadržavati osnovne podatke o obavljenom održavanju.
 6.4.Evidencije potrebne za dokazivanje plovidbenog stanja i stanja ekološke sukladnosti zrakoplova moraju se čuvati tijekom razdoblja koje je u skladu s primjenjivim zahtjevima u pogledu kontinuirane plovidbenosti dok se sadržane informacije ne nadomjeste novim informacijama koje su po svojem opsegu i iscrpnosti jednakovrijedne, a u svakom slučaju najkraće 24 mjeseca.
 6.5.Sve izmjene i popravci moraju biti u skladu s bitnim zahtjevima u pogledu plovidbenosti i, ako je primjenjivo, ekološke sukladnosti proizvoda. Podaci kojima se dokazuje sukladnost sa zahtjevima u pogledu plovidbenosti i ekološke sukladnosti proizvoda moraju se pohraniti.
 6.6.Operator je dužan osigurati da treća osoba koja obavlja održavanje ispunjava zahtjeve operatora u pogledu sigurnosti i zaštite.
 7.Članovi posade
 7.1.Broj i sastav posade mora se odrediti uzimajući u obzir:
 (a)certifikacijska ograničenja zrakoplova, uključujući, prema potrebi, relevantni prikaz evakuacije u nuždi;
 (b)konfiguraciju zrakoplova i
 (c)vrstu i trajanje operacija.
 7.2.Zapovjednik zrakoplova mora biti ovlašten za izdavanje svih zapovijedi i poduzimanje svih odgovarajućih mjera u svrhu sigurnog operiranja i sigurnosti leta i zrakoplova te osoba i/ili imovine što se njime prevoze.
 7.3.U izvanrednim okolnostima, u kojima su ugroženi let ili sigurnost zrakoplova i/ili osobe u njemu, zapovjednik zrakoplova mora poduzeti sve mjere koje smatra potrebnima radi sigurnosti. Ako se takvim radnjama krše lokalni propisi ili postupci, zapovjednik zrakoplova mora biti dužan o tome bez odgađanja obavijestiti odgovarajuće lokalno nadležno tijelo.
 7.4.Izvanredne ili neuobičajene okolnosti ne smiju se simulirati kad se prevoze putnici ili teret.
 7.5.Ni jedan član posade ne smije dopustiti da mu sposobnost obavljanja zadaća i odlučivanja oslabi do te mjere da se zbog posljedica umora ugrozi sigurnost leta, uzimajući u obzir, među ostalim, nakupljeni umor, pomanjkanje sna, broj prijeđenih sektora, noćne dužnosti ili promjene vremenskih zona. Razdoblja odmora moraju biti dovoljno duga da članovima posade omoguće oporavak od posljedica prethodnih dužnosti i da se dobro odmore do početka idućeg razdoblja letačke dužnosti.
 7.6.Član posade ne smije obavljati dodijeljene mu dužnosti u zrakoplovu ako je pod utjecajem psihoaktivnih tvari ili alkohola ili ako nije sposoban obavljati svoju dužnost zbog povrede, umora, lijekova, bolesti ili drugih sličnih uzroka.
 8.Dodatni zahtjevi koji se odnose na komercijalni zračni prijevoz i ostale operacije koje podliježu zahtjevu za certifikacijom ili davanjem izjave
 8.1.Operacije komercijalnog zračnog prijevoza ili druge operacije zrakoplova koje podliježu zahtjevu za certifikacijom ili davanjem izjave smiju se obavljati samo ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:
 (a)operator mora neposredno ili posredno, na temelju sporazuma s trećim stranama, raspolagati sredstvima koja su potrebna s obzirom na veličinu i opseg operacija. Ta sredstva obuhvaćaju, među ostalim, sljedeće: zrakoplov, objekte, upravljačku strukturu, osoblje, opremu, dokumentaciju o zadaćama, odgovornostima i postupcima, pristup odgovarajućim podacima i vođenje evidencije;
 (b)operator mora imati samo primjereno kvalificirano i osposobljeno osoblje te primjenjivati i održavati programe osposobljavanja i provjere za članove posade i drugo odgovarajuće osoblje;
 (c)operator sastavlja popis minimalne opreme (MEL) ili jednakovrijedan dokument, uzimajući u obzir sljedeće:
 i. u dokumentu se mora predvidjeti rad zrakoplova, u specificiranim uvjetima, kad određeni instrumenti, dijelovi opreme ili funkcije ne rade na početku leta;
 ii. dokument se mora sastaviti za svaki pojedini zrakoplov, uzimajući u obzir operatorove relevantne uvjete za rad i održavanje;
 iii. popis minimalne opreme (MEL) mora se temeljiti na glavnom popisu minimalne opreme (MMEL), ako je dostupan, i ne smije biti manje restriktivan od glavnog popisa minimalne opreme;
 (d)ovisno o vrsti aktivnosti koja se obavlja te veličini organizacije, operator mora uspostaviti i održavati sustav upravljanja kojim se osigurava sukladnost s ovim bitnim zahtjevima, upravljati sigurnosnim rizicima te kontinuirano nastojati poboljšati taj sustav;
 (e)operator uspostavlja sustav izvješćivanja o događajima u okviru sustava upravljanja iz točke (d) kako bi pridonio ostvarenju cilja kontinuiranog poboljšanja sigurnosti. Sustav izvješćivanja o događajima u skladu je s Uredbom (EU) br. 376/2014.
 8.2.Operacije se smiju obavljati samo u skladu s operativnim priručnikom operatora. Takav priručnik mora sadržavati sve potrebne upute, informacije i postupke za sve zrakoplove u upotrebi i za operativno osoblje u pogledu obavljanja njihovih dužnosti. Moraju se navesti ograničenja u pogledu trajanja leta, trajanja letačke dužnosti i vremena odmora za članove posade. Operativni priručnik i njegove revizije moraju biti u skladu s odobrenim letačkim priručnikom te se, prema potrebi, mijenjaju i dopunjuju.
 8.3.Operator, prema potrebi, uspostavlja postupke za smanjenje posljedica ometajućeg ponašanja putnika na sigurnost letenja.
 8.4.Operator mora izraditi i održavati programe zaštite prilagođene zrakoplovima i vrsti operacije, uključujući posebno:
 (a)zaštitu sigurnosti pilotske kabine;
 (b)kontrolnu listu za postupak pretrage zrakoplova;
 (c)programe osposobljavanja i
 (d)zaštitu elektroničkih i računalnih sustava radi sprečavanja namjernog i nenamjernog ometanja i narušavanja tih sustava.
 8.5.Ako mjere zaštite mogu štetno utjecati na sigurnost operacija, moraju se procijeniti rizici i razviti odgovarajuće postupci za ublažavanje sigurnosnih rizika; to može zahtijevati upotrebu specijalizirane opreme.
 8.6.Operator mora imenovati jednog pilota među članovima letačke posade za zapovjednika zrakoplova.
 8.7.Sprečavanjem umora mora se upravljati u okviru sustava upravljanja rizikom umora. Takvim se sustavom za jedan let ili niz letova trebaju obuhvatiti trajanje leta, vrijeme letačke službe, razdoblja službe i prilagođena razdoblja odmora. Ograničenjima uspostavljenima u okviru takvog sustava upravljanja rizikom umora moraju se u obzir uzeti svi relevantni čimbenici koji pridonose umoru, kao što su, ponajprije, broj prijeđenih sektora, promjene vremenskih zona, pomanjkanje sna, poremećaji cirkadijskog ritma, noćni rad, putovanja iz mjesta stanovanja u mjesto rada i obratno, nakupljeno vrijeme službe u danim razdobljima, podjela dodijeljenih zadaća među članovima posade i povećanje broja članova posade.
 8.8.Operator mora osigurati da zadaće iz točke 6.1. te zadaće opisane u točkama 6.4. i 6.5. kontrolira organizacija odgovorna za upravljanje kontinuiranom plovidbenošću koja mora ispunjavati zahtjeve iz Priloga I. točke 3.1. i Priloga III. točaka 7. i 8.
 8.9.Operator mora osigurati da potvrdu o otpustu u upotrebu koja se zahtijeva točkom 6.3. izdaje organizacija koja je kvalificirana za održavanje proizvoda, dijelova i neugrađene opreme. Ta organizacija ispunjava zahtjeve iz Priloga I. točke 3.1.
 8.10.Organizacija iz točke 8.8. izrađuje organizacijski priručnik namijenjen za dotično osoblja, u kojem se opisuju svi postupci organizacije u pogledu kontinuirane plovidbenosti.
 PRILOG VI.
 Bitni zahtjevi za kvalificirane subjekte
 1.Kvalificirani subjekt („subjekt”), njegov direktor i osoblje odgovorno za obavljanje zadaća certifikacije i nadzora ne smiju, ni neposredno ni kao ovlašteni predstavnici, sudjelovati u projektiranju, proizvodnji, komercijalizaciji ili održavanju proizvoda, dijelova, neugrađene opreme, sastavnih dijelova ili sustava ili u njihovu radu, pružanju usluga ili upotrebi. To ne isključuje mogućnost razmjene tehničkih informacija između uključenih organizacija i kvalificiranog subjekta.
