text:
 |
 52012PC0112
 Návrh NAŘÍZENÍ RADY o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 /* COM/2012/0112 final - 2012/0051 (NLE) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 · Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) v řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkajícím se platného antidumpingového cla uloženého na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky.
 · Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení.
 · Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 130/2006 na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 23, 27.1.2006, s. 1), naposledy pozměněné nařízením Rady (EU) č. XX/2012 (Úř. věst. LXX, XX.YY.2012, s.x.).
 · Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh.
 2. KONZULTACE SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 · Konzultace se zúčastněnými stranami
 Zúčastněné strany dotčené tímto řízením měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy.
 · Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 Nebylo třeba využít externích odborných konzultací.
 · Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 · Shrnutí navrhovaných opatření Dne 26. ledna 2011 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky. Na základě přezkumného šetření byl u kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky zjištěn přetrvávající dumping, který by v případě zrušení antidumpingových opatření výrobnímu odvětví Unie opětovně působil újmu. Dále bylo zjištěno, že zachování opatření by nebylo v rozporu se zájmem Unie. Proto se navrhuje, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení, kterým mají být prodloužena opatření, jež jsou v současné době uložena na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky, a které by mělo být vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie do 24. dubna 2012.
 · Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství.
 · Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto nepoužije.
 · Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:
 Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni.
 Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Unie, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět.
 · Volba nástrojů
 Navrhované nástroje: nařízení.
 Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: Výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti.
 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Návrh nemá žádný dopad na rozpočet Unie.
 2012/0051 (NLE)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ RADY
 o uložení konečného antidumpingového cla
 na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky na
 základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst.
 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování
 Evropské unie,
 s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým
 dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1]
 (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl.
 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
 s ohledem na návrh předložený Evropskou
 komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 A. POSTUP
 1. Předchozí
 šetření a platná opatření
 (1) Nařízením (ES) č.
 130/2006[2] (dále jen „původní
 nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny
 vinné pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) v
 rozmezí od 0 % do 34,9 %. Je třeba připomenout, že sazba
 konečného antidumpingového cla uloženého v případě kyseliny
 vinné, kterou vyrábí čínský vyvážející výrobce Hangzhou Bioking
 Biochemical Engineering Co., Ltd. (dále jen „společnost Hangzhou
 Bioking“), činí 0 % a u ostatních čínských vyvážejících
 výrobků se pohybuje mezi 4,7 % a 34,9 %.
 (2) V návaznosti na přezkum,
 který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení
 Rada dne 22. února 2008 nařízením (ES) č. 150/2008[3]
 rozsah působnosti výše uvedených opatření změnila.
 (3) V návaznosti na
 přezkum stávajících opatření vztahujících se na společnost Hangzhou
 Bioking, který byl zahájen podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č.
 1515/2001 s ohledem na zprávu odvolacího orgánu WTO nazvanou „Mexiko –
 konečná antidumpingová opatření na hovězí maso a rýži“[4],
 která v odstavcích 305 a 306 stanoví, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl
 v rámci původního šetření zjištěn dumping, musí být
 vyloučen z působnosti konečného opatření uloženého
 v důsledku takového šetření a nemůže být
 předmětem přezkumu administrativních a změněných
 okolností, Rada dne XX. dubna 2012 nařízením (EU) č. XXX/2012[5]
 změnila opatření týkající se společnosti Hangzhou Bioking.
 (4) Na šetření, na jehož
 základě byla původním nařízením uložena opatření, bude dále
 odkazováno jako na „původní šetření“.
 2. Žádost o přezkum
 před pozbytím platnosti
 (5) Po zveřejnění
 oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti[6] platných
 antidumpingových opatření obdržela Komise dne 27. října 2009
 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před
 pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního
 nařízení. Žádost podali tito výrobci (dále jen „žadatelé“): Distillerie
 Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro
 Distillerie S.r.l. a Comercial Quimica Sarasa s.l., kteří představují
 podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové
 výroby kyseliny vinné v Unii.
 (6) Žádost byla
 odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz kyseliny
 vinné pocházející z Číny pozbyla platnosti, vedlo by to
 pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a újmy působené
 výrobnímu odvětví Unie.
 3. Zahájení přezkumu
 před pozbytím platnosti
 (7) Komise po konzultaci
 s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení
 přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné
 důkazy, a dne 26. ledna 2011 oznámila prostřednictvím
 zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské
 unie[7] (dále jen „oznámení
 o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím
 platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního
 nařízení.
 4. Paralelní případy
 (8) Dne 29. července 2011
 Komise rovněž informovala o zahájení antidumpingového řízení[8]
 podle článku 5 týkajícího se dovozu kyseliny vinné pocházející z
 Číny, omezeného na jednoho čínského vyvážejícího výrobce,
 společnost Hangzhou Bioking.
 (9) Týž den oznámila Komise
 zahájení částečného prozatímního přezkumu[9]
 podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který se týkal
 antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz kyseliny vinné
 pocházející z Číny a který se omezoval na posouzení dumpingu, pokud
 jde o dva čínské vyvážející výrobce, jmenovitě Changmao Biochemical
 Engineering Co., Ltd, Changzhou City, a Ninghai Organic Chemical Factory,
 Ninghai.
 5. Šetření
 5.1. Období přezkumného
 šetření a posuzované období
 (10) Šetření týkající se
 přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. ledna 2010 do
 31. prosince 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
 Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti
 přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007
 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
 5.2. Strany dotčené
 šetřením
 (11) O zahájení přezkumu
 před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele,
 další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o
 nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce
 dotčené vyvážející země.
 (12) Zúčastněné
 strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o
 slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
 (13) Vzhledem k zjevně
 vysokému počtu vyvážejících výrobců z Číny, dovozců v Unii,
 kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na
 šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v
 oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Aby
 mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek
 vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního
 nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění
 oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace
 požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
 (14) S ohledem na obdržené
 odpovědi bylo rozhodnuto, že se v případě výrobců
 v Unii použije výběr vzorku. Dovozci v Unii, kteří nejsou s
 nikým ve spojení, v rámci tohoto šetření nespolupracovali. Pokud jde
 o vyvážející výrobce z Číny, ochotu spolupracovat na šetření
 projevili pouze dva vyvážející výrobci. Proto bylo rozhodnuto, že v případě
 vyvážejících výrobků není výběr vzorku třeba provádět.
 (15) Informace požadované v
 oznámení o zahájení přezkumu poskytlo a se zařazením do vzorku
 souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací, které tito
 výrobci v Unii poskytli, vybrala Komise vzorek čtyř výrobců
 v Unii, kteří byli shledáni reprezentativními zástupci výrobního
 odvětví Unie, pokud jde o objem prodeje obdobného výrobku v Unii. Celkový
 objem jejich prodeje představoval 61 % objemu prodeje na trhu Unie.
