type: legislation

text:
 22.6.2012
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 163/9
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 534/2012 DELLA COMMISSIONE
 del 21 giugno 2012
 recante fissazione delle restituzioni all’esportazione nel settore delle carni bovine
 LA COMMISSIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
 visto il regolamento (CE) n. 1234/2007 del Consiglio, del 22 ottobre 2007, recante organizzazione comune dei mercati agricoli e disposizioni specifiche per taluni prodotti agricoli (regolamento unico OCM) (1), in particolare l’articolo 164, paragrafo 2, e l’articolo 170, in combinato disposto con l’articolo 4,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Ai sensi dell’articolo 162, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1234/2007, la differenza tra i prezzi dei prodotti elencati nell’allegato I, parte XV, di detto regolamento praticati sul mercato mondiale e i prezzi degli stessi prodotti nell’Unione europea può essere coperta da una restituzione all’esportazione.
 (2)
 Vista la situazione attualmente esistente sul mercato delle carni bovine, occorre fissare restituzioni all’esportazione nel rispetto delle norme e dei criteri previsti dagli articoli 162, 163, 164, 167, 168 e 169 del regolamento (CE) n. 1234/2007.
 (3)
 Ai sensi dell’articolo 164, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1234/2007, le restituzioni possono essere differenziate secondo le destinazioni, in particolare quando ciò sia reso necessario dalla situazione del mercato mondiale o dalle particolari esigenze di taluni mercati, o dagli obblighi che scaturiscono dagli accordi conclusi a norma dell’articolo 300 del trattato.
 (4)
 È opportuno limitare la concessione della restituzione ai prodotti che possono circolare liberamente all’interno dell’Unione e che recano il bollo sanitario previsto dall’articolo 5, paragrafo 1, lettera a), del regolamento (CE) n. 853/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 29 aprile 2004, che stabilisce norme specifiche in materia di igiene per gli alimenti di origine animale (2). Tali prodotti devono inoltre soddisfare i requisiti del regolamento (CE) n. 852/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 29 aprile 2004, sull’igiene dei prodotti alimentari (3) e del regolamento (CE) n. 854/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 29 aprile 2004, che stabilisce norme specifiche per l’organizzazione di controlli ufficiali sui prodotti di origine animale destinati al consumo umano (4).
 (5)
 A norma dell’articolo 7, paragrafo 2, terzo comma, del regolamento (CE) n. 1359/2007 della Commissione, del 21 novembre 2007, che stabilisce le condizioni per la concessione di restituzioni particolari all’esportazione per talune carni bovine disossate (5), se la quantità di carni disossate destinata all’esportazione è inferiore al 95 % ma pari o superiore all’85 % della quantità complessiva, espressa in peso, dei pezzi ricavati dal disossamento, l’aliquota della restituzione particolare viene ridotta.
 (6)
 Le restituzioni attualmente applicabili sono state fissate dal regolamento di esecuzione (UE) n. 343/2012 della Commissione (6). Poiché è necessario fissare nuove restituzioni, detto regolamento deve essere abrogato.
 (7)
 Per prevenire ogni divergenza rispetto all’attuale situazione del mercato e le speculazioni sul mercato, nonché per garantire l’efficienza della gestione è necessario che il presente regolamento entri in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
 (8)
 Il comitato di gestione per l’organizzazione comune dei mercati agricoli non ha emesso un parere entro il termine stabilito dal suo presidente,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 1. Le restituzioni all’esportazione di cui all’articolo 164 del regolamento (CE) n. 1234/2007 sono concesse per i prodotti e per gli importi indicati nell’allegato del presente regolamento, alla condizione di cui al paragrafo 2 del presente articolo.
 2. I prodotti che possono beneficiare di una restituzione ai sensi del paragrafo 1 devono soddisfare i pertinenti requisiti prescritti dai regolamenti (CE) n. 852/2004 e (CE) n. 853/2004, in particolare per quanto riguarda la preparazione in uno stabilimento riconosciuto e la conformità ai requisiti in materia di bollo sanitario indicati nell’allegato I, sezione I, capo III, del regolamento (CE) n. 854/2004.
 Articolo 2
 Nel caso previsto all’articolo 7, paragrafo 2, terzo comma, del regolamento (CE) n. 1359/2007, l’aliquota della restituzione per i prodotti del codice NC 0201 30 00 9100 è ridotta di 1,2 EUR/100 kg.
 Articolo 3
 Il regolamento (UE) n. 343/2012 di esecuzione è abrogato.
 Articolo 4
 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 21 giugno 2012
 Per la Commissione, a nome del presidente
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Direttore generale dell'Agricoltura e dello sviluppo rurale
 (1) GU L 299 del 16.11.2007, pag. 1.
 (2) GU L 139 del 30.4.2004, pag. 55.
 (3) GU L 139 del 30.4.2004, pag. 1.
 (4) GU L 139 del 30.4.2004, pag. 206.
 (5) GU L 304 del 22.11.2007, pag. 21.
 (6) GU L 108 del 20.4.2012, pag. 26.
 ALLEGATO
 Restituzioni all’esportazione nel settore delle carni bovine applicabili a decorrere dal 22 giugno 2012
 Codice prodotto
 Destinazione
 Unità di misura
 Ammontare delle restituzioni
 0102 21 10 9140
 B00
 EUR/100 kg peso vivo
 4,3
 0102 21 30 9140
 B00
 EUR/100 kg peso vivo
 4,3
 0102 31 00 9100
 B00
 EUR/100 kg peso vivo
 4,3
 0102 31 00 9200
 B00
 EUR/100 kg peso vivo
 4,3
 0102 90 20 9100
 B00
 EUR/100 kg peso vivo
 4,3
 0102 90 20 9200
 B00
 EUR/100 kg peso vivo
 4,3
 0201 10 00 9110 (2)
 B02
 EUR/100 kg peso netto
 6,1
 B03
 EUR/100 kg peso netto
 3,6
 0201 10 00 9130 (2)
 B02
 EUR/100 kg peso netto
 8,1
 B03
 EUR/100 kg peso netto
 4,8
 0201 20 20 9110 (2)
 B02
 EUR/100 kg peso netto
 8,1
 B03
 EUR/100 kg peso netto
 4,8
 0201 20 30 9110 (2)
 B02
 EUR/100 kg peso netto
 6,1
 B03
 EUR/100 kg peso netto
 3,6
 0201 20 50 9110 (2)
 B02
 EUR/100 kg peso netto
 10,1
 B03
 EUR/100 kg peso netto
 6,0
 0201 20 50 9130 (2)
 B02
 EUR/100 kg peso netto
 6,1
 B03
 EUR/100 kg peso netto
 3,6
 0201 30 00 9050
 US (4)
 EUR/100 kg peso netto
 1,1
 CA (5)
 EUR/100 kg peso netto
 1,1
 0201 30 00 9060 (7)
 B02
 EUR/100 kg peso netto
 3,8
 B03
 EUR/100 kg peso netto
 1,3
 0201 30 00 9100 (3)
 (7)
 B04
 EUR/100 kg peso netto
 14,1
 B03
 EUR/100 kg peso netto
 8,3
 EG
 EUR/100 kg peso netto
 17,2
 0201 30 00 9120 (3)
 (7)
 B04
 EUR/100 kg peso netto
 8,4
 B03
 EUR/100 kg peso netto
 5,0
 EG
 EUR/100 kg peso netto
 10,3
 0202 10 00 9100
 B02
 EUR/100 kg peso netto
 2,7
 B03
 EUR/100 kg peso netto
 0,9
 0202 20 30 9000
 B02
 EUR/100 kg peso netto
 2,7
 B03
 EUR/100 kg peso netto
 0,9
 0202 20 50 9900
 B02
 EUR/100 kg peso netto
 2,7
 B03
 EUR/100 kg peso netto
 0,9
 0202 20 90 9100
 B02
 EUR/100 kg peso netto
 2,7
 B03
 EUR/100 kg peso netto
 0,9
 0202 30 90 9100
 US (4)
 EUR/100 kg peso netto
 1,1
 CA (5)
 EUR/100 kg peso netto
 1,1
 0202 30 90 9200 (7)
 B02
 EUR/100 kg peso netto
 3,8
 B03
 EUR/100 kg peso netto
 1,3
 1602 50 31 9125 (6)
 B00
 EUR/100 kg peso netto
 3,9
 1602 50 31 9325 (6)
 B00
 EUR/100 kg peso netto
 3,4
 1602 50 95 9125 (6)
 B00
 EUR/100 kg peso netto
 3,9
 1602 50 95 9325 (6)
 B00
 EUR/100 kg peso netto
 3,4
 NB:
 I codici dei prodotti e i codici delle destinazioni serie «A» sono definiti nel regolamento (CEE) n. 3846/87 della Commissione (GU L 366 del 24.12.1987, pag. 1).