 Prethodnim se stavkom ne sprečava da organizacija koja je osnovana radi promicanja sportskog ili rekreativnog zrakoplovstva bude akreditirana kao kvalificirani subjekt ako akreditacijskom tijelu dokaže da je uspostavila odgovarajuće mehanizme za sprečavanje sukoba interesa.
 2.Subjekt i osoblje odgovorno za zadaće certifikacije i nadzora moraju obavljati svoje dužnosti s najvećim mogućim profesionalnim integritetom i najvećom mogućom tehničkom stručnošću te ne smiju biti izloženi nikakvim pritiscima ni poticajima, osobito ne onima financijske prirode, koji bi mogli utjecati na njihovu prosudbu ili rezultate njihovih zadaća certifikacije i nadzora, a osobito ne smiju potjecati od osoba ili skupina osoba na koje ti rezultati utječu.
 3.Subjekt mora zapošljavati osoblje i raspolagati sredstvima koja su potrebna za odgovarajuće obavljanje tehničkih i administrativnih zadaća povezanih s postupkom certifikacije i nadzora; uz to,mora imati pristup opremi koja je potrebna za izvanredne provjere.
 4.Subjekt i njegovo osoblje odgovorno za istrage moraju imati:
 (a)dobru tehničku i strukovnu osposobljenost ili dovoljnu stručnost stečenu iskustvom u odgovarajućim poslovima,
 (b)zadovoljavajuće poznavanje zahtjeva u pogledu zadaća certifikacije i nadzora koje obavljaju i odgovarajuće iskustvo u takvim postupcima,
 (c)sposobnost za sastavljanje izjava, evidencija i izvješća kojima se dokazuje da su zadaće certifikacije i nadzora provedene.
 5.Mora se osigurati nepristranost osoblja odgovornog za obavljanje zadaća certifikacije i nadzora. Njihova naknada ne smije ovisiti o broju provedenih istraga ni o rezultatima tih istraga.
 6.Subjekt mora sklopiti ugovor o osiguranju od odgovornosti osim ako njegovu odgovornost preuzima država članica u skladu s nacionalnim zakonodavstvom.
 7.Osoblje subjekta mora čuvati poslovnu tajnu u pogledu svih informacija koje je prikupilo pri obavljanju svojih zadaća na temelju ove Uredbe.
 PRILOG VII.
 Bitni zahtjevi za aerodrome
 1.Fizičke karakteristike, infrastruktura i oprema
 1.1.Područje kretanja
 1.1.1.Aerodromi imaju utvrđeno područje za slijetanje i uzlijetanje zrakoplova koje ispunjava sljedeće uvjete:
 (a)
 područje za slijetanje i uzlijetanje ima dimenzije i karakteristike primjerene zrakoplove koji za koje je predviđeno da ga upotrebljavaju;
 (b)područje za slijetanje i uzlijetanje ima, prema potrebi, nosivost dovoljnu da može podnijeti ponavljanje operacija zrakoplova za koje je predviđeno da ga upotrebljavaju Područja koja nisu namijenjena za operacije koje se ponavljaju moraju imati sposobnost podupiranja zrakoplova;
 (c)područje za slijetanje i uzlijetanje projektira se tako da se odvodi voda i da se spriječi da stajaća voda postane neprihvatljivi rizik za operacije zrakoplova;
 (d)zbog nagiba i promjena nagiba područja za slijetanje i uzlijetanje ne smije nastati nepredviđeni rizik za operacije zrakoplova;
 (e)karakteristike površine područja za slijetanje i uzlijetanje primjerene su za zrakoplove za koje je predviđeno da ga upotrebljavaju i
 (f)na području za slijetanje i uzlijetanje nema nikakvih objekata koji bi mogli prouzročiti nepredviđeni rizik za operacije zrakoplova.
 1.1.2.Kad ima više područja određenih za slijetanje i uzlijetanje, ona su takva da ne izazivaju nepredviđeni rizik za operacije zrakoplova.
 1.1.3.Područja određena za slijetanje i uzlijetanje okružuju definirane površine. Te su površine namijenjene za zaštitu zrakoplova koji lete iznad njih tijekom operacija uzlijetanja ili slijetanja ili za ublažavanje posljedica slijetanja prije područja za slijetanje i uzlijetanje, izlijetanja sa strane tog područja, slijetanja sa zaustavljanjem izvan njega ili uzlijetanja duljeg od uobičajenog, te ispunjavaju sljedeće uvjete:
 (a)imaju dimenzije primjerene predviđenim operacijama zrakoplova;
 (b)zbog nagiba i promjena nagiba tih područja ne smije nastati nepredviđeni rizik za operacije zrakoplova;
 (c)na tim područjima nema objekata koji bi mogli prouzročiti nepredviđeni rizik za operacije zrakoplova. To ne znači da se na tim površinama ne smije nalaziti krhka oprema ako je ona potrebna za pomoć operacijama zrakoplova i
 (d)svako od tih područja ima nosivost koja je dostatna za njegovu namjenu.
 1.1.4.Područja aerodroma, zajedno s njihovom pripadajućom neposrednom okolicom, koja se upotrebljavaju za taksiranje ili parkiranje zrakoplova, projektiraju se tako da omogućuju sigurno operiranje zrakoplova za koji se očekuje da će upotrebljavati određeni objekt u svim predviđenim uvjetima, te ispunjavaju sljedeće uvjete:
 (a)ta područja imaju nosivost dostatnu za podršku ponavljajućih operacija zrakoplova namijenjenih za njihovu upotrebu, osim onih područja za koja se očekuje da će se koristiti samo povremeno i koja trebaju imati samo mogućnost podrške zrakoplova;
 (b)ta su područja projektirana tako da se odvodi voda i da se spriječi da stajaća voda postane neprihvatljivi rizik za operacije zrakoplova;
 (c)zbog nagiba i promjene nagiba tih područja ne smije nastati nepredviđeni rizik za operacije zrakoplova;
 (d)karakteristike površine tih područja primjerene su za zrakoplove za čiju su upotrebu namijenjena i
 (e)na tim područjima nema objekata koji bi mogli prouzročiti nepredviđeni rizik za zrakoplov. Time se ne onemogućuje postavljanje opreme za parkiranje potrebne za to područje na posebno označenim mjestima ili zonama.
 1.1.5.Ostala infrastruktura namijenjena za zrakoplovnu upotrebu projektira se tako da se upotrebom te infrastrukture ne može prouzročiti nepredviđeni rizik za zrakoplov koji je upotrebljava.
 1.1.6.Konstrukcije, zgrade, oprema ili skladišta smještaju se i projektiraju tako da ne izazivaju nepredviđeni rizik za operacije zrakoplova.
 1.1.7.Predviđaju se primjereni načini kojima se neovlaštenim osobama, neovlaštenim vozilima ili životinjama, koje su dovoljno velike da bi mogle izazvati nepredviđeni rizik za operacije zrakoplova, sprečava ulaz na područje kretanja, ne dovodeći u pitanje nacionalne ili međunarodne odredbe o zaštiti životinja.
 1.2.Nadvisivanje prepreka
 1.2.1.Kako bi se zaštitio zrakoplov koji prilazi aerodromu radi slijetanja ili koji odlazi s aerodroma utvrđuju se dolazne i odlazne rute ili područja. Takve rute ili područja omogućuju zrakoplovu odgovarajuće nadvisivanje prepreka koje se nalaze u okolici aerodroma, uzimajući u obzir lokalne fizičke karakteristike.
 1.2.2.Takvo nadvisivanje prepreka odgovara fazi leta i vrsti operacije koja se izvodi. U obzir se uzima i oprema koja se upotrebljava za utvrđivanje položaja zrakoplova.
 1.3.Vizualna i nevizualna pomagala te oprema aerodroma
 1.3.1.Pomagala su primjerena namjeni, prepoznatljiva te daju korisnicima nedvosmislene informacije u svim planiranim operativnim uvjetima.
 1.3.2.Oprema aerodroma funkcionira kako je predviđeno u predviđenim operativnim uvjetima. U operativnim uvjetima ili u slučaju kvara, oprema aerodroma ne smije prouzročiti nepredviđeni rizik za sigurnost u zračnom prometu.
 1.3.3.Pomagala i njihov sustav za napajanje električnom energijom projektiraju se tako da kvarovi ne rezultiraju neprimjerenim, zbunjujućim ili nedovoljnim informacijama korisnicima ni prekidom bitnih usluga.
 1.3.4.Predviđeni su primjereni načini zaštite kako bi se izbjegla oštećenja ili ometanja takvih pomagala.
 1.3.5.Izvori zračenja ili prisutnost pokretnih ili fiksnih objekata ne ometaju i ne narušavaju performanse zrakoplovnih komunikacijskih, navigacijskih i nadzornih sustava.
 1.3.6.Informacije o radu i upotrebi aerodromske opreme stavljaju se na raspolaganje odgovarajućem osoblju, uključujući jasno navođenje uvjeta koji bi mogli prouzročiti nepredviđene rizike za sigurnost u zračnom prometu.
 1.4.Podaci o aerodromu
 1.4.1.Uspostavljaju se i ažuriraju važni podaci o aerodromu i raspoloživim uslugama
 1.4.2.Ti podaci moraju biti točni, razumljivi, potpuni i nedvosmisleni. Potrebno je održavati primjerene razine integriteta.