 (16) Odpovědi na dotazník
 zaslali čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, dva uživatelé v
 Unii a dva vyvážející výrobci z Číny. Dva spolupracující výrobci v Unii
 navíc poskytli požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy.
 (17) Vývoz uskutečněný
 společností Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v
 původním šetření bylo nulové, byl z analýzy újmy i dumpingu, jakož i
 z analýzy pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a rizika
 obnovení újmy v důsledku dumpingového dovozu vyloučen. Analýza v
 rámci tohoto přezkumu byla proto založena na vývozu dotčeného výrobku
 z Číny do Unie v průběhu období přezkumného šetření,
 který je v tomto nařízení rovněž označován jako „vývoz
 podléhající opatřením“, avšak s vyloučením vývozu, který
 uskutečnil výrobce společnost Hangzhou Bioking.
 (18) Komise si opatřila a
 ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro
 určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a
 výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se
 uskutečnily v prostorách těchto společností:
 a) Výrobci v Unii:
 –
 Comercial Quimica Sarasa S.L.,
 –
 Alcoholera Vinícola Europea S.A.,
 –
 Distillerie Mazzari S.p.a.,
 –
 Distillerie Bonollo S.p.a.;
 b) Vyvážející výrobci v Číně:
 –
 Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,
 –
 Ninghai Organical Chemical Factory;
 c) Uživatelé
 –
 Danisco A/S,
 –
 Kerry (NL) B.V.;
 d) Výrobce ve srovnatelné zemi
 –
 Tarcol S.A., Argentina.
 B. DOTČENÝ VÝROBEK
 A OBDOBNÝ VÝROBEK
 (19) Výrobek, který je
 předmětem tohoto přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve
 smyslu definice v nařízení (ES) č. 150/2008, které v souladu
 s výše uvedeným vysvětlením mění oblasti působnosti
 opatření, která byla zavedena původním nařízením. Dotčeným
 výrobkem je kyselina vinná, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou
 optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním
 roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, pocházející z Číny, v
 současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918 12 00 90) (dále jen
 „dotčený výrobek“).
 (20) Přezkumné šetření
 stejně jako původní šetření potvrdilo, že dotčený výrobek
 dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci
 na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním
 odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální
 a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve
 smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
 C. PRAVDĚPODOBNOST
 POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
 1. Předběžné poznámky
 (21) V souladu s čl. 11
 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné,
 že v případě, že stávající opatření pozbudou platnosti,
 dumping přetrvá nebo se obnoví.
 (22) Jak je uvedeno ve
 13. bodě odůvodnění, vzhledem k potenciálně vysokému
 počtu vyvážejících výrobců zahrnutých do tohoto přezkumu se v
 oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku.
 Z dvaceti známých vyvážejících výrobců se přihlásily a byly
 ochotné spolupracovat pouze dvě společnosti, které obě požívají
 zacházení jako v tržním hospodářství. Tyto dvě společnosti
 v průběhu období přezkumného šetření představují
 většinu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie, s
 vyloučením vývozu, který uskutečnila společnost Hangzhou
 Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním
 šetření bylo nulové.
 2. Dumping dovozu během
 období přezkumného šetření
 2.1. Srovnatelná země
 (23) Vzhledem k tomu, že Čína
 je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7
 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro
 vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním
 hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné
 hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím
 („srovnatelná země“).
 (24) Stejně jako v
 původním šetření byla pro účely určení běžné hodnoty
 za srovnatelnou zemi navržena Argentina. Zúčastněným stranám byla
 poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k
 vhodnosti této volby.
 (25) Jeden velkoodběratel
 kyseliny vinné upozornil na určitá omezení, která volba Argentiny za
 srovnatelný trh představuje, a tvrdil, že by Argentina neměla být
 jediným měřítkem pro účely určení běžné hodnoty. Dotčená
 strana poukazovala zejména na údajné rozdíly ve výrobním procesu
 v Číně a Argentině, na omezený rozsah roční produkce v
 porovnání se světovou produkcí a na kolísání směnných kurzů.
 Žádné z těchto tvrzení však nebylo doloženo.
 (26) Rozdílnost výrobních
 procesů v Argentině a Číně a výsledný vliv na náklady a
 ocenění dotčeného výrobku byly každopádně zváženy již
 v rámci původního šetření a bylo zjištěno, že na
 srovnatelnost výrobků, které byly shledány obdobnými, nemají vliv.
 Vzhledem k tomu, že tvrzení velkoodběratele nezahrnovala žádný nový
 poznatek a nebyla nijak doložena, byl tento argument zamítnut. Závěry
 stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti tak potvrzují
 zjištění původního šetření, že rozdíly ve výrobních procesech
 neměly dopad na srovnatelnost výrobků.
 (27) Omezená velikost roční
 produkce v Argentině v porovnání s produkcí kyseliny vinné na
 světovém trhu není argument, který by byl při posuzování, zda je
 konkrétní trh vhodný pro učení běžné hodnoty na srovnatelném trhu,
 relevantní. Šetření ve skutečnosti potvrdilo, že Argentina disponuje
 otevřeným a konkurenčním trhem, na němž působí
 přinejmenším dva subjekty. Z těchto důvodů bylo toto
 tvrzení zamítnuto.
 (28) Argument značných
 kurzových výkyvů mezi regiony nebyl opodstatněný. Kromě toho
 nebylo v rámci šetření na místě zjištěno nic, co by poukazovalo
 na jakékoli narušení měnových kurzů mezi regiony. Z těchto
 důvodů bylo toto tvrzení rovněž zamítnuto.
 (29) Stejně
 jako v původním šetření se tak dospělo k závěru, že
 Argentina je vhodnou srovnatelnou zemí, na jejímž základě se určí
 běžná hodnota.
 (30) Byly kontaktovány dvě
 známé argentinské společnosti, avšak pouze jedna souhlasila, že bude
 spolupracovat, že odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Při
 určování běžné hodnoty byly použity údaje týkající se této společnosti.
 2.2. Běžná
 hodnota
 (31) V případě obou
 společností, kterým bylo v původním šetření přiznáno
 zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota určena
 na základě příslušných údajů týkajících se těchto společností.
 V souladu s článkem 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je
 prodej kyseliny vinné nezávislým odběratelům na domácím trhu v období
 přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku ke
 spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu
 dotčeného výrobku do Unie.
 (32) Pro jednu společnost, jíž
 bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, musela být
 běžná hodnota zjištěna početně, neboť její prodej na
 domácím trhu nebyl v souladu s vysvětlením ve 31. bodě
 odůvodnění dostatečný, aby jej bylo možné považovat za
 reprezentativní. Proto byla běžná hodnota vypočtena na základě
 prodejních, správních a režijních nákladů společnosti a zisku
 domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku.