 I codici delle destinazioni sono definiti nel regolamento (CE) n. 1833/2006 della Commissione (GU L 354 del 14.12.2006, pag. 19).
 Le altre destinazioni sono definite nel modo seguente:
 B00
 :
 tutte le destinazioni (paesi terzi, altri territori, approvvigionamento e destinazioni assimilate ad esportazioni fuori dell’Unione).
 B02
 :
 B04 e destinazione EG.
 B03
 :
 Albania, Croazia, Bosnia-Erzegovina, Serbia, Kosovo (), Montenegro, ex Repubblica jugoslava di Macedonia, provviste e dotazioni di bordo [destinazioni di cui agli articoli 33 e 42 e, ove del caso, all’articolo 41 del regolamento (CE) n. 612/2009 della Commissione (GU L 186 del 17.7.2009, pag. 1)].
 B04
 :
 Turchia, Ucraina, Bielorussia, Moldova, Russia, Georgia, Armenia, Azerbaigian, Kazakhstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tagikistan, Kirghizistan, Marocco, Algeria, Tunisia, Libia, Libano, Siria, Iraq, Iran, Israele, Cisgiordania/Striscia di Gaza, Giordania, Arabia Saudita, Kuwait, Bahrein, Qatar, Emirati arabi uniti, Oman, Yemen, Pakistan, Sri Lanka, Birmania/Myanmar, Thailandia, Vietnam, Indonesia, Filippine, Cina, Corea del Nord, Hong Kong, Sudan, Mauritania, Mali, Burkina Faso, Niger, Ciad, Capo Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Liberia, Costa d’Avorio, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Camerun, Repubblica centrafricana, Guinea equatoriale, São Tomé e Príncipe, Gabon, Congo, Repubblica democratica del Congo, Ruanda, Burundi, Sant’Elena e dipendenze, Angola, Etiopia, Eritrea, Gibuti, Somalia, Uganda, Tanzania, Seychelles e dipendenze, Territorio britannico dell’Oceano Indiano, Mozambico, Maurizio, Comore, Mayotte, Zambia, Malawi, Sud Africa, Lesotho.
 (1) Tale designazione non pregiudica le posizioni riguardo allo status ed è in linea con la risoluzione 1244/1999 del Consiglio di sicurezza delle Nazioni Unite e con il parere della CIG sulla dichiarazione di indipendenza del Kosovo.
 (2) L’ammissione in questa sottovoce è subordinata alla presentazione dell’attestato riportato nell’allegato del regolamento (CE) n. 433/2007 della Commissione (GU L 104 del 21.4.2007, pag. 3).
 (3) La concessione della restituzione è subordinata al rispetto delle condizioni previste dal regolamento (CE) n. 1359/2007 della Commissione (GU L 304 del 22.11.2007, pag. 21), e, per quanto pertinente, dal regolamento (CE) n. 1741/2006 della Commissione (GU L 329 del 25.11.2006, pag. 7).
 (4) Ai sensi del regolamento (CE) n. 1643/2006 della Commissione (GU L 308 dell’8.11.2006, pag. 7).
 (5) Ai sensi del regolamento (CE) n. 1041/2008 della Commissione (GU L 281 del 24.10.2008, pag. 3).
 (6) La concessione della restituzione è subordinata al rispetto delle condizioni previste dal regolamento (CE) n. 1731/2006 della Commissione (GU L 325 del 24.11.2006, pag. 12).
 (7) Il tenore di carne bovina magra, escluso il grasso, è determinato in base alla procedura d’analisi indicata nell’allegato del regolamento (CEE) n. 2429/86 della Commissione (GU L 210 dell’1.8.1986, pag. 39).
 Il termine «tenore medio» si riferisce al quantitativo del campione, quale definito allo articolo 2, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 765/2002 della Commissione (GU L 117 del 4.5.2002, pag. 6). Il campione viene prelevato sulla parte del lotto interessato che presenta i rischi maggiori.


type: wikipedia

text:
Lidia Kopania-Przebindowska (Koluszki, 1978. május 12. –) lengyel a Kind of Blue együttes énekesnője. 2009-ben ő képviselte hazáját az Eurovíziós Dalfesztiválon Moszkvában, Oroszországban.
 Életpályája
 Kind of Blue
 A Kind of Blue együttes jelenlegi tagjai: Lidia Kopania (vokál) és Bernd Klimpel (gitár) (Az együttest 1995-ben alapították Hamburgban). 1996-ban megtartották első koncertjüket 600 ember számára a város közelében. A jubileumi, 100. koncertjük után beléptek a John Lennon Tehetségkutató showba. Pár héttel később kapcsolatba léptek az Eastwest Records-al és elkezdték csinálni első albumukat. A Bitter blue című számmal szerepeltek először tévében, 2000 februárjában. Ősszel kiadták In Sight c. első albumot. Ez időben Katrin Holst kilépett az együttesből, mert családot akart alapítani. 2003-ban Lidia Kopania belépett az együttesbe. A változások után kiadták második albumukat, a Beating the morning rush. 2005-ben kiadták harmadik albumukat (Pocałuj mnie).
 Albumok
 Kislemezek
 Szólókarrierje
 2006-ban megjelent első szólóalbuma, Intuicja címmel, amelyen 16 szám volt (12 - angol, 4 - lengyel). 2008 júniusában kiadták Przed świtem című második albumát.