 1.4.3.Podaci se stavljaju na raspolaganje korisnicima i odgovarajućim pružateljima ANS-a pravovremeno, upotrebom dovoljno sigurnog i brzog načina komunikacije.
 2.Operacije i upravljanje
 2.1.Odgovornosti operatora aerodroma
 Operator aerodroma odgovoran je za rad aerodroma. Odgovornosti operatora aerodroma su sljedeće:
 (a)operator aerodroma ima, izravno ili na temelju sporazuma s trećim stranama, sva sredstva potrebna za osiguravanje sigurnog operiranja zrakoplova na aerodromu. Ta sredstva uključuju, među ostalim, objekte, osoblje, opremu i materijal, dokumentaciju o zadaćama, odgovornostima i postupcima, pristup odgovarajućim podacima i vođenje evidencije;
 (b)operator aerodroma provjerava da su zahtjevi iz odjeljka 1. uvijek ispunjeni ili poduzima potrebne mjere za ublažavanje rizika povezanih s nesukladnošću s tim zahtjevima. Uspostavljaju se i primjenjuju postupci kako bi se sve korisnike pravovremeno obavijestilo o tim mjerama;
 (c)operator aerodroma uspostavlja i provodi odgovarajući program za upravljanje rizicima povezanim s divljim životinjama;
 (d)operator aerodroma osigurava, izravno ili na temelju sporazuma s trećim stranama, da su kretanja vozila i osoba na području kretanja i na drugim operativnim područjima usklađena s kretanjima zrakoplova kako bi se izbjegli sudari i oštećenja zrakoplova;
 (e)operator aerodroma osigurava da se, ako je primjereno, uspostave i provode postupci za ublažavanje rizika povezanih s aerodromskim operacijama u zimskim uvjetima, u nepovoljnim vremenskim uvjetima, pri smanjenoj vidljivosti ili noću;
 (f)operator aerodroma dogovara mehanizme s drugim odgovarajućim organizacijama kako bi se osigurala stalna sukladnost s tim bitnim zahtjevima za aerodrome. Te organizacije uključuju, među ostalima, operatore zrakoplova, pružatelje usluga u zračnoj plovidbi, pružatelje zemaljskih usluga, pružatelje usluga upravljanja postupcima na stajanci te druge organizacije čije aktivnosti ili proizvodi mogu utjecati na sigurnost zrakoplova;
 (g)operator aerodroma provjerava da organizacije uključene u skladištenje i raspodjelu goriva za zrakoplove imaju postupke kojima se osigurava da zrakoplovi dobivaju neonečišćeno gorivo ispravne specifikacije;
 (h)priručnici za održavanje aerodromske opreme su dostupni, primjenjuju se u praksi i obuhvaćaju upute za održavanje i popravke, informacije o servisiranju, utvrđivanje kvarova i postupke tehničkog pregleda;
 (i)operator aerodroma uspostavlja i provodi plan aerodroma za slučajeve nužde koji obuhvaća moguće scenarije slučajeva nužde koji se mogu dogoditi na aerodromu i u njegovoj okolici. Taj se plan, prema potrebi, usklađuje s planom lokalne zajednice za slučajeve nužde;
 (j)operator aerodroma osigurava, izravno ili na temelju sporazuma s trećim stranama, da na aerodromu postoje odgovarajuće spasilačke i protupožarne službe. Te službe u slučaju nesreće ili nezgode reagiraju primjereno hitno i moraju obuhvaćati barem opremu, sredstva za gašenje i dovoljan broj osoblja;
 (k)operator aerodroma ima samo osposobljeno i kvalificirano osoblje za operacije i održavanje aerodroma te osigurava, izravno ili na temelju sporazuma s trećim stranama, provedbu i održavanje programa osposobljavanja te provjere tih programa radi osiguravanja trajne stručnosti cjelokupnog odgovarajućeg osoblja;
 (l)operator aerodroma osigurava da je svaka osoba kojoj je dopušten pristup u područje kretanja ili druga operativna područja bez pratnje primjereno osposobljena i kvalificirana za takav pristup;
 (m)osoblje spasilačkih i protupožarnih službi mora biti odgovarajuće osposobljeno i kvalificirano za rad na aerodromu. Operator aerodroma provodi i održava programe osposobljavanja te provjere tih programa radi osiguravanja trajne stručnosti tog osoblja i
 (n)cjelokupno osoblje spasilačkih i protupožarnih službi od kojeg se zahtijeva da djeluje u zrakoplovnim hitnim slučajevima redovito dokazuje svoju zdravstvenu sposobnost za zadovoljavajuće izvođenje svojih funkcija, uzimajući u obzir vrstu aktivnosti. U tom smislu zdravstvena sposobnost, koja obuhvaća fizičku i psihičku sposobnost, znači da ne postoji nikakva bolest ili onesposobljenost koja bi tom osoblju onemogućila:
 –obavljanje zadaća potrebnih u zrakoplovnim hitnim slučajevima,
 –obavljanje dodijeljenih dužnosti u bilo kojem trenutku ili
 –pravilnu percepciju svojeg okoliša.
 2.2.Sustavi upravljanja
 2.2.1.ovisno o vrsti aktivnosti koja se obavlja te veličini organizacije, operator mora uspostaviti i održavati sustav upravljanja kojim se osigurava sukladnost s ovim bitnim zahtjevima, upravljati sigurnosnim rizicima te kontinuirano nastojati poboljšati taj sustav;
 2.2.2.Operator aerodroma uspostavlja sustav izvješćivanja o događajima u okviru sustava upravljanja iz točke 2.2.1. kako bi pridonio ostvarenju cilja kontinuiranog poboljšavanja sigurnosti. Analiza informacija iz tog sustava izvješćivanja o događajima prema potrebi uključuje stranke navedene u točki 2.1. podtočki (f). Sustav izvješćivanja o događajima u skladu je s Uredbom (EU) br. 376/2014.
 2.2.3.Operator aerodroma izrađuje priručnik aerodroma i djeluje u skladu s njim. Takvi priručnici sadržavaju sve potrebne upute, informacije i postupke za aerodrom, za sustav upravljanja i za operativno osoblje u pogledu obavljanja njihovih dužnosti.
 3.Okolica aerodroma
 3.1.Zračni prostor oko područja kretanja na aerodromu čuva se od prepreka kako bi se planirane operacije na aerodromima mogle provoditi bez neprihvatljivog rizika koji može prouzročiti njihova pojava u okolici aerodroma. Stoga treba pripremiti, uvesti i trajno nadzirati površine na kojima se nadziru prepreke kako bi se utvrdio svaki ulazak koji nije u skladu s pravilima:
 (a)svako narušavanje tih površina zahtijeva procjenu kako bi se utvrdilo stvara li objekt neprihvatljivi rizik ili ne. Svaki objekt koji predstavlja neprihvatljvi rizik mora se ukloniti ili se moraju poduzeti odgovarajuće mjere za ublažavanje rizika kako bi se zaštitio zrakoplov koji koristi aerodrom;
 (b)sve preostale takve prepreke objavljuju se i, ovisno o potrebi, označavaju te, tamo gdje je potrebno, osvjetljavaju kako bi bile vidljive.
 3.2.Prate se opasnosti povezane s ljudskom aktivnošću i upotrebom zemljišta kao što su, među ostalima, stavke na popisu u nastavku. Rizik koji prouzroče opasnosti poput navedenih procjenjuje se i primjereno ublažava:
 (a)svaki razvoj ili promjena upotrebe zemljišta na području aerodroma;
 (b)mogućnost turbulencija izazvanih preprekama;
 (c)upotreba opasnih, zbunjujućih i zavaravajućih svjetala;
 (d)blještavost prouzročena velikim i visokoreflektirajućim površinama;
 (e)stvaranje područja koja mogu potaknuti aktivnost divljih životinja u okolici područja kretanja na aerodromu ili
 (f)izvori nevidljivog zračenja ili prisutnost pokretnih ili fiksnih objekata koji mogu ometati ili negativno utjecati na performanse zrakoplovnih komunikacijskih, navigacijskih i nadzornih sustava.
 3.3.Lokalna zajednica uspostavlja plan za zrakoplovne hitne situacije koje se mogu dogoditi na lokalnom području aerodroma.