 (33) Jelikož u druhé
 společnosti, které bylo přiznáno zacházení jako v tržním
 hospodářství, byl prodej na domácím trhu reprezentativní a v běžném
 obchodním styku, byla běžná hodnota této společnosti určena na
 základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu.
 (34) Pokud jde o společnosti,
 kterým nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako
 v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a)
 základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě
 informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi.
 (35) Domácí prodej nezávislým
 odběratelům ve srovnatelné zemi byl proto rovněž posuzován v
 souladu s kritériem vymezeným v článku 2 základního nařízení. Komise
 mohla ověřit, že tento prodej byl proveden v dostatečných
 množstvích a v běžném obchodním styku, a bylo jej tedy možné použít pro
 určení běžné hodnoty u společností, kterým nebylo přiznáno
 zacházení jako v tržním hospodářství.
 2.3. Vývozní cena
 (36) Všechny prodeje na vývoz do Unie, které uskutečnili
 spolupracující vyvážející výrobci, byly uskutečněny přímo
 nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst.
 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě
 skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.
 (37) V případě
 vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v Číně byly
 informace získány z dovozních statistik, které jsou k dispozici
 v databázi 14-6.
 2.4. Srovnání
 (38) Srovnání mezi běžnou
 hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
 (39) Pro účely zajištění
 spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících
 vyvážejících výrobků, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10
 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým
 rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech,
 které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
 (40) Aby bylo srovnání běžné
 hodnoty ze závodu ve srovnatelné zemi a vývozní ceny v souladu s
 37. bodem odůvodnění spravedlivé, byly vývozní ceny CIF upraveny
 na ceny ze závodu za použití údajů shromážděných během inspekcí
 na místě.
 2.5. Dumpingové rozpětí
 (41) V souladu
 s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové
 rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné
 běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
 (42) V případě
 spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým bylo v původním
 šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se
 při tomto srovnání zjistilo, že u uvedených společností dumping
 pokračuje, i když na mírně nižší úrovni.
 (43) Vypočítané zbytkové clo
 poukazovalo na významné dumpingové rozpětí, které dokonce převyšuje
 rozpětí zjištěné v původním šetření.
 3. Pravděpodobnost
 pokračování dumpingu
 (44) Kromě analýzy existence
 dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též
 prošetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu.
 (45) V této souvislosti byly
 analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Číny, výrobní
 kapacita a volná kapacita v Číně, přitažlivost trhu Unie a
 jiných třetích zemí.
 3.1. Objem
 a ceny dumpingového dovozu z Číny
 (46) Poté, co byla v lednu
 2006 uložena konečná opatření, se dumpingový dovoz z Číny i
 nadále zvyšoval, z 3 034 tun v roce 2007 na 3 649 tun v období přezkumného
 šetření, což představuje zvýšení o přibližně 20 %.
 Souběžně dosáhl podíl dumpingového dovozu z Číny na trhu za
 posuzované období 1,0 procentního bodu z 12,6 % v roce 2007 na 13,5 %
 v období přezkumného šetření.
 (47) Během téhož období
 zůstaly ceny dumpingového dovozu z Číny relativně stabilní, mezi
 lety 2007 a 2008 došlo k jejich zvýšení o 12, 6 %, po kterém následoval v
 roce 2009 pokles, který pokračoval i v období přezkumného
 šetření, kdy ceny dosáhly úrovně z roku 2007.
 3.2. Výrobní
 kapacita a volná kapacita v Číně
 (48) Pokud jde o celkovou výrobní
 kapacitu kyseliny vinné v Číně, je z různých zdrojů
 veřejně dostupných informací[10] patrné, že
 výrobní kapacita na čínském domácím trhu z velké části převyšuje
 poptávku.
 (49) Celková výrobní kapacita v
 Číně se při zohlednění informací, které byly získány na
 místě během šetření a při průzkumech trhu[11],
 odhaduje na přibližně 25 000 tun. Čínský trh je
 v porovnání s volnou kapacitou v Číně a s odhadovanou
 spotřebou 5 000 tun malý.
 (50) Kromě toho se objevují
 jasné náznaky, že kapacita v Číně je ještě vyšší než 25 000
 tun. Porovnáme-li údaje za původní období šetření a stávající období
 přezkumného šetření, celková kapacita obou spolupracujících
 vyvážejících čínských vývozů se zvýšila o více než 200 %. Odpovídající
 volná kapacita byla přibližně 20% celkové kapacity v období
 přezkumného šetření.
 (51) Z údajů
 získaných z výtahů ze zpráv uvedených ve 48. bodě
 odůvodnění a z veřejně dostupných informací vyplývá,
 že v roce 2007 byly založeny přinejmenším dvě nové společnosti
 zabývající se výrobou kyseliny vinné.
 (52) Z těchto důvodů
 je zřejmé, že je kapacita v Číně v porovnání s domácí
 spotřebou nepřiměřená, což potvrzuje, že čínští
 výrobci nutně potřebují posilnit své postavení na vývozních trzích.
 3.3. Přitažlivost trhu Unie a
 jiných třetích zemí
 (53) Podle informací,
 které byly získány od spolupracujících čínských společností, je
 úroveň cen účtovaný do třetích zemí v souladu s úrovní cen,
 které by tyto společnosti mohly získat na trhu Unie. Jak je uvedeno výše,
 existuje na čínském domácím trhu značný přebytek výrobní
 kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt
 alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.
 (54) Trh Unie je největším
 trhem na světě s přibližně 40 % světové
 spotřeby kyseliny vinné a nadále se rozvíjí, jak je uvedeno v 60.
 bodě odůvodnění. Z informací shromážděných během
 šetření je rovněž jasné, že čínské společnosti projevily
 značný zájem rozvinout svou přítomnost na největším
 světovém trhu a udržet si významný podíl na trhu Unie.
 4. Závěr týkající se
 pravděpodobnosti pokračování dumpingu
 (55) Na
 základě výše uvedených zjištění lze dospět k závěru, že
 významný objem dovozu z Číny je stále prováděn za dumpingové ceny a
 že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k
 potenciální volné kapacitě v Číně, k novým výrobcům,
 kteří se objevili na čínském trhu, a ke skutečnosti, že trh Unie
 je největším trhem na světě s atraktivní úrovní cen lze
 dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla
 platnosti, čínští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za
 dumpingové ceny ještě zintenzivnili.