 Album
 Kislemezek
 Források
 https://web.archive.org/web/20110122022416/http://www.lidiakopania.pl/www/
 http://www.kozaczek.pl/tag.php?k=lidia+kopania
 Fordítás
 Lengyel énekesek
 Az Eurovíziós Dalfesztivál résztvevői
 1978-ban született személyek
 Élő személyek


jurisdiction: EU

text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,25.11.2021
 COM(2021) 718 final
 2021/0382(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS,
 millega lubatakse liikmesriikidel allkirjastada Euroopa Liidu huvides küberkuritegevuse konventsiooni teine lisaprotokoll tõhustatud koostöö ja elektrooniliste tõendite avaldamise kohta
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TEEMA
 Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega antakse liikmesriikidele luba allkirjastada Euroopa Liidu huvides Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni (Budapesti konventsioon) teine lisaprotokoll tõhustatud koostöö ja elektrooniliste tõendite avaldamise kohta (edaspidi „protokoll“)
 1
 . Protokolli eesmärk on kehtestada rahvusvahelisel tasandil ühiseeskirjad, et tõhustada küberkuritegevuse alast koostööd ja elektrooniliste tõendite kogumist kriminaaluurimiste või -menetluste huvides.
 Komisjon esitab samuti ettepaneku Euroopa Liidu Nõukogu (edaspidi „nõukogu“) otsuse kohta, millega antakse liikmesriikidele luba protokoll Euroopa Liidu huvides ratifitseerida.
 Küberkuritegevus on meie ühiskonna jaoks jätkuvalt märkimisväärne probleem. Hoolimata õiguskaitse- ja õigusasutuste jõupingutustest toimub üha rohkem ja keerukamaid küberründeid, sh lunavararündeid
 2
 . Võttes eriti arvesse interneti piirideta olemust, on küberkuritegevusega seotud uurimised peaaegu alati piiriülesed ja eeldavad tihedat koostööd eri riikide ametiasutuste vahel.
 Elektroonilised tõendid muutuvad kriminaaluurimistes üha olulisemaks. Komisjon hinnangul vajavad õiguskaitse- ja õigusasutused tänapäeval juurdepääsu elektroonilistele tõenditele kriminaaluurimistest 85 % puhul, sh küberkuritegevusega seotud uurimistes
 3
 . Välisriikide jurisdiktsioonide teenuseosutajad säilitavad tõendeid kuritegude kohta üha enam elektroonilisel kujul ning selleks et kriminaalõigussüsteem saaks tulemuslikult reageerida ja kaitsta õigusriigi põhimõtet, on vaja võtta kohaseid meetmeid nende tõendite hankimiseks.
 Kõikjal maailmas tehakse riiklikul, Euroopa Liidu
 4
 ja rahvusvahelisel tasandil jõupingutusi, et parandada piiriülest juurdepääsu elektroonilistele tõenditele kriminaaluurimiste jaoks. Selleks et vältida elektroonilistele tõenditele juurdepääsu taotlemisel huvide konflikte, on oluline kehtestada kooskõlastatud normid rahvusvahelisel tasandil.
 2.ETTEPANEKU TAUST
 2.1.Taust
 Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni (CETS nr 185, Budapesti konventsioon, edaspidi „konventsioon“) eesmärk on edendada arvutivõrkude abi toime pandavate kuritegude vastast võitlust. 1) See sisaldab sätteid, millega ühtlustatakse kuritegude alased riiklikud kriminaalõiguse elemendid, ja seotud sätteid küberkuritegevuse valdkonnas, 2) sellega sätestatakse riiklikud kriminaalõiguse volitused, mis on vajalikud nende rikkumiste ja muude arvutisüsteemi abil toime pandud rikkumiste ning elektroonilisi tõendeid hõlmavate rikkumiste uurimiseks ja karistamiseks ning 3) selle eesmärk on luua kiire ja tulemusliku rahvusvahelise koostöö kord.
 Konventsioonis saavad osaleda Euroopa Nõukogu liikmesriigid ja kui neid kutsutakse osalema, siis mitteliikmed. Praegu osalevad konventsioonis 66 riiki, sh 26 Euroopa Liidu liikmesriiki
 5
 . Konventsioonis ei ole ette nähtud, et Euroopa Liit võiks konventsiooniga ühineda. Samas tunnustatakse Euroopa Liitu küberkuritegevuse konventsiooni komitee (T-CY) vaatleva organisatsioonina
 6
 .
 Hoolimata jõupingutustest, mida tehakse ÜRO tasandil küberkuritegevuse uue konventsiooni kohta läbirääkimiste pidamiseks,
 7
 on Budapesti konventsioon jätkuvalt peamine küberkuritegevuse vastast võitlust käsitlev mitmepoolne konventsioon. Liit pakub konventsioonile pidevalt toetust,
 8
 muu hulgas suutlikkuse suurendamise programmide rahastamise raamistikus
 9
 .
 Küberkuritegevuse konventsiooni komitee võttis pilvepõhiste tõendite rühma ettepanekute
 10
 alusel vastu mitu soovitust, et lahendada probleem, mis seisneb selles, et küberkuritegevust ja muid rikkumisi käsitlevad elektroonilised tõendid on üha enam välisriikide jurisdiktsioonides asuvate teenuseosutajate käsutuses, samas kui õiguskaitseasutuste volitused on territoriaalselt piiratud, sh pidades sel eesmärgil läbirääkimisi küberkuritegevuse konventsiooni tõhustatud rahvusvahelist koostööd käsitleva teise lisaprotokolli asjus. 2017. aasta juunis kiitis küberkuritegevuse konventsiooni komitee heaks volitused konventsiooni teise lisaprotokolli ettevalmistamiseks ajavahemikus 2017. aasta septembrist 2019. aasta detsembrini
 11
 . Kuna arutelude lõpetamiseks on vaja lisaaega ning võttes arvesse COVID-19 pandeemiast 2020. ja 2021. aastal põhjustatud piiranguid, pikendas küberkuritegevuse konventsiooni komitee seejärel volitusi kaks korda, 2020. aasta detsembrini ja seejärel 2021. aasta maini.
 Lähtuvalt Euroopa Ülemkogu üleskutsest 18. oktoobri 2018. aasta järeldustes
 12
 võttis komisjon 5. veebruaril 2019 vastu soovituse nõukogu otsuse kohta, millega lubatakse komisjonil osaleda Euroopa Liidu nimel läbirääkimistes Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni teise lisaprotokolli üle
 13
 . Euroopa Andmekaitseinspektor võttis 2. aprillil 2019 vastu arvamuse soovituse kohta
 14
 . Euroopa Liidu Nõukogu andis 6. juuni 2019. aasta otsusega komisjonile volituse osaleda Euroopa Liidu nimel teise lisaprotokolli üle peetavates läbirääkimistes
 15
 .
 Nagu on märgitud 2020. aasta ELi julgeolekuliidu strateegias,
 16
 2020. aasta ELi küberturvalisuse strateegias digikümnendi jaoks
 17
 ning 2021. aasta ELi organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse strateegias,
 18
 on komisjon pühendunud sellele, et viia protokolli alased läbirääkimised kiiresti ja edukalt lõpule. Vajadust viia protokolliga seotud töö lõpule tunnistas ka Euroopa Parlament oma 2021. aasta resolutsioonis ELi küberturvalisuse strateegia kohta digikümnendi jaoks
 19
 .
 Komisjon osales Euroopa Liidu nimel protokolli üle peetavates läbirääkimistes kooskõlas Euroopa Liidu Nõukogu otsusega. Komisjon konsulteeris liidu seisukoha asjus pidevalt nõukogu läbirääkimiste erikomiteega.