 4.Zemaljske usluge
 4.1.Odgovornosti pružatelja zemaljskih usluga
 Pružatelj zemaljskih usluga odgovoran je za sigurno izvođenje svojih aktivnosti na aerodromu. Odgovornosti pružatelja su sljedeće:
 (a)pružatelj ima, izravno ili na temelju sporazuma s trećim stranama, sva sredstva potrebna za osiguravanje sigurnog pružanja usluga na aerodromu. Ta sredstva uključuju, među ostalim, objekte, osoblje, opremu i materijal, usklađenost s postupcima lokalnog operatora aerodroma, dokumentaciju o zadaćama, odgovornostima i postupcima, pristup odgovarajućim podacima i vođenje evidencije;
 (b)pružatelj osigurava da su kretanja njegovih vozila i osoba u području kretanja i drugim operativnim područjima usklađena s kretanjima zrakoplova kako bi se izbjegli sudari i oštećenja zrakoplova;
 (c)pružatelj osigurava da se, ako je primjereno, uspostave i provode postupci za ublažavanje rizika povezanih s aerodromskim operacijama u zimskim uvjetima, u nepovoljnim vremenskim uvjetima, pri smanjenoj vidljivosti ili noću;
 (d)pružatelj uspostavlja dogovara mehanizme s drugim odgovarajućim organizacijama kako bi se osigurala stalna sukladnost s ovim bitnim zahtjevima. Te organizacije uključuju, među ostalima, operatore aerodroma, operatore zrakoplova, pružatelje usluga u zračnoj plovidbi te druge organizacije čije aktivnosti ili proizvodi mogu utjecati na sigurnost zrakoplova;
 (e)pružatelj, sam ili na temelju sporazuma s trećim stranama, osigurava da postoje postupci za opskrbu zrakoplova gorivom koje je nezagađeno i koje ima ispravne specifikacije;
 (f)pružatelj osigurava da su priručnici za održavanje opreme dostupni, primjenjuju se u praksi i obuhvaćaju upute za održavanje i popravke, informacije o servisiranju, utvrđivanje kvarova i postupke tehničkog pregleda;
 (g)pružatelj ima samo osposobljeno i kvalificirano osoblje te osigurava provedbu i održavanje programa osposobljavanja te provjere tih programa radi osiguravanja trajne stručnosti cjelokupnog odgovarajućeg osoblja.
 4.2.Sustavi upravljanja
 4.2.1.Ovisno o vrsti aktivnosti koja se obavlja te veličini organizacije, pružatelj uspostavlja i održava sustav upravljanja kojim se osigurava sukladnost s ovim bitnim zahtjevima, upravlja sigurnosnim rizicima te kontinuirano nastoji poboljšati taj sustav.
 4.2.2.Pružatelj uspostavlja sustav izvješćivanja o događajima u okviru sustava upravljanja iz točke 4.2.1. kako bi pridonio ostvarenju cilja kontinuiranog poboljšavanja sigurnosti. Analiza informacija iz tog sustava izvješćivanja o događajima prema potrebi uključuje stranke navedene u prethodnoj točki 4.1. podtočki (d). Sustav izvješćivanja o događajima u skladu je s Uredbom (EU) br. 376/2014.
 4.2.3.Pružatelj izrađuje priručnik za zemaljske usluge i djeluje u skladu s njim. Takav priručnik sadržava sve potrebne upute, informacije i postupke za usluge, za sustav upravljanja i za uslužno osoblje u pogledu obavljanja njihovih dužnosti.
 5.Ostalo
 Operator aerodroma osigurava da, osim u situacijama nužde zrakoplova kad ga se preusmjerava na alternativni aerodrom ili u nekim drugim uvjetima koji se specificiraju u svakom pojedinom slučaju, aerodrom ili njegove dijelove ne smiju upotrebljavati zrakoplovi za koje projekt i operativni postupci aerodroma nisu uobičajeno namijenjeni.
 PRILOG VIII.
 Bitni zahtjevi za ATM/ANS i za kontrolore zračnog prometa
 1.Korištenje zračnog prostora
 1.1.Svim zrakoplovima, osim onih uključenih u aktivnosti iz članka 2. stavka 3. točke (a), u svim fazama leta ili u području kretanja na aerodromu, upravlja se u skladu sa zajedničkim općim operativnim pravilima i svim primjenjivim postupcima specificiranim za korištenje tim zračnim prostorom.
 1.2.Svi zrakoplovi, osim onih uključenih u aktivnosti iz članka 2. stavka 3. točke (a), opremljeni su zahtijevanim sastavnim dijelovima i njima se upravlja na odgovarajući način. Sastavni dijelovi koji se upotrebljavaju u sustavu ATM/ANS u skladu su i sa zahtjevima iz točke 3.
 2.Usluge
 2.1.Zrakoplovne informacije i podaci za korisnike zračnog prostora u svrhu navigacije
 2.1.1.Podaci koji se upotrebljavaju kao izvor za zrakoplovne informacije dovoljno su kvalitetni, potpuni, aktualni i pravodobno se daju.
 2.1.2.Zrakoplovne su informacije točne, potpune, aktualne, nedvosmislene i odgovarajućeg integriteta, u primjerenom formatu za korisnike.
 2.1.3.Takve se zrakoplovne informacije korisnicima zračnog prostora šalju pravovremeno dovoljno pouzdanim i brzim komunikacijskim sredstvima zaštićenima od namjernog i nenamjernog ometanja i narušavanja.
 2.2.Meteorološke informacije
 2.2.1.Podaci koji se upotrebljavaju kao izvor za zrakoplovne meteorološke informacije dovoljno su kvalitetni, potpuni i aktualni.
 2.2.2.Zrakoplovne meteorološke informacije u najvećoj su mogućoj mjeri točne, potpune, aktualne, odgovarajućeg integriteta i nedvosmislene da zadovolje potrebe korisnika zračnog prostora.
 2.2.3.Takve se zrakoplovne meteorološke informacije korisnicima zračnog prostora šalju pravovremeno dovoljno pouzdanim i brzim komunikacijskim sredstvima zaštićenima od ometanja i narušavanja.
 2.3.Usluge kontrole zračnog prometa
 2.3.1.Podaci koji se upotrebljavaju kao izvor za pružanje usluga kontrole zračnog prometa su ispravni, potpuni i aktualni.
 2.3.2.Usluge kontrole zračnog prometa dovoljno su točne, potpune, aktualne i nedvosmislene da se ispune sigurnosne potrebe korisnika.
 2.3.3.Automatizirana pomagala za davanje informacija ili savjeta korisnicima projektiraju se, proizvode i održavaju prikladno da se osigura da odgovaraju svojoj predviđenoj namjeni.
 2.3.4.Uslugama kontrole zračnog prometa i povezanim postupcima osigurava se primjereno razdvajanje zrakoplova i, u području kretanja na aerodromu, sprečava se sudare zrakoplova i prepreka te, prema potrebi, pomaže u zaštiti od drugih opasnosti u zraku te osigurava brza i pravovremena usklađenost sa svim odgovarajućim korisnicima i susjednim dijelovima zračnog prostora.
 2.3.5.Komunikacija među službama kontrole zračnog prometa i zrakoplovima kao i među odgovarajućim jedinicama službi kontrole zračnog prometa je pravovremena, jasna, točna i nedvosmislena, zaštićena od ometanja i razumljiva te je, prema potrebi, potvrđuju svi uključeni sudionici.
 2.3.6.Uspostavljaju se načini za otkrivanje mogućih slučajeva nužde i, prema potrebi, za pokretanje učinkovitih akcija potrage i spašavanja. Ti načini obuhvaćaju, najmanje, odgovarajuće mehanizme uzbunjivanja, mjere i postupke usklađivanja te sredstva i osoblje za učinkovito pokrivanje područja odgovornosti.
 2.4.Komunikacijske usluge
 Postiže se i održava zadovoljavajući radni učinak komunikacijskih usluga s obzirom na njihovu raspoloživost, integritet, kontinuitet i pravovremenost. Te su usluge brze i zaštićene od narušavanja.
 2.5.Navigacijske usluge
 Postiže se i održava zadovoljavajući radni učinak navigacijskih usluga u vezi s vođenjem, pozicioniranjem i, ako je na raspolaganju, vremenskim rasporedom. Mjerila učinka uključuju točnost, integritet, raspoloživost i kontinuitet usluga.
 2.6.Usluge nadzora
 Uslugama nadzora utvrđuje se odgovarajući položaj zrakoplova u zraku i drugih zrakoplova i vozila na površinama aerodroma, s dostatnom učinkovitošću u odnosu na točnost, integritet, kontinuitet i vjerojatnost otkrivanja.
 2.7.Upravljanje protokom zračnog prometa
 Pri taktičkom upravljanju protokom zračnog prometa na razini Unije upotrebljavaju se i daju dovoljno točne i aktualne informacije o opsegu i prirodi planiranog zračnog prometa koji utječe na pružanje usluga te se pregovara o preusmjeravanju ili odgađanju protoka prometa i to se koordinira kako bi se smanjio rizik od situacija preopterećenosti u zraku ili na aerodromima. Upravljanje protokom izvodi se radi optimiranja raspoloživog kapaciteta zračnog prostora i poboljšanja procesa upravljanja protokom zračnog prometa. Upravljanje protokom zasniva se na sigurnosti, transparentnosti i učinkovitosti, osiguravajući fleksibilnu i pravovremenu dodjelu kapaciteta u skladu s Europskim planom zračne plovidbe.
 Mjerama iz članka 12. stavka 7. u vezi s upravljanjem protokom zračnog prometa podržavaju se operativne odluke pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, operatora aerodroma i korisnika zračnog prostora te obuhvaćaju sljedeća područja:
 (a)planiranje leta;
 (b)upotreba raspoloživog kapaciteta zračnog prostora tijekom svih faza leta, uključujući dodjelu slotova na aerodromima;
 (c)upotrebu zračnih ruta za opći zračni promet, uključujući:
 –stvaranje jedinstvene publikacije za rutu i orijentaciju prometa,
 –mogućnosti preusmjeravanja općeg zračnog prometa s područja zagušenja prometa,
 –pravila prioriteta u vezi s pristupom zračnom prostoru za opći zračni promet, posebno tijekom razdoblja gustog prometa i kriznih razdoblja te
 (d)usklađenost između slotova na aerodromima i planova leta te, prema potrebi, nužnu koordinaciju sa susjednim regijama.