 D. DEFINICE VÝROBNÍHO
 ODVĚTVÍ UNIE
 (56) V
 průběhu období přezkumného šetření vyrábělo obdobný
 výrobek devět výrobců v Unii. Šest z těchto devíti výrobců
 při šetření plně spolupracovalo, odevzdalo formuláře a
 požádalo o zařazení do vzorku. Bylo zjištěno, že těchto
 šest výrobců představuje podstatnou část, v tomto
 případě více než 73 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
 Jak je zmíněno v 57. bodě odůvodnění, všech devět
 výrobců, kteří poskytli údaje v žádosti o přezkum, je dále
 označováno jako „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a
 čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
 (57) Pro účely analýzy újmy
 byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
 –
 makroekonomické prvky (výroba, kapacita, využití
 kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst,
 zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání
 účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni
 celkové výroby Unie na základě informací, jež byly shromážděny od
 výrobců, kteří vystoupili v souvislosti s výběrem vzorku, a u
 ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z žádosti o
 přezkum,
 –
 analýza mikroekonomických prvků
 (průměrné jednotkové ceny zásob, mzdy, ziskovost, návratnost
 investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla
 provedena na základě informací, které poskytli výrobci v Unii
 zařazení do vzorku.
 (58) Je třeba poznamenat, že
 pro trh Unie s kyselinou vinnou je charakteristický relativně malý
 počet výrobců, především malých a středních podniků,
 které se nacházejí v Itálii a Španělsku. S výjimkou jednoho výrobce, který
 je usazen ve Španělsku a který vyrábí pouze kyselinou vinnou, jsou všichni
 ostatní výrobci vertikálně integrováni a jejich hlavní činností je
 výroba alkoholu z vinných kalů, tedy proces, v němž kyselina
 vinná figuruje jako vedlejší produkt.
 E. SITUACE NA TRHU UNIE
 1. Spotřeba
 na trhu Unie
 (59) Spotřeba
 v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby na trhu
 Unie, databáze čínského vývozu a údajů o objemu dovozu na trh EU
 získaných od Eurostatu a – pokud jde o další výrobce v Unii – na základě
 odhadů vycházejících ze žádosti o přezkum.
 (60) Spotřeba kyseliny vinné
 v Unii mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vzrostla o
 11 %. Přesněji zřejmá poptávka klesla od roku 2007 do roku
 2009 o 15 %. Spotřeba Unie v průběhu období
 přezkumného šetření však dosáhla 29 964 tun, což ve srovnání s předchozím
 rokem představuje významný nárůst o 26 procentních bodů. Toto
 zvýšení lze vysvětlit značnou pružností cen kyseliny vinné. Pokud
 jsou ceny nízké, jak tomu bylo v období přezkumného šetření,
 může být kyselina vinná používána i pro další účely jako náhrada za
 suroviny pro chemickou výrobu, jako je kyselina citronová a jablečná,
 čímž se vysvětluje zvýšení její celkové spotřeby v Unii.
 Tabulka 1
 || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Celková spotřeba EU (v tunách) || 26 931 || 25 333 || 22 983 || 29 964
 Index || 100 || 94 || 85 || 111
 Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze čínského vývozu, Eurostat
 2. Objem, podíl na trhu
 a ceny dovozu z Číny
 2.1. Objem a podíl na trhu
 (61) Celkový objem dovozu
 dotčeného výrobku z Číny do Unie se během posuzovaného období
 zvýšil o 45 %. V průběhu období přezkumného šetření
 dosáhl 8 495 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 28,4 %.
 (62) Objem dovozu kyseliny vinné
 pocházející od čínských vývozců, který je předmětem
 antidumpingových opatření, do Unie v období přezkumného šetření
 vzrostl o 20 % a dosáhl 3 649 tun, což odpovídá podílu na trhu ve
 výši 12,2 % oproti 11,3 % na začátku posuzovaného období.
 Zbývající dovoz ve výši 4 846 tun uskutečnil čínský vývozce, na
 nějž se vztahuje nulová sazba a který rovněž zvýšil svůj podíl
 na celkovém čínském vývozu do Unie během posuzovaného období (+9
 procentních bodů).
 Tabulka 2
 || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Objem dovozu z Číny, který podléhá opatřením, (v tunách) || 3 035 || 3 042 || 2 945 || 3 649
 Index=100 || 100 || 100 || 97 || 120
 Podíl dovozu z Číny, který podléhá opatřením || 11,3 % || 12,0 % || 12,8 % || 12,2 %
 Index=100 || 100 || 106 || 113 || 107
 2.2. Ceny a cenové podbízení
 (63) V následující tabulce je
 znázorněn vývoj průměrných cen CIF na hranici EU v
 případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením, a
 příslušné průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie.
 Tabulka 3
 || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Ceny čínského dovozu (EUR/tunu), který podléhá opatřením || 1 834 || 2 060 || 1 966 || 1 819
 Index=100 || 100 || 112 || 107 || 99
 Zdroj: odpovědi na dotazník, údaje podle čl. 14 odst. 6
 (64) Průměrná jednotková
 prodejní cena čínského vývozu podléhajícího opatřením na úrovni cen
 CIF činila v období přezkumného šetření 1 819 EUR/t,
 což v rámci posuzovaného období odpovídá nárůstu o 20 %.
 (65) Pokud jde o prodejní cenu
 kyseliny vinné na trhu Unie během období přezkumného šetření,
 bylo provedeno srovnání mezi cenami kyseliny vinné vyráběné a prodávané výrobním
 odvětvím Unie a cenami v případě dovozu z Číny,
 který podléhá opatřením. Uvedenými prodejními cenami výrobního
 odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým odběratelů,
 které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu,
 tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a
 rabatů. Tyto ceny byly srovnány s cenami, které účtují výše uvedení
 čínští vyvážející výrobci bez slev a rabatů, a podle potřeby
 upravenými na cenu CIF na hranice Unie, s dalším nutným očištěním o
 náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. Vážená průměrná
 prodejní cena v Unii během období přezkumného šetření
 činila 2 496 EUR/t.
 (66) Srovnání podle jednotlivých
 typů ukázalo, že v průběhu období přezkumného šetření
 byl dovoz zboží z Číny, který podléhá opatřením, v Unii prodáván
 za ceny, které se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie, a
 to průměrně o 32,6 %.
 3. Dovoz z jiných třetích
 zemí
 (67) V následující tabulce je
 znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného
 období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny
 tohoto dovozu.
 Tabulka 4
 || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Objem dovozu z jiných zemí (v tunách) || 590 || 135 || 156 || 845
 Index=100 || 100 || 23 || 26 || 143
 Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu || 2,2 % || 0,5 % || 0,7 % || 2,8 %
 Index=100 || 100 || 24 || 31 || 129
 Cena dovozu (EUR/t) || 2 503 || 2 874 || 2 300 || 2 413
 Zdroj: Eurostat, databáze 14–6
 (68) Objem dovozu kyseliny vinné z
 jiných třetích zemí do EU se v posuzovaném období zvýšil o 43 %
 a v období přezkumného šetření dosáhl výše 845 tun. Ceny tohoto
 dovozu jsou poměrně vysoké a jsou významně vyšší než ceny
 uplatňované v případě Číny a pouze mírně nižší než
 průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie. Vývoz z jiných
 třetích zemí však lze považovat za okrajový, neboť během období
 přezkumného šetření představoval navzdory prudkému procentnímu
 nárůstu na konci posuzovaného období pouze 2,8 % podílu na trhu.