 Samuti esitas komisjon kooskõlas Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppega
 20
 Euroopa Parlamendile läbirääkimiste kohta kirjalikke aruandeid ja suulisi ettekandeid.
 Küberkuritegevuse konventsiooni komitee kiitis oma 28. mai 2021. aasta täiskogu istungil protokolli eelnõu enda tasandil heaks ja edastas eelnõu vastuvõtmiseks Euroopa Nõukogu ministrite komiteele
 21
 . Euroopa Nõukogu ministrite komitee võttis protokolli vastu 17. novembril 2021.
 2.2.Teine lisaprotokoll
 Protokolli eesmärk on tõhustada küberkuritegevuse alast koostööd ja elektrooniliste tõendite kogumist kuritegude kohta konkreetsete kriminaaluurimiste või -menetluste otstarbel. Protokollis tunnustatakse vajadust riikide ja erasektori vahelise suurema ja tõhusama koostöö järele ning teenuseosutajate ja muude üksuste suurema selguse ja õiguskindluse järele seoses olukordadega, mille puhul nad võivad vastata muude protokolli osaliste kriminaalõigusasutuste taotlustele elektrooniliste tõendite avaldamiseks.
 Protokollis kinnitatakse samuti, et tulemuslik kriminaalõiguse alane piiriülene koostöö, sh avaliku ja erasektori üksuste vahel, eeldab põhiõiguste kaitse tulemuslikke tingimusi ja kindlaid kaitsemeetmeid. Sel otstarbel järgitakse protokollis õigustel põhinevat lähenemisviisi ning sätestatakse tingimused ja kaitsemeetmed, mis on kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste õigusaktidega, sh Euroopa Nõukogu 1950. aasta inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga. Kuna elektrooniliste tõendite puhul on sageli tegu isikuandmetega, sisaldab protokoll samuti privaatsuse ja isikuandmete kaitse kindlaid kaitsemeetmeid.
 Järgmistes lõikudes osutatud sätted on protokolli jaoks eriti olulised. Protokollile on lisatud üksikasjalik selgitav aruanne. Kuigi selgitav aruanne ei ole õigusakt, milles on esitatud protokolli autoriteetne tõlgendus, on selle eesmärk suunata ja abistada osalisi protokolli kohaldamisel
 22
 .
 2.2.1.Ühissätted
 Protokolli I peatükis on esitatud ühissätted. Artiklis 2 on määratud kindlaks protokolli kohaldamisala kooskõlas konventsiooni kohaldamisalaga: seda kohaldatakse konkreetsete kriminaaluurimiste või -menetluste suhtes, mis käsitlevad arvutisüsteemide ja -andmetega seotud kuritegusid, ning kuriteo kohta elektrooniliste tõendite kogumise suhtes.
 Artiklis 3 on esitatud mõistete „keskasutus“, „pädev asutus“, „hädaolukord“, „isikuandmed“ ja „edastav osaline“ määratlused. Neid määratlusi kohaldatakse protokolli suhtes koos konventsioonis esitatud määratlustega.
 Artiklis 4 on määratud kindlaks keeled, milles osalised peaksid esitama protokollist lähtuvaid määrusi, taotlusi või teatisi.
 2.2.2.Koostöömeetmed
 Protokolli II peatükis on esitatud meetmed koostöö tõhustamiseks. Esiteks on artikli 5 lõikes 1 sätestatud, et osalised peavad tegema protokolli alusel võimalikult ulatuslikku koostööd. Artikli 5 lõigetes 2–5 on määratud kindlaks protokolli meetmete kohaldamine seoses kehtivate vastastikuse abi lepingute või korraldustega. Artikli 5 lõikes 7 on sätestatud, et II peatüki meetmed ei tohi piirata osalistevahelist koostööd või koostööd teenuseosutajate või üksustega muude kohaldatavate lepingute, korralduste, tavade või riikliku õiguse alusel.
 Artiklis 6 on sätestatud alus otsekoostööks ühe osalise pädevate asutuste ja teise osalise selliste üksuste vahel, kes osutavad domeeninime registreerimise teenuseid, domeeninime registreerimise andmete avaldamiseks.
 Artiklis 7 on sätestatud alus otsekoostööks ühe osalise pädevate asutuste ja teise osalise teenuseosutajate vahel abonendiandmete avaldamiseks.
 Artiklis 8 on sätestatud alus asutustevaheliseks tõhustatud koostööks arvutiandmete avaldamise eesmärgil.
 Artiklis 9 on sätestatud alus asutustevaheliseks koostööks arvutiandmete hädaolukordades avaldamise eesmärgil.
 Artiklis 10 on sätestatud hädaolukordades antava vastastikuse õigusabi alus.
 Artiklis 11 on sätestatud alus videokonverentside teel tehtavaks koostööks.
 Artiklis 12 on sätestatud alus ühisteks uurimisteks ja ühiste uurimisrühmade loomiseks.
 2.2.3.Kaitsemeetmed
 Protokoll järgib õigustel põhinevat lähenemisviisi, mille alusel kehtestatakse konkreetsed tingimused ja kaitsemeetmed, millest mõned kaasatakse konkreetsetesse koostöömeetmetesse ja protokolli III peatükki. Protokolli artiklis 13 on nõutud, et osalised tagaksid volituste ja menetluste puhul põhiõiguste sobilikul tasemel kaitse, mis tagab kooskõlas konventsiooni artikliga 15 proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise.
 Protokolli artikliga 14 on ette nähtud protokolli artiklis 3 määratletud isikuandmete kaitse kooskõlas konventsiooni muutmisprotokolliga, mis käsitleb üksikisikute kaitset isikuandmete automatiseeritud töötlemisel (CETS 223, konventsioon 108+), ja liidu õigusega.
 Sellest lähtuvalt on artikli 14 lõigetes 2–15 sätestatud andmekaitse aluspõhimõtted, sh eesmärgi piirang, õiguslik alus, andmekvaliteet ja konkreetsete andmekategooriate töötlemise suhtes kohaldatavad normid, vastutavate töötlejate kohustused, sh andmete säilitamise, aruandluse, turvalisuse ja edastamise kohta, täitmisele pööratavad individuaalsed õigused, sh teavitamise, juurdepääsu, parandamise ja automaatsete otsuste, ühe või enama asutuse poolse sõltumatu ja tulemusliku järelevalve ning halduslike ja kohtulike õiguskaitsevahendite kohta. Kaitsemeetmed hõlmavad kõiki protokollis sätestatud koostöövorme ja neid saab vajaduse korral kohandada, et võtta arvesse otsekoostöö eriomadusi (näiteks rikkumistest teatamise kontekstis). Teatavate individuaalsete õiguste kasutamist saab edasi lükata, piirata või sellest keelduda, kui see on vajalik ja proportsionaalne oluliste avalikes huvides olevate eesmärkide saavutamiseks, eelkõige et mitte ohustada õiguskaitseasutuste käigusolevaid uurimisi, ja mis on lisaks sellele kooskõlas liidu õigusega.
 Protokolli artiklit 14 tuleks samuti lugeda koostoimes protokolli artikliga 23. Artikliga 23 on suurendatud protokolli kaitsemeetmete tulemuslikkust, nähes ette, et küberkuritegevuse konventsiooni komitee hindab protokolli sätete jõustamiseks riiklike õigusaktidega võetud meetmete rakendamist ja kohaldamist. Täpsemalt on artikli 23 lõikes 3 sõnaselgelt kinnitatud, et artikli 14 rakendamist osaliste poolt hinnatakse siis, kui kümme konventsiooni osalist on andnud oma nõusoleku olla protokolliga seotud.