 2.8.Upravljanje zračnim prostorom
 Dodjeljivanje određenog dijela zračnog prostora za određenu upotrebu pravodobno se nadzire, usklađuje i objavljuje kako bi se smanjio rizik od gubitka razdvajanja među zrakoplovima u svim okolnostima. Uzimajući u obzir organizaciju vojnih aktivnosti i povezane aspekte pod odgovornošću država članica, u okviru upravljanja zračnim prostorom podržava se i ujednačena primjena koncepta fleksibilnog korištenja zračnim prostorom kako ga je opisao ICAO i kako se primjenjuje u skladu s Uredbom (EU) br. XXX/XXXX o provedbi jedinstvenog europskog neba (preinaka) kako bi se olakšalo upravljanje zračnim prostorom i upravljanje zračnim prometom u kontekstu zajedničke prometne politike.
 2.9.Projektiranje zračnog prostora
 Strukture zračnog prostora i postupci letenja pravilno se projektiraju, ispituju i vrednuju prije nego što se uspostave i počnu ih upotrebljavati zrakoplovi.
 3.Sustavi i sastavni dijelovi
 3.1.Općenito
 Sustavi i sastavni dijelovi ATM-a/ANS-a kojima se osiguravaju odgovarajuće informacije zrakoplovima, iz zrakoplova i na tlu, pravilno se projektiraju, proizvode, ugrađuju, održavaju i njima se pravilno upravlja kako bi se osiguralo da odgovaraju svojoj predviđenoj namjeni.
 Sustavi i postupci posebno obuhvaćaju one koji su potrebni za podršku sljedećim funkcijama i uslugama:
 (a)upravljanje zračnim prostorom;
 (b)upravljanje protokom zračnog prometa;
 (c)usluge kontrole zračnog prometa, posebno sustavi za obradu letnih informacija, sustavi za obradu nadzornih podataka i korisnička sučelja;
 (d)komunikacije, uključujući komunikacije zemlja-zemlja/svemir, zrak-zemlja i zrak-zrak/svemir;
 (e)navigacija;
 (f)nadzor;
 (g)usluge zrakoplovnog informiranja;
 (h)upotreba meteoroloških informacija;
 (i)sustavi i postupci za upotrebu meteoroloških informacija.
 3.2.Integritet, performanse i pouzdanost sustava i sastavnih dijelova
 Integritet i sa sigurnošću povezane performanse sustava i sastavnih dijelova, bilo u zrakoplovu, na tlu ili u svemiru, odgovaraju svojoj predviđenoj namjeni. Oni ispunjavaju zahtijevanu razinu operativnih performansi za sve predviđene operativne uvjete i za cijeli radni vijek.
 Projektiranje, izgradnja, održavanje i rad sustava ATM/ANS i njihovih sastavnih dijelova provode se u skladu s odgovarajućim i vrednovanim postupcima tako da se osigura nesmetan rad Europske mreže za upravljanje zračnim prometom tijekom svih faza leta. Nesmetan rad može se, konkretno, izraziti u smislu razmjene informacija, uključujući odgovarajuće informacije o operativnom statusu, jednako tumačenje informacija, usporedive učinkovitosti obrade i pripadajuće postupke koji omogućuju zajedničku operativnu učinkovitost dogovorenu za cijelu Europsku mrežu za upravljanje zračnim prometom (EATMN) ili njezine dijelove.
 EATMN-om, njegovim sustavima i njihovim sastavnim dijelovima podržavaju se, na koordiniranoj osnovi, nove dogovorene i provjereno valjane koncepte rada kojima se poboljšavaju kvaliteta, održivost i učinkovitost usluga u zračnoj plovidbi, posebno u smislu sigurnosti i kapaciteta.
 Primjenom koncepta fleksibilnog korištenja zračnim prostorom EATMN-om, njegovim sustavima i njihovim sastavnim dijelovima podržava se postupno uvođenje civilno-vojne koordinacije u mjeri potrebnoj za učinkovito upravljanje zračnim prostorom i protokom zračnog prometa te za to da se svi korisnici sigurno i učinkovito koriste zračnim prostorom.
 Radi postizanja navedenih ciljeva, EATMN-om, njegovim sustavima i njihovim sastavnim dijelovima podržava se pravovremena razmjena točnih i dosljednih informacija između civilne i vojne strane tijekom svih faza leta, ne dovodeći u pitanje interese sigurnosne ili obrambene politike, uključujući zahtjeve o povjerljivosti informacija.
 3.3.Projektiranje sustava i sastavnih dijelova
 3.3.1.Sustavi i sastavni dijelovi projektiraju se tako da ispunjavaju primjenjive zahtjeve u vezi sa sigurnošću i zaštitom.
 3.3.2.Sustavi i sastavni dijelovi, gledano skupno, odvojeno i u međusobnom odnosu, projektiraju su tako da postoji obrnuti odnos između vjerojatnosti da bilo koji kvar može rezultirati otkazivanjem cijelog sustava i ozbiljnosti njegovih učinaka na sigurnost usluga.
 3.3.3.Sustavi i sastavni dijelovi, gledano pojedinačno i u međusobnoj kombinaciji, projektiraju su uzimajući u obzir ograničenja povezana sa sposobnostima i učinkovitošću čovjeka.
 3.3.4.Sustavi i sastavni dijelovi projektiraju se tako da su zaštićeni od namjernih ili nenamjernih štetnih interakcija s unutarnjim i vanjskim elementima.
 3.3.5.Osoblju se na jasan, nedvosmislen i dosljedan način dostavljaju informacije potrebne za proizvodnju, ugradnju,održavanje sustava i sastavnih dijelova i rukovanje njima, kao i informacije koje se odnose na nesigurne uvjete.
 3.4.Stalna razina usluge
 Razine sigurnosti sustava i sastavnih dijelova održavaju se tijekom usluge i tijekom bilo kakvih promjena usluge.
 4.Osposobljenost kontrolora zračnog prometa
 4.1.Općenito
 Osoba koja se osposobljava za kontrolora zračnog prometa ili kontrolora zračnog prometa – studenta dovoljno je zrela u obrazovnom, fizičkom i psihičkom smislu kako bi mogla usvojiti, održavati i pokazati odgovarajuće teorijsko znanje i praktičnu vještinu.
 4.2.Teorijsko znanje
 4.2.1.Kontrolor zračnog prometa stječe i održava razinu znanja primjerenu dužnostima koje obavlja i proporcionalnu rizicima povezanim s vrstom usluge.
 4.2.2.Stjecanje i održavanje teorijskog znanja dokazuje se kontinuiranim ocjenjivanjem tijekom osposobljavanja ili odgovarajućim ispitima.
 4.2.3.Stečeno teorijsko znanje održava se na odgovarajućoj razini. To se dokazuje redovitim ocjenjivanjem ili ispitima. Učestalost ispita proporcionalna je razini rizika povezanog s vrstom usluge.
 4.3.Praktične vještine
 4.3.1.Kontrolor zračnog prometa stječe i održava praktične vještine primjerene dužnostima koje obavlja. Takve su vještine proporcionalne rizicima povezanim s vrstom usluge i obuhvaćaju, ako odgovaraju dužnostima koje se obavljaju, najmanje sljedeće:
 (a)operativne postupke;
 (b)aspekte specifične za zadaću;
 (c)neuobičajene situacije i situacije nužde;
 (d)ljudske čimbenike.
 4.3.2.Kontrolor zračnog prometa dokazuje sposobnost izvođenja povezanih postupaka i zadaća na stupnju stručnosti koji je primjeren dužnostima koje obavlja.
 4.3.3.Stečene praktične vještine održavaju se na odgovarajućoj razini. To se dokazuje redovitim ocjenjivanjima. Učestalost tih ocjenjivanja proporcionalna je razini rizika povezanog s vrstom usluge i zadaćama koje se obavljaju.
 4.4.Jezična sposobnost
 4.4.1.Kontrolor zračnog prometa dokazuje svoje znanje govora i razumijevanja engleskog jezika na stupnju koji mu omogućuje učinkovitu govornu komunikaciju samo glasom (telefonom, radiotelefonom) i u situacijama licem u lice o konkretnim i s poslom povezanim temama, uključujući situacije nužde.
 4.4.2.Kontrolor zračnog prometa jezično je osposobljen i za govor i razumijevanje nacionalnog (nacionalnih) jezika na prethodno opisanom stupnju kad je to potrebno u posebnom dijelu zračnog prostora u svrhu pružanja usluge kontrole zračnog prostora (ATS).
 4.5.Uređaji za osposobljavanje (STD)
 Kad se upotrebljava za praktično osposobljavanje o zamjećivanju situacija ili ljudskim čimbenicima ili za dokazivanje stjecanja ili održavanja praktičnih vještina, STD ima razinu učinkovitosti koja omogućuje odgovarajuće simuliranje radnih uvjeta i operativnih situacija primjerenih za osposobljavanje koje se provodi.
 4.6.Tečaj osposobljavanja
 4.6.1.Osposobljavanje se provodi tečajevima osposobljavanja, koji se mogu sastojati od teorijske i praktične nastave, uključujući, ako je primjenjivo, osposobljavanje na STD-u.