 4. Hospodářská situace
 výrobního odvětví Unie
 (69) Podle čl. 3 odst. 5
 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny
 příslušné hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují
 stav výrobního odvětví Unie.
 4.1. Předběžné poznámky
 (70) Jak je uvedeno v 57.
 bodě odůvodnění, byly vzhledem ke skutečnosti, že pro
 účely analýzy újmy byl v případě výrobního odvětví
 Unie použit výběr vzorku, ukazatele újmy stanoveny na dvou úrovních.
 4.2. Makroekonomické prvky
 a) Výroba
 (71) Výroba v Unii klesla o
 5 % mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření.
 Konkrétně došlo v daném případě ke zvýšení o 19 procentních
 bodů mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření na zhruba
 30,5 tisíc tun, které následovalo po prudkém poklesu ve výši 14 % mezi
 rokem 2007 a 2009. Zvýšená úroveň výroby umožnila výrobnímu odvětví
 Unie udržet zvýšení výrobních nákladů na určité úrovni a měla
 pozitivní dopad na celkovou ziskovost výrobního odvětví Unie.
 Tabulka 5
 || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Objem výroby (v tunách) || 29 000 || 27 500 || 25 000 || 30 588
 Index=100 || 100 || 95 || 86 || 105
 Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
 b) Výrobní kapacita a využití kapacity
 (72) Výrobní kapacita výrobního
 odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 2 %.
 (73) Míra využití kapacity
 činila v roce 2007 63 %, v roce 2009 poklesla na 56 % a
 v období přezkumného šetření dosáhla 68 %. Nižší míra
 využití v roce 2009 odráží negativní dopady krize. Celkové využití kapacity během
 posuzovaného období vzrostlo o 8 %, což přispělo k dalšímu
 snížení fixních nákladů.
 Tabulka 6
 || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Výrobní kapacita (v tunách) || 46 000 || 46 000 || 45 000 || 45 000
 Index=100 || 100 || 100 || 98 || 98
 Využití kapacity || 63 % || 60 % || 56 % || 68 %
 Index=100 || 100 || 95 || 88 || 108
 Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
 c) Objem prodeje
 (74) Objem prodeje výrobců v
 Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, v období
 přezkumného šetření mírně vzrostl o 1 %. Nejprve došlo mezi
 rokem 2007 a 2008 ke snížení o 11 %, po kterém následoval další pokles o
 9 % v roce 2009 a na konci na konci posuzovaného období bylo dosaženo
 téměř stejné úrovně jako na začátku posuzovaného období,
 což ukazuje na velké rozdíly především v důsledku hospodářské
 krize z let 2008 a 2009.
 Tabulka 7
 || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách) || 20 489 || 18 165 || 16 709 || 20 623
 Index=100 || 100 || 89 || 82 || 101
 Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
 d) Podíl na trhu
 (75) V průběhu
 posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 7,3 procentních bodů podílu na
 trhu, který poklesl ze 76,1 % v roce 2007 na 68,8 % v období
 přezkumného šetření. Tato ztráta odráží skutečnost, že i
 přes nárůst spotřeby nebyl prodej výrobního odvětví Unie v
 posuzovaném období s to dosáhnout stejného tempa, nicméně
 zůstával stabilní.
 Tabulka 8
 || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Podíl výrobců v Unii na trhu || 76,1 % || 71,7 % || 72,7 % || 68,8 %
 Index=100 || 100 || 94 || 95 || 90
 Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
 e) Růst
 (76) Mezi
 rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zůstal objem prodeje
 výrobního odvětví Unie na trhu Unie navzdory poklesu spotřeby Unie o
 11 % stabilní a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o
 10 %. Z toho lze vyvodit, že výrobci v Unii nebyli s to využít
 případného růstu trhu.
 f) Zaměstnanost
 (77) Míra zaměstnanosti
 výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného
 šetření vykazuje pokles o 28 %. Počet zaměstnaných osob
 přesněji výrazně poklesl z 320 v roce 2007 a 2008 na 280 v roce
 2009 a 230 v období přezkumného šetření. Propad v roce 2009 je
 odrazem restrukturalizačních snah řady výrobců v Unii.
 Tabulka 9
 || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Zaměstnanost (osoby) || 320 || 320 || 280 || 230
 Index=100 || 100 || 100 || 88 || 72
 Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
 g) Produktivita
 (78) Produktivita pracovních sil
 výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na
 zaměstnance a rok, v průběhu posuzovaného období vzrostla o
 47 %. To odráží skutečnost, že výroba vzrostla o 5 %, zatímco
 míra zaměstnanosti se snížila o 28 %, a svědčí o vyšší
 efektivitě výrobního odvětví Unie. Je to obzvláště patrné v
 období přezkumného šetření, kdy výroba rostla a úroveň
 zaměstnanosti se i nadále snižovala a produktivita byla o 48 procentních
 bodů vyšší než v roce 2009.
 Tabulka 10
 || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Produktivita (v tunách na zaměstnance) || 90 || 85 || 89 || 132
 Index=100 || 100 || 94 || 99 || 147
 Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
 4.3. Údaje týkající se výrobců
 z Unie zařazených do vzorku
 h) Činitele
 ovlivňující prodejní ceny
 (79) Roční průměrné
 prodejní ceny na trhu Unie, za které výrobci zařazení do vzorku prodávají
 odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vzrostly mezi rokem 2007 a
 2009 o 8 %, avšak během posuzovaného období poklesly o 6 %,
 neboť v období přezkumného šetření dosáhla roční
 průměrná prodejní cena, která v roce 2007 činila 2 667
 EUR/tunu, 2 496 EUR/t. Dostupnost vinanu vápenatého, který se vyrábí z
 vinných kalů a představuje 66 % celkových výrobních nákladů
 kyseliny vinné, se liší podle jakosti sklizených hroznů. Příznivé
 nebo nevhodné klimatické podmínky tak mohou mít vliv na celkovou nabídku vinanu
 vápenatého, což má zase vliv na roční průměrnou prodejní cenu.
 Je třeba poznamenat, že roky 2007 a 2008 nebyly pro sklizeň
 hroznů příznivé, což následně vedlo ke zvýšení nákladů
 surovin a prodejních cen po skončení období produkce (vzhledem
 k tomu, že se jedná o sezónní produkt, vliv se projeví teprve několik
 měsíců po sklizni). Rok 2009 byl pro sklizeň hroznů naopak
 dobrým rokem a roční průměrné prodejní ceny v období
 přezkumného šetření byly ve srovnání s předchozím rokem o
 14 % nižší.