 Täiendava kaitsemeetmena võib osaline kooskõlas artikli 14 lõikega 15 juhul, kui tal on märkimisväärseid tõendeid selle kohta, et teine osaline rikub süstemaatiliselt või oluliselt protokollis sätestatud kaitsemeetmeid, peatada pärast konsulteerimist (mida ei nõuta kiireloomulistes olukordades) sellele osalisele isikuandmete edastamise. Kõiki enne peatamist edastatud isikuandmeid töödeldakse jätkuvalt kooskõlas protokolliga.
 Võttes arvesse protokolli mitmepoolset olemust, võimaldavad protokolli artikli 14 lõike 1 punktid b ja c osalistel leppida oma kahepoolsetes suhetes teatavatel tingimustel kokku alternatiivsed viisid, kuidas tagada protokolli alusel edastatud isikuandmete kaitse. Kuigi artikli 14 lõigetes 2–15 sätestatud kaitsemeetmeid kohaldatakse isikuandmeid saavate osalejate suhtes vaikimisi, võivad osalised, kes on vastastikku seotud rahvusvahelise lepinguga, millega luuakse isikuandmete kaitse terviklik raamistik kooskõlas asjaomaste osaliste õigusaktides kehtestatud kohaldatavate nõuetega, tugineda artikli 14 lõike 1 punkti b alusel ka sellele raamistikule. See puudutab näiteks konventsiooni 108+ (kui osalised lubavad edastada andmeid selle konventsiooni teistele osalistele) või ELi ja Ameerika Ühendriikide vahelist raamlepingut (selle kohaldamisalas, s.o asutustevahelise isikuandmete edastamise korral ning koostoimes Ameerika Ühendriikide ja ELi vahelise konkreetse edastamiskorraga asutuste ja teenuseosutajate vaheliseks otsekoostööks). Lisaks sellele võivad osalised artikli 14 lõike 1 punkti c alusel määrata vastastikku kindlaks, et isikuandmete edastamise toimub nende osaliste vaheliste muude lepingute või korralduste alusel. ELi liikmesriigid võivad kasutada sellist alternatiivset lepingut või korda protokolli raames andmete edastamiseks ainult juhul, kui see edastamine vastab liidu andmekaitseõiguse nõuetele, nimelt direktiivi (EL) 2016/680 (õiguskaitsedirektiiv) V peatükile ja (protokolli artiklite 6 ja 7 alusel asutuste ja teenuseosutajate tehtava otsekoostöö puhul) määruse (EL) 2016/679 (isikuandmete kaitse üldmäärus) V peatükile.
 2.2.4.Lõppsätted
 Protokolli IV peatükis on esitatud lõppsätted. Muu hulgas on artikli 15 lõike 1 punktiga a tagatud, et osalised võivad kooskõlas konventsiooni artikli 39 lõikega 2 korraldada oma suhteid seoses protokollis sätestatud küsimustega muul viisil. Artikli 15 lõike 1 punktiga b on tagatud, et ELi liikmesriigid, kes on protokolli osalised, saavad jätkata oma vastastikes suhetes liidu õiguse kohaldamist. Artikli 15 lõikega 2 on samuti kindlaks määratud, et protokolli suhtes kohaldatakse konventsiooni artikli 39 lõiget 3.
 Artikli 16 lõikes 3 on märgitud, et protokoll jõustub siis, kui viis konventsiooni osalist on väljendanud nõusolekut olla protokolliga seotud.
 Artikli 19 lõikes 1 on sätestatud, et osalised võivad teha reservatsioone seoses artikli 7 lõike 9 punktidega a ja b, artikli 8 lõikega 13 ja artikliga 17. Artikli 19 lõikes 2 on sätestatud, et osalised võivad esitada deklaratsioone seoses artikli 7 lõike 2 punktiga b ja lõikega 8, artikli 8 lõikega 11, artikli 9 lõike 1 punktiga b ja lõikega 5, artikli 10 lõikega 9, artikli 12 lõikega 3 ning artikli 18 lõikega 2. Artikli 19 lõikes 3 on sätestatud, et osaline peab esitama deklaratsioonid, teatised ja teadaanded, mis on määratud kindlaks artikli 7 lõike 5 punktides a ja e, artikli 8 lõikes 4 ja lõike 10 punktides a ja b, artikli 14 lõike 7 punktis c ja lõike 10 punktis b ning artikli 17 lõikes 2.
 Artikli 23 lõikes 1 on sätestatud osalistevahelise konsulteerimise alus, sh küberkuritegevuse konventsiooni komitee kaudu kooskõlas konventsiooni artikliga 46. Artikli 23 lõikes 2 on samuti sätestatud alus protokolli sätete kasutamise ja rakendamise hindamiseks. Artikli 23 lõikega 3 on tagatud, et andmekaitset käsitleva artikli 14 kasutamist ja rakendamist tuleb hakata hindama siis, kui kümme osalist on andnud nõusoleku olla protokolliga seotud.
 2.3.Selle valdkonna liidu õigus ja poliitika
 Protokolliga reguleeritud valdkonna suhtes kohaldatakse üldiselt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõikel 1 ja artiklil 16 põhinevaid ühiseeskirju. Kehtiv Euroopa Liidu õigusraamistik sisaldab konkreetseid õigusakte õiguskaitse ja õigusalase koostöö kohta kriminaalasjades (näiteks direktiiv 2014/41/EL, mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades, konventsioon Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades ning nõukogu raamotsus 2002/465/JSK ühiste uurimisrühmade kohta). Euroopa Liit on sõlminud mitu kahepoolset lepingut kolmandate riikidega, näiteks vastastikust õigusabi käsitlevad lepingud Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide, Euroopa Liidu ja Jaapani ning Euroopa Liidu ning Norra ja Islandi vahel. Kehtiv Euroopa Liidu õigusraamistik hõlmab ka määrust (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel. Tõhustatud koostöös osalevad liikmesriigid peaksid tagama, et Euroopa Prokuratuur saab talle määruse (EL) 2017/1939 artiklitega 22, 23 ja 25 antud pädevuste kasutamisel teha protokolli alusel koostööd samal moel, kui riigiprokurörid neis liikmesriikides. Need õigusaktid ja lepingud on eelkõige seotud protokolli artiklitega 8, 9, 10, 11 ja 12.
 Lisaks sellele on liit võtnud vastu mitu direktiivi, mis tugevdavad kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute menetlusõigusi
 23
 . Need õigusaktid on eelkõige seotud protokolli artiklitega 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 ja 13. Üks konkreetne kaitsemeetmete komplekt käsitleb isikuandmete kaitset, mis on ELi aluslepingutest ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartast tulenev põhiõigus. Isikuandmeid võib töödelda ainult kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 (isikuandmete kaitse üldmäärus) ja direktiiviga (EL) 2016/680 (õiguskaitsedirektiiv). Kõigi inimeste era- ja perekonnaelu, kodu ja edastatavate sõnumite saladuse austamise põhiõiguse ülioluline osa on isiku sõnumite privaatsuse austamine. Elektroonilise side andmeid võib töödelda ainult kooskõlas direktiiviga 2002/58/EÜ (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv). Need õigusaktid on eelkõige seotud protokolli artikliga 14.