 4.6.2.Tečaj se definira i odobrava za svaku vrstu osposobljavanja.
 4.7.Instruktori
 4.7.1.Teorijsku nastavu izvode odgovarajuće kvalificirani instruktori. Oni:
 (a)imaju odgovarajuće znanje iz područja koje podučavaju i
 (b)dokazali su sposobnost upotrebe odgovarajućih nastavnih metoda.
 4.7.2.Praktičnu nastavu izvode odgovarajuće kvalificirani instruktori koji imaju sljedeće kvalifikacije:
 (a)ispunjavaju zahtjeve u pogledu teorijskog znanja i iskustva koji su primjereni nastavi koju izvode;
 (b)dokazali su sposobnost podučavanja i upotrebe odgovarajućih nastavnih metoda;
 (c)vježbali su metode podučavanja za one postupke koji su predmet poduke i
 (d)redovito polaze osposobljavanje za obnovu znanja kako bi se osigurala ažuriranost standarda poduke.
 4.7.3.Uz to, instruktori praktičnih vještina imaju ili su imali pravo rada kao kontrolori zračnog prometa.
 4.8.Ocjenjivači
 4.8.1.Osobe odgovorne za ocjenjivanje vještine kontrolora zračnog prometa:
 (a)dokazale su sposobnost ocjenjivanja uspješnosti te provođenja ispitivanja i provjera kontrolora zračnog prometa i
 (b)redovito polaze osposobljavanja za obnovu znanja kako bi se osigurala ažuriranost standarda ocjenjivanja.
 4.8.2.Ocjenjivači praktičnih vještina isto tako imaju ili su imali pravo rada kao kontrolori zračnog prometa u onim područjima u kojima provode ocjenjivanje.
 4.9.Zdravstvena sposobnost kontrolora zračnog prometa
 4.9.1.Kontrolori zračnog prometa periodično dokazuju zdravstvenu sposobnost za zadovoljavajuće obavljanje svojih dužnosti. Ispunjavanje tog zahtjeva dokazuje se odgovarajućim ocjenjivanjem, uzimajući u obzir moguće psihičko i fizičko pogoršanje stanja zbog dobi.
 4.9.2.Dokazivanje zdravstvene sposobnosti, koja uključuje fizičku i psihičku sposobnost, obuhvaća dokazivanje odsutnosti bilo kakve bolesti ili invalidnosti zbog koje osoba koja pruža usluge kontrole zračnog prometa (ATC) ne bi mogla:
 (a)pravilno obavljati zadaće potrebne za pružanje usluga ATC-a,
 (b)u bilo koje doba obavljati dužnosti koju su mu dodijeljene ili
 (c)pravilno percipirati svoj okoliš.
 4.9.3.Ako se zdravstvena sposobnost ne može u cijelosti dokazati, mogu se primijeniti mjere ublažavanja koje osiguravaju jednakovrijednu sigurnost.
 5.Pružatelji usluga i organizacije za osposobljavanje
 5.1.Usluge se pružaju samo ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:
 (a)pružatelj usluga neposredno ili posredno, na temelju sporazuma s trećim stranama, raspolaže sredstvima koja su potrebna s obzirom na veličinu i opseg usluge. Ta sredstva uključuju, među ostalim, sljedeće: sustave, objekte, uključujući napajanje, upravljačku strukturu, osoblje, opremu i njezino održavanje, dokumentaciju o zadaćama, odgovornostima i postupcima, pristup odgovarajućim podacima i vođenje evidencije;
 (b)pružatelj usluga izrađuje i održava upravljačke i operativne priručnike u vezi s pružanjem svojih usluga i djeluje u skladu s tim priručnicima. Takvi priručnici sadržavaju sve potrebne upute, informacije i postupke za operacije, za sustav upravljanja i za operativno osoblje u pogledu obavljanja njihovih dužnosti;
 (c)ovisno o vrsti aktivnosti koja se obavlja te veličini organizacije, pružatelj usluga uspostavlja i održava sustav upravljanja kojim se osigurava sukladnost s ovim bitnim zahtjevima, upravlja sigurnosnim rizicima te kontinuirano nastoji poboljšati taj sustav;
 (d)pružatelj usluga ima samo primjereno kvalificirano i osposobljeno osoblje te primjenjuje i održava programe osposobljavanja i provjere osoblja;
 (e)pružatelj usluga uspostavlja službenu komunikaciju sa svim dionicima koji mogu izravno utjecati na sigurnost njegovih usluga radi osiguravanja sukladnosti s ovim bitnim zahtjevima;
 (f)pružatelj usluga uspostavlja i provodi plan mjera za nepredviđene događaje koji obuhvaća slučajeve nužde i neuobičajene situacije koje se mogu dogoditi u vezi s njegovim uslugama;
 (g)pružatelj usluga uspostavlja sustav izvješćivanja o događajima u okviru sustava upravljanja iz točke (c) kako bi pridonio ostvarenju cilja kontinuiranog poboljšavanja sigurnosti. Sustav izvješćivanja o događajima u skladu je s Uredbom (EU) br. 376/2014 i
 (h)pružatelj usluga provjerava da su u svako doba ispunjeni zahtjevi u pogledu performansa sigurnosti svih sustava i sastavnih dijelova kojima se koristi.
 5.2.Usluge ATC-a pružaju se samo ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:
 (a)za sprečavanje umora osoblja koje pruža usluge ATC-a upotrebljava se sustav rasporeda osoblja. Takav sustav rasporeda osoblja uključuje razdoblja dužnosti, vrijeme na dužnosti i prilagođena razdoblja odmora. Ograničenjima koja se utvrde sustavom rasporeda uzimaju se u obzir svi relevantni čimbenici koji pridonose umoru, kao što su, ponajprije, pomanjkanje sna, poremećaji cirkadijskog ritma, noćni rad, nakupljeno vrijeme na dužnosti u danom razdoblju i podjela dodijeljenih zadaća među članovima posade;
 (b)za sprečavanje stresa osoblja koje pruža usluge ATC-a upotrebljavaju se obrazovni i preventivni programi;
 (c)pružatelj usluga ATC-a ima uspostavljene postupke za provjeru da kognitivne sposobnosti osoblja koje pruža usluge ATC-a nisu narušene i da im zdravstvena sposobnost nije nedostatna i
 (d)u svojem planiranju i operacijama pružatelj usluga ATC-a uzima u obzir operativna i tehnička ograničenja te načela ljudskih čimbenika.
 5.3.Usluge komunikacije, navigacije i/ili nadzora pružaju se samo ako je ispunjen sljedeći uvjet:
 pružatelj usluga pravovremeno obavješćuje odgovarajuće korisnike zračnog prostora i jedinice ATS-a o operativnom statusu (i promjenama operativnog statusa) svojih usluga koje se izvode za namjene ATS-a.
 5.4.Organizacije za osposobljavanje
 Organizacija za osposobljavanje osoblja koje pruža usluge ATC-a ispunjava sljedeće zahtjeve:
 (a)ima sva potrebna sredstva za ispunjavanje svih obveza povezanih sa svojom djelatnošću. Ta sredstva uključuju, među ostalim, sljedeće: objekte, osoblje, opremu, metodologiju, dokumentaciju o zadaćama, odgovornostima i postupcima, pristup odgovarajućim podacima i vođenje evidencije;
 (b)ovisno o osposobljavanju koje se obavlja te veličini organizacije, organizacija uspostavlja i održava sustav upravljanja radi osiguravanaja sukladnost s ovim bitnim zahtjevima, upravlja sigurnosnim rizicima te kontinuirano nastoji poboljšati taj sustav i
 (c)prema potrebi dogovara mehanizme s drugim odgovarajućim organizacijama radi osiguravanja trajne sukladnosti s ovim zahtjevima.
 6.Zrakoplovno-medicinski ispitivači i zrakoplovno-medicinski centri
 6.1.Zrakoplovno-medicinski ispitivači
 Zrakoplovno-medicinski ispitivač:
 (a)mora biti kvalificiran i imati dozvolu za obavljanje liječničke prakse;
 (b)morao je proći osposobljavanje iz zrakoplovne medicine te mora redovito polaziti osposobljavanja za obnovu znanja iz zrakoplovne medicine kako bi se osigurala ažuriranost evaluacijskih standarda i
 (c)morao je steći praktično znanje i iskustvo o uvjetima u kojima piloti obavljaju svoje dužnosti.
 6.2.Zrakoplovno-medicinski centri
 Zrakoplovno-medicinski centri moraju ispunjavati sljedeće uvjete:
 (a)moraju imati sva sredstva potrebna za ispunjavanje svih obveza povezanih s njihovim privilegijama. Ta sredstva, među ostalim, obuhvaćaju: objekte i uređaje, osoblje, opremu, alate i materijal, dokumentaciju o zadaćama, odgovornostima i postupcima, pristup odgovarajućim podacima i vođenje evidencije;
 (b)ovisno o vrsti aktivnosti koja se obavlja te veličini organizacije, moraju uspostaviti i održavati sustav upravljanja kojim se osigurava sukladnost s ovim bitnim zahtjevima, upravljati sigurnosnim rizicima te kontinuirano nastojati poboljšati taj sustav i
 (c)moraju, prema potrebi, dogovoriti mehanizme s drugim odgovarajućim organizacijama radi osiguravanja trajne sukladnosti s ovim zahtjevima.