 Tabulka 11
 || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Jednotková cena pro trh EU (EUR/t) || 2 667 || 2 946 || 2 881 || 2 496
 Index=100 || 100 || 110 || 108 || 94
 Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
 i) Velikost dumpingového rozpětí a
 překonání účinků dřívějšího dumpingu
 (80) Vzhledem k výši dumpingu,
 která bylo zjištěna v tomto šetření, nebylo možné počítat
 s překonáním všech účinků dřívějšího dumpingu a
 mělo se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči
 poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie. Je třeba
 připomenout, že v původním šetření bylo u dvou spolupracujících
 čínských výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako
 v tržním hospodářství, zjištěno dumpingové rozpětí ve výši
 4,7 % a 10,1 %. Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní společnosti
 je 34,9 %. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění,
 bylo zahájeno antidumpingové řízení omezené na pouze jednoho čínského
 vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking, na níž se opatření
 nevztahují, a nelze vyloučit, že by u tohoto vyvážejícího výrobce mohlo
 být zjištěn dumping. Kromě toho, jak je uvedeno ve 48. až 54.
 bodě odůvodnění, byla pravděpodobnost pokračování
 dumpingu stanovena především na základě dostupné volné výrobní
 kapacity v Číně a poměrně malé velikosti domácího
 čínského trhu. Pokud jde o překonání účinků
 dřívějšího dumpingového dovozu z Číny, je třeba
 připomenout, že po uložení konečných opatření v lednu 2006 se
 dovoz z Číny, který podléhá opatřením, i nadále zvyšoval, jak je
 uvedeno ve 46. bodě odůvodnění. Nebylo tedy zaznamenáno žádné
 skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a
 má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči
 poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie zranitelné.
 j) Zásoby
 (81) Množství zásob zůstalo
 během posuzovaného období stabilní a vykázalo mírné zvýšení o 2 %.
 Výroba se přesněji v roce 2008 v přímé souvislosti s
 vývojem prodeje, jak je uvedeno v 74. bodě odůvodnění,
 prudce zvýšila o 65 % . Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření
 se objem zásob snížil, neboť prodej nezávislým odběratelům se ve
 stejném období zvýšil.
 Tabulka 12
 || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Konečný stav zásob (v tunách) || 863 || 1 428 || 933 || 879
 Index=100 || 100 || 165 || 108 || 102
 Zdroj: odpovědi na dotazník
 k) Mzdy
 (82) Průměrné mzdové
 náklady vzrostly během posuzovaného období o 19 %, a to navzdory
 snahám o snížení nákladů práce ze strany výrobců zařazených do
 vzorku, zejména v případě nekvalifikovaných pracovníků, což se
 projevilo i celkovým snížením pracovní síly, jak je uvedeno v 77.
 bodě odůvodnění.
 Tabulka 12
 || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Průměrné mzdy (EUR) || 28 686 || 31 871 || 31 574 || 34 245
 Index=100 || 100 || 111 || 110 || 119
 Zdroj: odpovědi na dotazník
 l) Ziskovost a návratnost investic
 (83) Během posuzovaného období
 se ziskovost obdobného výrobku v případě prodejů, které
 uskutečnili výrobci zařazení do vzorku odběratelům na trhu
 Unie, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých
 prodejů, zvýšila o více než 6 procentních bodů. Konkrétněji
 ziskovost výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007a 2008 klesla o
 3,7 procentního bodu na úroveň 7,7 %, což bylo považováno za
 nesplnění cílového zisku, v roce 2009 vzrostla a v období přezkumného
 šetření dosáhla 17,6 %.
 (84) Návratnost investic,
 vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní
 hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedený vývoj ziskovosti. Klesla
 z úrovně 36,4 % v roce 2007 na 21,9 % v roce 2008. Poté vzrostla na 44,4 %
 v roce 2009 a v období přezkumného šetření opět vzrostla na
 142,9 %. Celkově zůstala návratnost investic během posuzovaného
 období velmi pozitivní.
 Tabulka 13
 || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Ziskovost EU (% čistého prodeje) || 11,4 % || 7,7 % || 12,5 % || 17,6 %
 Index=100 || 100 || 67 || 109 || 153
 Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic) || 36,4 % || 21,9 % || 44,4 % || 142,9 %
 Index=100 || 100 || 60 || 122 || 393
 Zdroj: odpovědi na dotazník
 m) Peněžní tok a schopnost získávat
 kapitál
 (85) Čistý peněžní tok z
 provozní činnosti byl v roce 2007 kladný ve výši 4,6 milionu EUR.
 V roce 2008 poklesl na 1,8 milionu EUR a do konce posuzovaného období se
 značně zlepšoval až dosáhl v období přezkumného šetření
 úrovně 6,8 milionů EUR. Celkově byl peněžní tok v
 posuzovaném období neustále kladný.
 (86) Z údajů nevyplývá,
 že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání
 kapitálu, zejména s ohledem na skutečnost, jak je uvedeno v 58.
 bodě odůvodnění, že většina výrobců zařazených do
 vzorku jsou integrované společnosti.
 Tabulka 14
 || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Peněžní tok (v EUR) || 4 691 458 || 1 841 705 || 4 706 092 || 6 802 164
 Index=100 || 100 || 39 || 100 || 145
 Zdroj: odpovědi na dotazník
 n) Investice
 (87) Roční investice
 výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi
 rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížily o 23 %. Mezi
 rokem 2007 a 2008 přesněji vzrostla o 5 % a v roce 2009 se
 zvýšila o dalších 32 procentních bodů. Prudký pokles investic mezi rokem
 2009 a obdobím přezkumného šetření (–60 procentních bodů) lze
 částečně vysvětlit skutečností, že společnosti,
 jež byly předmětem šetření, již v průběhu posuzovaného
 období uskutečnily hlavní nezbytné investice, které si naplánovaly.
 Tabulka 15
 || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Čisté investice (v EUR) || 2 518 189 || 2 632 013 || 3 461 990 || 1 943 290
 Index=100 || 100 || 105 || 137 || 77
 Zdroj: odpovědi na dotazník
 5. Závěr o situaci
 výrobního odvětví Unie
 (88) Z rozboru makroekonomických
 údajů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období
 zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není
 významné, je však třeba pohlížet v kontextu vyšší poptávky mezi rokem 2007
 a obdobím přezkumného šetření, jež měla za následek pokles podílu
 výrobců v Unii na trhu o 7,3 procentního bodu na 68,8 %.
 (89) Relevantní mikroekonomické
 ukazatele vykazovaly ve stejnou dobu zlepšení hospodářské situace
 výrobního odvětví Unie. Ziskovost a návratnost investic byly i nadále
 kladné a peněžní tok v období přezkumného šetření rovněž
 zůstal kladný.