 Protokolli artikli 14 lõigetes 2–15 on esitatud kohased andmekaitsemeetmed liidu andmekaitsenormide, eelkõige isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 46 ja õiguskaitsedirektiivi artikli 37 tähenduses, ning Euroopa Kohtu asjakohased kohtulahendid. Kooskõlas liidu õiguse nõuetega
 24
 ja selleks, et tagada protokolli artiklis 14 sätestatud kaitsemeetmete tulemuslikkus, peaksid liikmesriigid tagama, et teatavate piirangutega (nt et vältida käigus olevate uurimist ohustamist) teavitatakse isikuid, kelle andmed on edastatud. Protokolli artikli 14 lõike 11 punktis c on sätestatud liikmesriikidele alus selle nõude täitmiseks.
 Selleks et protokolli artikli 14 lõige 1 oleks kooskõlas liidu andmekaitsenormidega, on samuti vaja, et liikmesriigid kaaluksid protokolli alusel edastatud isikuandmete kohase kaitse tagamiseks kasutatavate võimalike alternatiivsete meetodite puhul järgmist. Muude rahvusvaheliste lepingute puhul, millega luuakse vastavalt artikli 14 lõike 1 punktile b terviklik isikuandmete kaitse raamistik kooskõlas asjaomaste osaliste õigusaktide kohaldatavate nõuetega, peaksid liikmesriigid arvestama sellega, et otsekoostöö tegemiseks tuleb täiendada ELi ja Ameerika Ühendriikide vahelist raamlepingut täiendavate kaitsemeetmetega, mis sätestatakse ELi või selle liikmesriikide ja Ameerika Ühendriikide vahelises konkreetses edastamiskorralduses, milles võetakse arvesse ainulaadseid nõudeid, mida kohaldatakse juhul, kui elektroonilisi tõendeid edastavad otse teenuseosutajad ja mitte asutused üksteisele
 25
 .
 Protokolli artikli 14 lõike 1 punkti b kohaselt peaksid liikmesriigid samuti võtma arvesse, et ELi liikmesriikide puhul, kes on konventsiooni 108+ osalised, ei ole konventsioonis endas sätestatud sobilikku alust protokolli kohaseks andmete piiriüleseks edastamiseks selle konventsiooni teistele osalistele. Sel puhul peaksid nad võtma arvesse konventsiooni 108+ artikli 14 lõike 1 viimast lauset
 26
 .
 Muude artikli 14 lõike 1 punkti c kohaste lepingute või korralduste puhul peaksid liikmesriigid võtma arvesse, et nad võivad sellistele lepingutele või korraldustele tugineda ainult juhul, kui Euroopa Komisjon on kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse (EL) 2016/679 artikliga 45 või õiguskaitsedirektiivi (EL) 2016/680 artikliga 36 võtnud kõnealuse kolmanda riigi kohta vastu piisavusotsuse, mis hõlmab vastavat andmete edastamist, või kui kõnealune leping või korraldus ise tagab piisavad andmekaitsemeetmed kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse artikliga 46 või õiguskaitsedirektiivi artikli 37 lõike 1 punktiga a.
 Lisaks kõnealuses valdkonnas praegu kehtivale liidu õigusele tuleb arvesse võtta ka liidu õiguse edasisi muudatusi, mida on võimalik analüüsi tegemise ajal ette näha. Protokolliga hõlmatud valdkond mõjutab otseselt liidu õiguse prognoositavaid edasisi muudatusi. Sel puhul tuleks arvesse võtta komisjoni 2018. aasta aprilli ettepanekuid elektroonilistele tõenditele piiriülese juurdepääsu saamise kohta
 27
 . Need õigusaktid on eelkõige seotud protokolli artiklitega 6 ja 7.
 Komisjon tagas liidu nimel läbirääkimistes osaledes, et protokoll on täielikus kooskõlas liidu õiguse ja sellest liikmesriikidele tulenevate kohustustega. Eelkõige tagas komisjon, et protokolli sätted võimaldavad liikmesriikidel austada ELi aluslepingutes ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud liidu õigusest tulenevaid põhiõigusi, -vabadusi ja üldpõhimõtteid, sh proportsionaalsus, menetlusõigused, süütuse presumptsioon, selliste isikute õigus kaitsele, kelle suhtes on algatatud kriminaalmenetlus, privaatsus ning isikuandmete ja elektroonilise side andmete kaitse, kui neid andmeid töödeldakse, sh edastatakse õiguskaitseasutustele väljaspool Euroopa Liitu asuvates riikides, ning õiguskaitseasutustele ja õigusasutustele sellest tekkivaid mis tahes kohustusi. Komisjon võttis samuti arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori arvamust
 28
 ja Euroopa Andmekaitsenõukogu arvamust
 29
 .
 Lisaks sellele jälgis komisjon, et protokolli ja komisjoni elektroonilisi tõendeid käsitlevate ettepanekute sätted oleksid omavahel kooskõlas, sh kaasseadusandjatega peetud arutelude tulemusena õigusakti eelnõu täiendamise käigus, ning et protokoll ei põhjustaks õigusaktide konflikte. Ennekõike jälgis komisjon, et protokoll sisaldaks sobilikke andmekaitse ja privaatsuse valdkonna kaitsemeetmeid, mis võimaldavad ELi teenuseosutajatel täita ELi andmekaitse ja privaatsuse õigusaktidest tulenevaid kohustusi, kuivõrd protokollis on sätestatud õiguslik alus andmete edastamiseks vastusena ELi mittekuuluva protokolli osalise ametiasutuse esitatud määrusele või taotlusele, milles nõutakse, et ELi vastutav või volitatud töötleja avaldaks isikuandmed või elektroonilise side andmed.
 2.4.Reservatsioonid, deklaratsioonid, teatised ja teadaanded ning muud kaalutlused
 Protokollis on sätestatud alus, mille põhjal osalised saavad teha teatavaid reservatsioone ning esitada deklaratsioone, teatise või teadaandeid teatavate artiklite kohta. Liikmesriigid peaksid kasutama teatavate reservatsioonide ning deklaratsioonide, teatiste ja teadaannete puhul ühist lähenemisviisi, nagu on sätestatud käesoleva otsuse lisas. Selleks et tagada protokolli rakendamisel kooskõla liidu õigusega, peaksid ELi liikmesriigid jääma nende reservatsioonide ja deklaratsioonide puhul allpool esitatud seisukohale. Kui protokollis on sätestatud alus muudele reservatsioonidele, deklaratsioonidele, teatistele või teadaannetele, siis lubatakse käesoleva ettepanekuga liikmesriikidel kaaluda ja teha reservatsioone ning kaaluda ja esitada deklaratsioone, teatisi ja teadaandeid.
 Selleks et tagada protokolli sätete kooskõla asjaomase liidu õiguse ja poliitikaga ei tohiks liikmesriigid teha artikli 7 lõike 9 punktides a
 30
 ja b
 31
 sätestatud reservatsioone. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid esitama deklaratsiooni vastavalt artikli 7 lõike 2 punktile b
 32
 ning teatise vastavalt artikli 7 lõike 5 punktile a
 33
 . Nende reservatsioonide puudumine ning deklaratsiooni ja teatise esitamine on oluline, et tagada protokolli kooskõla komisjoni elektroonilisi tõendeid käsitlevate seadusandlike ettepanekutega, sh kui õigusakti eelnõu muudetakse kaasseadusandjatega peetavate arutelude käigus.