 PRILOG IX.
 Bitni zahtjevi u pogledu bespilotnih zrakoplova
 1.Bitni zahtjevi u pogledu projektiranja, proizvodnje, održavanja i operiranja bespilotnih zrakoplova
 (a)Osoba koja upravlja bespilotnim zrakoplovom mora poznavati primjenjiva pravila Unije i nacionalna pravila o planiranim operacijama, posebno kad je riječ o sigurnosti, privatnosti, zaštiti podataka, odgovornosti, sigurnosti ili zaštiti okoliša. Ta osoba mora moći osigurati sigurnost operiranja bespilotnog zrakoplova i njegov siguran razmak od ljudi na tlu i od drugih korisnika zračnog prostora. To obuhvaća poznavanje proizvođačevih uputa za upotrebu i svih bitnih funkcionalnosti bespilotnog zrakoplova i primjenjive letačke propise te postupke u okviru ATM-a/ANS-a.
 (b)Bespilotni zrakoplovi moraju biti projektirani i konstruirani tako da su prikladni za svoju namjenu te da se njihovo upravljanje, prilagođavanje i održavanje u uvjetima za koje su projektirani može izvoditi bez ugrožavanja osoba.
 (c)Ako je potrebno ublažiti rizike koji proizlaze iz rada bespilotnog zrakoplova, a odnose na sigurnost, zaštitu, privatnost, zaštitu osobnih podataka ili okoliš, on mora imati odgovarajuća i posebna obilježja i funkcionalnosti za koja su projektno i u zadanim postavkama obzir uzeta načela privatnosti i zaštite osobnih podataka. Ovisno o potrebama, tim se obilježjima i tim funkcionalnostima moraju omogućiti laka identifikacija zrakoplova te prirode i svrhe operacije; i mora se osigurati usklađenost s primjenjivim ograničenjima, zabranama ili uvjetima, ponajprije u odnosu na operiranje u određenim geografskim zonama, dalje od određenih udaljenosti od operatora ili na određenim visinama.
 2.Dodatni bitni zahtjevi u pogledu projektiranja, proizvodnje, održavanja i operiranja bespilotnih zrakoplova iz članka 46. stavaka 1. i 2.
 Sljedeći zahtjevi moraju biti ispunjeni kako bi se osigurala zadovoljavajuća razina sigurnosti za ljude na tlu i druge korisnike zračnog prostora tijekom operiranja bespilotnog zrakoplova, uzimajući, prema potrebi, u obzir razinu rizika tog rada.
 2.1.Plovidbenost
 (a)Bespilotni zrakoplovi moraju imati projektna obilježja ili detalje za koje se iskustvom pokazalo da su sigurni za operatora ili treće strane na tlu ili u zraku.
 (b)Bespilotni zrakoplovi moraju u svim predviđenim uvjetima letenja imati integritet proizvoda proporcionalan riziku.
 (c)Bespilotni zrakoplovi moraju biti sigurno upravljivi i pokretljivi u svim predvidivim uvjetima rada, među ostalima i ako zataji jedan pogonski sustav ili, ovisno o slučaju, više njih. U obzir se moraju uzeti pitanja koja se odnose na ljudske čimbenike, osobito dostupno znanje o čimbenicima koji pridonose tome da čovjek može sigurno rukovati tom tehnologijom.
 (d)Bespilotni zrakoplov, oprema i povezana neugrađena oprema, uključujući pogonske sustave i opremu za daljinsko upravljanje bespilotnim zrakoplovom, moraju funkcionirati kako je predviđeno u svim predvidivim uvjetima rada, unutar operativnog područja za koje je zrakoplov projektiran i s dostatnom rezervom.
 (e)Sustavi bespilotnog zrakoplova, oprema i povezana neugrađena oprema, uključujući pogonske sustave i opremu za daljinsko upravljanje bespilotnim zrakoplovom, razmatrani odvojeni ili u međusobnom odnosu, moraju biti projektirani tako da su vjerojatnost stanja kvara i ozbiljnost njegova utjecaja na ljude na tlu i druge korisnike zračnog prostora proporcionalni riziku operacije, kako je procijenjeno na temelju načela utvrđenih u članku 4. stavku 2.
 (f)Sva oprema za daljinsko upravljanje bespilotnim zrakoplovima uključena u operiranje mora biti takva da olakšava letačke operacije, uključujući sredstva za pregled nad situacijom i upravljanje svim predvidivim i izvanrednim situacijama.
 (g)Organizacija odgovorna za proizvodnju i stavljanje na tržište bespilotnih zrakoplova mora dati informacije operatoru bespilotnih zrakoplova i, prema potrebi, organizaciji za održavanje o vrsti operacija za koje su bespilotni zrakoplovi projektirani, kao i o ograničenjima te informacije potrebne za njihov siguran rad, uključujući operativne i okolišne performanse, ograničenja plovidbenosti i postupke u nuždi. Te se informacije daju na jasan, dosljedan i nedvosmislen način. Operativne sposobnosti bespilotnih zrakoplova koje se mogu upotrebljavati u operacijama, a za koje nije potreban certifikat ili izjava moraju biti ograničene tako da ispunjavaju pravila zračnog prostora koja se primjenjuju na takve operacije.
 (h)Organizacije koje sudjeluju u projektiranju bespilotnih zrakoplova, motora i propelera poduzimaju mjere opreza kako bi na najmanju mjeru svele opasnosti koje nastaju u uvjetima, unutar i izvan bespilotnih zrakoplova i njihovih sustava, za koje je iskustvo pokazalo da imaju učinak na sigurnost. To obuhvaća zaštitu od ometanja elektroničkim sredstvima.
 (i)Proizvodnim procesima, materijalima i sastavnim dijelovima koji se upotrebljavaju za proizvodnju bespilotnih zrakoplova moraju se dobivati poznate i ponovljive karakteristike te performanse koje se u skladu s projektiranim karakteristikama.
 2.2.Organizacije
 Organizacije koje sudjeluju u projektiranju, proizvodnji, održavanju i operacijama bespilotnih zrakoplova te u povezanim uslugama i osposobljavanju za bespilotne zrakoplove ispunjavaju sljedeće uvjete:
 (a)organizacija mora imati sva sredstva potrebna za cjelokupni opseg svojeg posla i osiguravati sukladnost s bitnim zahtjevima i odgovarajućim detaljnim pravilima utvrđenima u skladu s člankom 47., kako je relevantno za njezinu aktivnost;
 (b)organizacija mora uspostaviti i održavati sustav upravljanja kojim se osigurava sukladnost s ovim bitnim zahtjevima, upravljati sigurnosnim rizicima te kontinuirano nastojati poboljšati taj sustav. Takav sustav upravljanja mora biti prikladan s obzirom na vrstu aktivnosti i veličinu organizacije.
 (c)Organizacija mora uspostaviti sustav izvješćivanja o događajima u okviru sustava upravljanja kako bi pridonijela ostvarenju cilja kontinuiranog poboljšavanja sigurnosti. Sustav izvješćivanja o događajima u skladu je s Uredbom (EU) br. 376/2014. Takav sustav izvješćivanja mora biti prikladan s obzirom na vrstu aktivnosti i veličinu organizacije;
 (d)organizacija mora, prema potrebi, dogovoriti mehanizme s drugim organizacijama radi osiguravanja trajne sukladnosti s odgovarajućim bitnim zahtjevima.
 2.3.Osobe koje upravljaju bespilotnim zrakoplovima
 Osoba koja upravlja bespilotnim zrakoplovom mora imati znanje i vještine potrebne da se postigne sigurnost operiranja proporcionalna riziku povezanom s vrstom operacije. Uz to, ta osoba dokazuje zdravstvenu sposobnost ako je to potrebno za ublažavanje rizika uključenih u operaciju o kojoj je riječ.
 2.4.Operacije
 Operator bespilotnog zrakoplova odgovoran je za operaciju i mora poduzeti sve prikladne mjere da osigura njezinu sigurnost.
 Let se mora obaviti u skladu s primjenjivim zakonima, propisima i postupcima kojima se uređuje obavljanje njihovih dužnosti i koji se primjenjuju na područja, zračni prostor, aerodrome ili lokacije što se planiraju upotrebljavati i, ako je primjenjivo, sustave ATM-a/ANS-a.
 (a)U operacijama s bespilotnim zrakoplovom mora se osigurati sigurnost trećih strana na tlu i drugih korisnika zračnog prometa i na najmanju mjeru svesti rizike koji se posljedica nepovoljnih vanjskih i unutarnjih uvjeta, uključujući okolišne uvjete, održavanjem prikladne udaljenosti razdvajanja u svim fazama leta.
 (b)Bespilotnim zrakoplovom smije se upravljati samo ako je u plovidbenom stanju i ako su oprema i drugi dijelovi te usluge potrebni za planiranu operaciju dostupni i upotrebljivi.
 (c)Operator bespilotnog zrakoplova mora se pobrinuti da zrakoplov ima potrebnu opremu za navigaciju, komunikaciju, nadzor, oktrivanje i izbjegavanje, kao i svu drugu opremu koja se smatra nužnom za sigurnost planiranog leta, uzimajući u obzir prirodu leta, propise iz područja zračnog prometa i zrakoplovne propise koji se primjenjuju na bilo koju fazu leta.