 (90) Vzhledem k výše uvedeným
 skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie
 neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního
 nařízení. Neexistence podstatné újmy během období přezkumného šetření
 by však měla být posouzena ve světle dalších důležitých
 ukazatelů újmy, které se v průběhu posuzovaného období vyvíjely
 negativně, zejména ve světle prodejních cen, ztráty podílu na trhu a
 zaměstnanosti. Výrobní odvětví Unie je proto stále považováno za
 zranitelné a v některých ohledech nedosahuje úrovní, které by bylo možné
 očekávat, pokud by se plně překonalo účinky újmy
 zjištěné v rámci původního šetření.
 F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
 1. Dopad předpokládaného
 objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
 (91) Jak je uvedeno ve 48. až 52.
 bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v Číně disponují
 značnou volnou kapacitou a zjevným potenciálem významně navýšit objem
 vývozu na trh Unie i přesměrovat vývoz z jiných trhů.
 (92) Ceny CIF kyseliny vinné
 při vývozu do Unie, které uplatňují čínští vývozci, kteří v
 současné době podléhají opatřením, byly v období
 přezkumného šetření výrazně nižší než ceny výrobního
 odvětví Unie a při porovnání jednotlivých typů bylo zjištěno
 cenové podbízení ve výši 32,6 %.
 (93) Z analýzy vývozu kyseliny
 vinné z Číny[12] do zbytku světa po
 období přezkumného šetření vyplývá, že objem tohoto vývozu
 výrazně klesl z 10 862 tun v období přezkumného
 šetření na 8 118 tun na konci července 2011 (–25 %). Tento
 pokles objemu vývozu z Číny na jiné trhy ve výši 2 744 tun by mohl
 vést ke vzniku dalšího toku čínského vývozu na trh Unie.
 (94) Vzhledem k existujícím volným
 kapacitám pro kyselinu vinnou v Číně a k přitažlivosti trhu
 Unie, jak bylo uvedeno výše, by se vývozci z Číny s největší
 pravděpodobností pokusili svůj podíl na trhu v Unii zvýšit,
 čímž by výrobnímu odvětví Unie způsobili podstatnou újmu. V
 případě neexistence antidumpingových cel na dovoz kyseliny vinné
 pocházející z Číny by jakýkoli větší objem dumpingového dovozu z
 Číny vyvolal u výrobního odvětví Unie ještě silnější tlak
 na ceny a způsobil podstatnou újmu.
 (95) Jak je uvedeno
 v 79. bodě odůvodnění, je celková finanční
 situace výrobního odvětví Unie částečně ovlivněna
 klimatickými podmínkami a sklizní. Je třeba připomenout, že kyselinu
 vinnou, kterou používají i výrobci vína, lze získat buď z vedlejších
 produktů vinifikace, nebo, jako je tomu v případě čínských
 vývozců, chemickou syntézou z petrochemických sloučenin nebo
 derivátů uhlí, jako je benzen.
 (96) Dále je tudíž třeba
 připomenout, že čínská výroba není co do objemu nijak omezena,
 neboť na rozdíl od výrobců ve výrobním odvětví Unie, kteří
 používají přírodní suroviny, tj. vinné kaly, využívá syntetické výrobní
 metody.
 (97) Vzhledem k tomu, že ziskovost
 výrobního odvětví Unie je částečně závislá na klimatických
 podmínkách, nelze vyšší ziskovost, která byla dosažena v období
 přezkumného šetření, považovat za trvalou. Dokonce i během
 posuzovaného období nebylo výrobní odvětví Unie vždy schopno docílit
 plánovaného zisku ve výši 8 %. Ziskovost výrobního odvětví Unie navíc
 v období šesti měsíců po ukončení období přezkumného
 šetření již značně poklesla na přibližně 3 %,
 čímž se odvětví opět ocitlo ve zranitelném postavení.
 2. Závěr o
 pravděpodobnosti obnovení újmy
 (98) Na tomto základě se
 dospělo k závěru, že zrušení opatření by se vší
 pravděpodobností vedlo k nárůstu dumpingového vývozu
 z Číny, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví
 Unie a ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Proto
 se dospělo k závěru, že případné zrušení opatření
 vůči Číně by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení
 újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
 G. ZÁJEM UNIE
 1. Úvod
 (99) V souladu s
 článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by
 zachování stávajících antidumpingových opatření vůči
 Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie
 vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všem
 zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2
 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.
 (100) Je třeba připomenout,
 že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření
 není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je
 přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová
 opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli
 nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová
 opatření na dotčené strany mohla mít.
 (101) Na tomto základě bylo
 zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti
 přetrvávání dumpingu působícího újmu existují
 přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že
 není v zájmu Unie opatření proti dovozu z Číny zachovat.
 2. Zájem výrobního odvětví
 Unie a dalších výrobců v Unii
 (102) Výrobní odvětví Unie se
 obecně ukázalo jako životaschopné odvětví. To bylo potvrzeno
 pozitivním vývojem jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v
 průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám
 o restrukturalizaci a zavedeným opatřením. Výrobní odvětví Unie
 v posuzovaném období zejména zlepšilo svou nákladovou strukturu a ziskovost.
 (103) Lze rozumně
 předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít
 výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření
 proti dovozu z Číny nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní
 odvětví Unie opět utrpělo podstatnou újmu v důsledku
 značného objemu dumpingového dovozu z Číny, což by způsobilo
 vážné zhoršení jeho finanční situace. Existuje totiž značná
 pravděpodobnost, že dojde k dumpingu působícímu újmu
 v rozsahu, kterému by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Výrobní
 odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování stávajících
 antidumpingových opatření.
 (104) Proto se dospělo k
 závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči
 Číně bude jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
 3. Zájem dovozců
 (105) Připomíná se, že podle
 zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uloženého
 opatření významný. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní
 obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo
 prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se
 za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný
 zásadní nepříznivý dopad.
 4. Zájem uživatelů
 (106) Kyselina vinná se používá
 především ve vinařském a potravinářském průmyslu jako
 přídatná látka v potravinách a nápojích a ve stavebnictví jako
 zpomalovač do sádry.
 (107) V rámci tohoto
 šetření byli kontaktováni všichni známí uživatelé.
 (108) Uživatelé z oblasti
 stavebnictví nespolupracovali. Jak bylo zjištěno v původním
 šetření, představuje kyselina vinná méně než 2 %
 nákladů výrobků ze sádry, je-li použita. Proto se dospělo k
 závěru, že zachování opatření bude mít na náklady a
 konkurenceschopnost odvětví stavebnictví zanedbatelný vliv.
 (109) V rámci řízení
 spolupracovali dva hlavní dovozci/uživatelé z potravinářského
 odvětví. Mohlo být stanoveno, že obě společnosti jsou vysoce
 ziskové, a to i pokud jde o jejich sortiment, ve kterém dotčený výrobek
 figuruje jako jedna ze surovin. Kromě toho prodej výrobků
 vyráběných za použití dotčeného výrobku představoval pouze malý
 podíl jejich celkového obratu. Proto lze dojít k závěru, že zachování
 opatření by nemělo na uživatele potravinářského průmyslu
 přehnaný vliv. Pro tyto uživatele byla navíc existence různých
 zdrojů dotčeného výrobku velmi důležitá.