 Selleks et tagada protokolli ühtne kohaldamine ELi liikmesriikide poolt, kui nad teevad koostööd osalistega, kes ei ole ELi liikmesriigid, kutsutakse liikmesriike üles mitte tegema artikli 8 lõikes 13
 34
 sätestatud reservatsiooni, muu hulgas kuna sellel reservatsioonil oleks vastastikune mõju
 35
 . Liikmesriigid peaksid esitama artikli 8 lõike 4 kohase deklaratsiooni, tagamaks et määrusi saab jõustada juhul, kui vajatakse lisateavet, näiteks juhtumi asjaolude kohta, et hinnata proportsionaalsust ja vajalikkust
 36
 .
 Liikmesriike kutsutakse samuti üles mitte esitama artikli 9 lõike 1 punkti b
 37
 kohast deklaratsiooni, et tagada protokolli tõhus kohaldamine.
 Liikmesriigid peaksid esitama artikli 7 lõike 5 punkti e,
 38
 artikli 8 lõike 10 punktide a ja b,
 39
 artikli 14 lõike 7 punkti c ja lõike 10 punkti b kohased teadaanded, et tagada protokolli üldine tulemuslik kohaldamine
 40
 .
 Lisaks sellele peaksid liikmesriigid kooskõlas artikli 14 lõike 11 punktiga c võtma vajalikud meetmed tagamaks, et vastuvõtvat osalist teavitatakse edastamise ajal liidu õigusest tulenevast kohustusest esitada teatis üksikisikule, keda andmed käsitlevad,
 41
 ning talle esitatakse vastavad kontaktandmed, et vastuvõttev osaline saaks teavitada ELi liikmesriigi pädevat asutust, kui konfidentsiaalsuspiirangud enam ei kehti ja teatise saab esitada.
 2.5.Ettepaneku põhjus
 Protokoll jõustub siis, kui viis osalist on kooskõlas artikli 16 lõigete 1 ja 2 sätetega väljendanud oma nõusolekut olla protokolliga seotud. Protokolli allkirjastamistseremoonia peaks toimuma 2022. aasta märtsis.
 ELi liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed, et tagada protokolli kiire jõustumine, mis on oluline mitut asjaolu arvesse võttes.
 Esiteks tagatakse protokolliga, et õiguskaitse-ja õigusasutustel on paremad võimalused hankida kriminaaluurimiste jaoks vajalikke elektroonilisi tõendeid. Võttes arvesse, et elektroonilised tõendid on kriminaaluurimiste jaoks üha olulisemad, vajavad õiguskaitse-ja õigusasutused kiiresti sobilikku õigusakti, mis võimaldaks neil hankida tulemuslikult elektroonilisi tõendeid ja võidelda seeläbi tõhusalt internetikuritegevuse vastu.
 Teiseks tagatakse protokolliga, et neid elektroonilistele tõenditele juurdepääsu saamise meetmeid kasutatakse viisil, mis võimaldab liikmesriikidel austada põhiõigusi, sh kriminaalmenetlusõigusi, õigust privaatsusele ja õigust isikuandmete kaitsele. Kui rahvusvahelisel tasandil ei ole kehtestatud selgeid norme, siis võivad kehtivad tavad põhjustada probleeme õiguskindluse, läbipaistvuse, vastutuse, põhiõiguste austamise ning kriminaaluurimiste kahtlusaluste menetluslike tagatiste valdkonnas.
 Kolmandaks aitab protokoll lahendada ja vältida õigusaktide konflikte, mis mõjutavad nii ametiasutusi kui ka erasektori teenuseosutajaid ja muid üksusi, kuna sellega tagatakse rahvusvahelisel tasandil ühtlustatud normid elektroonilistele tõenditele juurdepääsu saamiseks.
 Neljandaks näitab protokoll konventsiooni jätkuvat olulisust küberkuritegevuse vastase võitluse peamise mitmepoolse raamistikuna. See on määrava tähtsusega protsessis, mis järgneb ÜRO Peaassamblee 2019. aasta detsembri resolutsioonile 74/247 „Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kuritegelikul otstarbel kasutamise vastane võitlus“, millega loodi avatud sihtotstarbeline valitsustevaheline eksperdikomitee, et koostada terviklik rahvusvaheline konventsioon info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kuritegelikul otstarbel kasutamise vastaseks võitluseks.
 3.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 ·Õiguslik alus
 Liidu pädevus võtta vastu õigusakte, et hõlbustada õigusasutuste või samaväärsete asutuste vahelist koostööd kriminaalasjade menetlemisel ja otsuste täitmisel, põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõikel 1. Liidu pädevus isikuandmete kaitsega seotud küsimustes põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 16.
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 alusel kuulub liidu ainupädevusse rahvusvahelise lepingu sõlmimine, kui selle sõlmimine võib mõjutada ühiseeskirju või muuta nende reguleerimisala. Protokolli sätted kuuluvad valdkonda, mis on suurel määral hõlmatud punktis 2.3 eespool sätestatud ühiseeskirjadega.
 Protokoll kuulub seega liidu ainuvälispädevusse. Seega võivad liikmesriigid allkirjastada protokolli liidu huvides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 16, artikli 82 lõike 1 ja artikli 218 lõike 5 alusel.
 ·Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)
 Ei kohaldata.
 ·Proportsionaalsus
 Selle ettepanekuga seotud liidu eesmärke, mis on sätestatud punktis 2.5 eespool, on võimalik saavutada ainult juhul, kui sõlmitakse siduv rahvusvaheline leping, millega tagatakse vajalikud koostöömeetmed ning põhiõiguste kohane kaitse. Protokolliga saavutatakse see eesmärk. Protokolli sätted piirduvad sellega, mis on vajalik selle põhieesmärkide saavutamiseks. Alternatiivina ei ole võimalik kasutada ühepoolset tegevust, kuna see ei annaks piisavat alust koostööks ELi mittekuuluvate riikidega ja selle abil ei oleks võimalik tagada põhiõiguste vajalikku kaitset. Samuti on tõhusam järgida mitmepoolset lepingut, nagu kõnealune protokoll, mille asjus liidul on olnud võimalik läbirääkimisi pidada, kui alustada läbirääkimisi individuaalsete ELi mittekuuluvate riikidega kahepoolsel tasandil. Eeldades et protokolli ratifitseerivad kõik konventsiooni 66 osalist ning tulevased uued osalised, tagab protokoll ühise õigusraamistiku ELi liikmesriikide koostööks kõige olulisemate rahvusvaheliste partneritega kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas.
 ·Vahendi valik
 Ei kohaldata.
 4.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 ·Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll
 Ei kohaldata.
 ·Konsulteerimine sidusrühmadega
 Euroopa Nõukogu korraldas protokolli läbirääkimistega seoses kuus avaliku konsultatsiooni vooru, mis toimusid 2018. aasta juulis ja novembris, 2019. aasta veebruaris ja novembris, 2020. aasta detsembris ja 2021. aasta mais
 42
 . Osalised võtsid nende konsultatsioonide käigus saadud tagasisidet arvesse.