 3.Bitni zahtjevi u pogledu bespilotnih zrakoplova i zaštite okoliša
 Bespilotni zrakoplovi ispunjavaju zahtjeve u pogledu okolišnih performansi utvrđene u Prilogu III.
 PRILOG X.
 Korelacijska tablica
 Uredba (EZ) br. 216/2008
 Ova Uredba
 Članak 1. stavak 1.
 Članak 2. stavci 1. i 2.
 Članak 1. stavak 2.
 Članak 2. stavak 3.
 Članak 1. stavak 3.
 Članak 2. stavak 5.
 Članak 2.
 Članak 1.
 Članak 3.
 Članak 3.
 Članak 4. stavak 1. točka (a)
 Članak 2. stavak 1. točka (a)
 Članak 4. stavak 1. točka (b)
 Članak 2. stavak 1. točka (b) podtočka i.
 Članak 4. stavak 1. točka (c)
 Članak 2. stavak 1. točka (b) podtočka ii.
 Članak 4. stavak 1. točka (d)
 Članak 2. stavak 1. točka (c)
 Članak 4. stavak 2.
 Članak 2. stavak 2.
 Članak 4. stavak 3.
 Članak 2. stavak 1. točke (b) i (c)
 Članak 4. stavak 3 točka (a)
 Članak 2. stavak 1. točke (d) i (e) i stavak 2.
 ---
 Članak 2. stavak 6.
 Članak 4. stavak 3. točka (b)
 Članak 2. stavak 7.
 Članak 4. stavak 3. točka (c)
 Članak 2. stavak 1. točka (g) i stavak 2.
 Članak 4. stavci 4. i 5.
 Članak 2. stavak 3. točka (d)
 Članak 4. stavak 6.
 ---
 ---
 Članak 2. stavak 4.
 ---
 Članak 4.
 ---
 Članak 5.
 ---
 Članak 6.
 ---
 Članak 7.
 ---
 Članak 8.
 Članak 5. stavci 1., 2. i 3.
 Članci od 9. do 16.
 Članak 5. stavak 4. točke (a) i (b)
 Članak 17. stavak 2.
 Članak 5. stavak 4. točka (c)
 Članak 17. stavak 1. točka (b)
 ---
 Članak 17. stavak 1. točka (a)
 Članak 5. stavak 5.
 Članak 18.
 Članak 5. stavak 6.
 Članak 4.
 Članak 6.
 Članci od 9. do 11.
 Članak 7. stavci 1. i 2.
 Članci 19. i 20.
 Članak 8. stavak 4.
 Članak 21.
 Članak 7. stavci od 3. do 7.
 Članci od 22. do 25.
 Članak 8. stavci od 1. do 3.
 Članak 26., članak 27. stavci 1. i 2.
 ---
 Članak 27. stavak 3.
 Članak 8. stavak 5.
 Članak 28.
 Članak 8. stavak 6.
 Članak 4.
 Članak 8.a stavci od 1. do 5.
 Članci od 29. do 34.
 Članak 8.a stavak 6.
 Članak 4.
 Članak 8.b stavci od 1. do 6.
 Članci od 35. do 38., članak 39. stavci 1. i 2.
 Članak 8.b stavak 7.
 Članak 39. stavak 3. i članak 4.
 Članak 8.c stavci od 1. do 10.
 Članci od 40. do 44.
 Članak 8.c stavak 11.
 Članak 4.
 ---
 Članci od 45. do 47.
 Članak 9.
 Članci od 48. do 50.
 Članak 10. stavci od 1. do 3.
 Članak 51. stavci 1. i 2.
 ---
 Članak 51. stavci od 3. do 5.
 Članak 10. stavak 4.
 Članak 51. stavak 6.
 ---
 Članak 51. stavci od 7. do 9.
 Članak 10. stavak 5.
 Članak 51. stavak 10.
 ---
 Članak 52.
 ---
 Članak 53.
 ---
 Članak 54.
 ---
 Članak 55.
 Članak 11. stavci od 1. do 3.
 Članak 56. stavci od 1. do 3.
 Članak 11. stavci od 4. do 5.b
 ---
 Članak 11. stavak 6.
 Članak 56. stavak 4.
 Članak 12. stavak 1.
 Članak 57.
 Članak 12. stavak 2.
 ---
 Članak 13.
 Članak 58.
 Članak 14. stavci od 1. do 3.
 Članak 59.
 Članak 14. stavci od 4. do 7.
 Članak 60.
 Članak 15.
 Članak 61.
 Članak 16.
 Članak 62.
 ---
 Članak 63.
 Članak 17.
 Članak 64.
 Članak 18.
 Članak 65. stavci od 1. do 5.
 Članak 19.
 Članak 65. stavci od 1. do 5.
 Članak 20.
 Članak 66.
 Članak 21.
 Članak 67.
 Članak 22. stavak 1.
 Članak 65. stavak 6.
 Članak 22. stavak 2.
 Članak 65. stavak 7.
 Članak 22.a
 Članak 68.
 Članak 22.b
 Članak 69.
 Članak 23.
 Članak 70. stavci 1. i 2.
 ---
 Članak 70. stavak 3.
 Članci 24. i 54.
 Članak 73.
 Članak 25.
 Članak 72.
 Članak 26.
 Članak 74.
 ---
 Članak 75.
 ---
 Članak 76.
 Članak 27. stavci 1. do 3.
 Članak 77. stavci 1. do 3.
 ---
 Članak 77. stavci 4. do 6.
 ---
 Članak 78.
 ---
 Članak 79.
 ---
 Članak 80.
 Članak 28. stavci 1. i 2.
 Članak 81. stavci 1. i 2.
 ---
 Članak 81. stavak 3.
 Članak 28. stavci 3. i 4.
 Članak 81. stavci 4. i 5.
 Članak 29. stavci 1. i 2.
 Članak 82. stavci 1. i 2.
 Članak 29. stavak 3.
 ---
 Članak 30.
 Članak 83.
 Članak 31.
 Članak 84.
 Članak 32. stavak 1.
 Članak 108. stavak 3.
 Članak 32. stavak 2.
 Članak 108. stavak 5.
 Članak 33.
 Članak 85. stavci od 1. do 5.
 ---
 Članak 85. stavak 6.
 Članak 34. stavak 1.
 Članak 86. stavci 1. i 2.
 ---
 Članak 86. stavak 3.
 Članak 34. stavci 2. i 3.
 Članak 86. stavci 4. i 5.
 Članak 35.
 Članak 87.
 Članak 36.
 Članak 88.
 Članak 37. stavci od 1. do 3.
 Članak 89. stavci od 1. do 3.
 ---
 Članak 89. stavak 4.
 ---
 Članak 90.
 Članak 38. stavci od 1. do 3.
 Članak 91. stavci od 1. do 3.
 ---
 Članak 91. stavak 4.
 Članak 39.
 ---
 ---
 Članak 92.
 Članak 40.
 Članak 93.
 Članak 41.
 Članak 94.
 Članak 42.
 Članak 95.
 Članak 43.
 Članak 96.
 Članak 44.
 Članak 97.
 Članak 45.
 Članak 98.
 Članak 46.
 Članak 99.
 Članak 47.
 Članak 100.
 Članak 48.
 Članak 101.
 Članak 49.
 Članak 102.
 Članci 50. i 51.
 Članak 103.
 Članak 52. stavci od 1. do 3.
 Članak 104.
 Članak 52. stavak 4.
 Članak 65. stavak 6.
 Članak 53. stavci 1. i 2.
 Članak 105. stavci 1. i 2.
 Članak 53. stavak 3.
 Članak 65. stavak 6.
 Članak 54.
 Članak 73.
 Članak 55.
 Članak 71.
 Članak 56.
 Članak 106.
 Članak 57.
 Članak 107.
 Članak 58. stavci 1. i 2.
 Članak 108. stavci 1. i 2.
 Članak 58. stavak 3.
 Članak 108. stavak 4.
 Članak 58. stavak 4.
 Članak 121. stavak 2.
 Članak 59. stavci od 1. do 4.
 Članak 109. stavci od 1. do 4.
 ---
 Članak 109. stavak 5.
 Članak 59. stavci od 5. do 11.
 Članak 109. stavci od 6. do 12.
 Članak 60.
 Članak 110.
 Članak 61.
 Članak 111.
 ---
 Članak 112.
 Članak 62.
 Članak 113.
 Članak 63.
 Članak 114.
 Članak 64. stavci od 1. do 5.
 Članak 115. stavci od 1. do 5.
 ---
 Članak 115. stavak 6.
 Članak 65.
 Članak 116.
 Članak 65.a
 ---
 ---
 Članak 117.
 Članak 66.
 Članak 118.
 ---
 Članak 119.
 Članak 67.
 ---
 Članak 68.
 Članak 120.
 ---
 Članak 121. stavak 1.
 Članak 58. stavak 4.
 Članak 121. stavak 2.
 Članak 69.
 ----
 ---
 Članak 122.
 ---
 Članak 123.
 ---
 Članak 124.
 ---
 Članak 125.
 ---
 Članak 126.
 Članak 70.
 Članak 127.