 5. Závěr ohledně zájmu
 Unie
 (110) Vzhledem ke všem výše uvedeným
 faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné
 přesvědčivé důvody proti zachování stávajících
 antidumpingových opatření.
 H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
 (111) Všechny strany byly informovány
 o základních skutečnostech a faktorech, na jejichž základě se má
 doporučit, aby stávající opatření uložená na dovoz dotčeného
 výrobku z Číny zůstala zachována. Byla jim rovněž
 poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným
 zjištěním.
 (112) Uživatel z odvětví
 stavebnictví tvrdil, že prodloužení platných opatření způsobí
 nedostatek dotčeného výrobku, zvýší jeho výrobní náklady, a povede tak ke
 zvýšení cen jeho konečných výrobků. Tato tvrzení nebyla podložena
 žádnými důkazy. Vzhledem k chybějícímu odůvodnění
 uvedených tvrzení a nedostatečné spolupráci ze strany uživatelů
 z odvětví stavebnictví však tato tvrzení nebylo možné
 ověřit.
 (113) Oba uživatelé z odvětví
 potravinářství, kteří spolupracovali v rámci šetření, tvrdili,
 že nebyl dostatečně zohledněn vliv zachování opatření na
 potravinářský průmysl, a jeden z nich požádal o slyšení u úředníka
 pro slyšení.
 (114) Během slyšení uživatel
 nezpochybnil závěr, že zachování opatření nebude mít celkově
 negativní vliv na ziskovost společnosti jako celku, avšak tvrdil, že z
 jeho pohledu bude mít značný dopad na ziskovost konkrétního sortimentu
 využívající dotčený výrobek a představující pouze minimální podíl na
 celkovém obratu. Rovněž tvrdil, že po období přezkumného šetření
 se ceny kyseliny vinné na domácím trhu značně zvýšily a že tyto
 úrovně cen opětovně značně sníží ziskovost jeho
 výroby. Tento uživatel nicméně nepopíral, že nárůst cen byl
 způsoben nedostatečnou nabídkou surovin na trhu Unie, jejíž
 úroveň se pravidelně mění podle sklizně hroznů, a
 nelze jí tudíž považovat za stálou nebo ovlivněnou platnými
 antidumpingovými opatřeními.
 (115) Druhý uživatel se během
 slyšení s osobami pověřenými šetřením vyslovil proti prodloužení
 opatření a použil podobné argumenty. Tyto
 argumenty byly tudíž rovněž zamítnuty (viz předchozí bod
 odůvodnění).
 (116) Spolupracující vyvážející
 čínský výrobce tvrdil, že výrobní odvětví Unie nelze stále považovat
 za zranitelné, že hlavní důvod situace výrobního odvětví Unie je úzce
 spojen s klimatickými podmínkami a v důsledku toho se vyslovil proti
 zachování opatření. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy, a
 nebylo je proto možné přijmout. Jejich povaha navíc nebyla s to
 změnit výše uvedené závěry týkající se situace výrobního odvětví
 Unie.
 (117) Výrobní odvětví Unie s ohledem na své výsledky v
 oblasti ziskovosti v posuzovaném období uvedlo, že ukončení výroby
 jediného francouzského výrobce, ke kterému došlo v polovině roku
 2008, vedlo krátkodobě ke snížení množství dotčeného výrobku, které
 je k dispozici na domácím trhu, a dočasně tak ke zvýšení prodejních
 cen a s tím souvisejícímu zvýšení jejich ziskovosti. Výrobní odvětví Unie
 tvrdilo, že s ohledem na uvedené okolnosti by tyto změny v žádném
 případě neměly být chápány jako trvalé. Závěry týkající se
 situace výrobního odvětví Unie tedy zůstávají nezměněné.
 (118) Po zvážení všech
 připomínek, které zúčastněné strany vznesly poté, co se seznámily
 se závěry šetření, se dospělo k závěru, že žádná
 připomínka není s to změnit závěry dosažené v rámci
 šetření.
 (119) Z výše uvedeného vyplývá, že
 v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová
 opatření použitelná pro dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny
 měla být zachována na období dalších pěti let,
 PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 1. Ukládá se konečné
 antidumpingové clo z dovozu kyseliny vinné, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se
 zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou
 ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu,
 v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918 12 00 90), a
 pocházející z Čínské lidové republiky.
 2. Sazba konečného
 antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie
 před proclením se pro výrobky vyráběné společnostmi uvedenými
 níže stanoví takto:
 Společnost || Antidumpingové clo || Doplňkový kód TARIC
 Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Čínská lidová republika || 10,1 % || A688
 Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Čínská lidová republika || 4,7 % || A689
 Všechny ostatní společnosti (kromě Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Čínská lidová republika – doplňkový kód TARIC A687). || 34,9 % || A999
 3. Použití individuálních
 celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je
 podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje
 požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských
 států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba
 platná pro všechny ostatní společnosti.
 4. Není-li stanoveno jinak,
 použijí se platné celní předpisy.
 Článek 2
 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním
 dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Toto nařízení je závazné v celém
 rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne
 Za
 Radu
 předseda
 / předsedkyně
 PŘÍLOHA
 Platná obchodní faktura uvedená
 v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení musí obsahovat prohlášení
 podepsané odpovědným pracovníkem společnosti v této podobě:
 a)
 Jméno a funkce pracovníka společnosti, který
 vystavil obchodní fakturu.
 a)
 Toto prohlášení: „Já, níže podepsaný, potvrzuji, že
 „objem“ kyseliny vinné prodávaný na základě této faktury na vývoz do
 Evropské unie byl vyroben (název a adresa společnosti) (doplňkový kód
 TARIC) v (dotčená země). Prohlašuji, že údaje uvedené v této
 faktuře jsou úplné a správné.“
 Datum a podpis
 [1] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.
 [2] OJ L 23, 27.1.2006, p. 1.
 [3] Úř. věst. L 48, 22.2.2008, s. 1.
 [4] WT/DS295/AB/R, 29. listopadu 2005.
 [5] Úř. věst. L XX, XX.XX.XXXX, s. X.
 [6] Úř. věst. C 211, 4.8.2010, s. 11.
 [7] Úř. věst. C 24, 26.1.2011, s. 14.
 [8] Úř. věst. C 223, 29.7.2011, s. 11.
 [9] Úř. věst. C 223, 29.7.2011, s. 16.
 [10] Například „Chemical Economic Handbook“ (CEH) nebo
 zprávy z CCM International LTD.
 [11] Například „Chemical Economic Handbook“ (CEH) nebo
 zprávy z CCM International LTD.
 [12] Zdroj: databáze čínského vývozu.