 Komisjon konsulteerides liidu nimel läbirääkijana ka andmekaitseasutustega ning korraldas 2019. ja 2021. aastal sihtotstarbelisi konsultatsioonikohtumisi kodanikuühiskonna organisatsioonide, teenuseosutajate ja kutseorganisatsioonidega. Komisjon võttis nende konsultatsioonide käigus saadud tagasisidet arvesse.
 ·Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
 Vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu 6. juuni 2019. aasta otsusele, millega lubatakse komisjonil osaleda liidu nimel läbirääkimistes, konsulteeris komisjon läbirääkimiste käigus pidevalt nõukogu läbirääkimiste erikomiteega , mis andis liikmesriikide ekspertidele võimaluse osaleda liidu seisukoha koostamises. Mitu liikmesriigi eksperti osalesid ka edaspidi läbirääkimistes paralleelselt komisjoni osalemisega liidu nimel. Samuti konsulteeriti sidusrühmadega (vt eespool).
 ·Mõjuhinnang
 Aastatel 2017–2018 korraldati komisjoni e-tõendeid käsitlevate ettepanekute mõju hindamine
 43
 . Selles kontekstis oli eelistatud variant pidada läbirääkimisi, et jõuda kokkuleppele Budapesti küberkuritegevuse konventsiooni teise lisaprotokolli asjus. Vastav mõju on esitatud ka käesolevas seletuskirjas.
 ·Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine
 Protokoll võib mõjutada teatavaid teenusosutajate kategooriaid, sh väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), kuna neile võidakse protokolli alusel esitada taotlused ja määrused elektrooniliste tõendite esitamiseks. Samas esitatakse neile teenuseosutajatele kõnealuseid taotlusi olemasolevaid kanaleid kasutades sageli juba praegu, vahel eri ametiasutuste kaudu, sh konventsiooni,
 44
 muude vastastikuse õigusabi lepingute või muude raamistike, sh mitut sidusrühma hõlmavate interneti haldamise poliitikameetmete alusel
 45
 . Teenuseosutajad, sh VKEd saavad kasu selgest õigusraamistikust rahvusvahelisel tasandil ja protokolli kõigi osaliste kasutatavast ühisest lähenemisviisist.
 ·Põhiõigused
 Juhul kui isiku andmeid võidakse hankida kriminaalmenetluse kontekstis, mõjutavad protokollist tulenevad koostöövahendid tõenäoliselt põhiõigusi, sh õigust õiglasele kohtumenetlusele, õigust privaatsusele ja õigust isikuandmete kaitsele. Protokollis järgitakse õigustel põhinevat lähenemisviisi ning sätestatakse tingimused ja kaitsemeetmed kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste õigusaktidega, sh Euroopa Nõukogu 1950. aasta inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga. Täpsemalt on protokollis sätestatud konkreetsed andmekaitsemeetmed. Vajaduse korral on protokollis sätestatud ka osaliste võimalus teha teatavaid reservatsioone, esitada teatavaid deklaratsioone või teatisi ning keelduda taotluse puhul koostööst konkreetsetes olukordades. Seeläbi tagatakse protokolli kooskõla Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga.
 5.MÕJU EELARVELE
 Mõju liidu eelarvele puudub. Protokolli rakendamisest võivad liikmesriikidele tekkida ühekordsed kulud ning liikmesriikide ametiasutustele võivad tekkida suuremad kulud tulenevalt juhtumite arvu eeldatavast suurenemisest.
 6.MUU TEAVE
 ·Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord
 Rakenduskava puudub, kuna liikmesriigid peavad protokolli pärast selle allkirjastamist ja ratifitseerimist rakendama.
 Järelevalve tegemiseks osaleb komisjon küberkuritegevuse konventsiooni komitee (kus tunnustatakse Euroopa Liitu vaatleva organisatsioonina) kohtumistel.
 2021/0382 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS,
 millega lubatakse liikmesriikidel allkirjastada Euroopa Liidu huvides küberkuritegevuse konventsiooni teine lisaprotokoll tõhustatud koostöö ja elektrooniliste tõendite avaldamise kohta
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 16, artikli 82 lõiget 1 ja artikli 218 lõiget 5,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)9. juunil 2019 andis nõukogu komisjonile loa osaleda liidu nimel Euroopa Nõukogu Budapesti küberkuritegevuse konventsiooni teise lisaprotokolli üle peetavates läbirääkimistes.
 (2)Euroopa Nõukogu ministrite komitee võttis küberkuritegevuse konventsiooni teise lisaprotokolli (tõhustatud koostöö ja elektrooniliste tõendite avaldamise kohta, edaspidi „protokoll“) teksti vastu 17. novembril 2021 ja see on kavas avada allkirjastamiseks 2022. aasta märtsis.
 (3)Protokolli sätted jäävad valdkonda, mis on suurel määral hõlmatud ühiseeskirjadega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 tähenduses, mille hulgas on õigusaktid, mis lihtsustavad õigusalast koostööd kriminaalasjades, millega tagatakse menetlusõiguste miinimumnõuded ning andmekaitse ja privaatsuse kaitsemeetmed.
 (4)Komisjon esitas samuti seadusandliku ettepaneku määruse kohta, mis käsitleb Euroopa andmeesitamismäärust ja Euroopa andmesäilitamismäärust elektrooniliste tõendite hankimiseks kriminaalasjades (COM(2018)225 final), ning direktiivi kohta, millega kehtestatakse ühtlustatud normid kriminaalmenetluses tõendite kogumise eesmärgil esindajate määramise kohta (COM(2018)226 final), mille kohaselt tuleb piiriülesed Euroopa andmeesitamis- ja andmesäilitamismäärused esitada otse teise liikmesriigi teenuseosutaja esindajale.
 (5)Komisjon osales liidu nimel läbirääkimistes ja tagas teise lisaprotokolli kooskõla asjakohaste Euroopa Liidu ühiseeskirjadega.
 (6)Selleks et tagada protokolli kooskõla liidu õiguse ja poliitikaga, protokolli ühtne kohaldamine ELi liikmesriikides suhetes ELi mittekuuluvate osalistega ning protokolli tulemuslik kohaldamine, tuleb teha mitu reservatsiooni ning esitada mitu deklaratsiooni, teatist ja teadaannet.
 (7)Võttes arvesse, et protokollis on sätestatud kiired menetlused, mis parandavad piiriülest juurdepääsu elektroonilistele tõenditele, ning kõrgetasemelised kaitsemeetmed, aitab selle jõustumine kaasa küberkuritegevuse ja muude kuritegevuse vormide vastasele võitlusele ülemaailmsel tasandil, lihtsustades ELi liikmesriikidest ja ELi mittekuuluvatest riikidest protokolli osaliste vahelist koostööd, tagab üksikisikute kõrgetasemelise kaitse ja aitab kõrvaldada õigusaktide konflikte.
 (8)Võttes arvesse, et protokolliga on sätestatud kohased kaitsemeetmed kooskõlas määruses (EL) 2016/679 ja direktiivis (EL) 2016/680 sätestatud isikuandmete rahvusvahelise edastamise nõuetega, aitab selle jõustumine edendada liidu andmekaitsestandardeid ülemaailmsel tasandil, lihtsustab andmevoogusid ELi liikmesriikidest ja ELi mittekuuluvatest riikidest protokolliosaliste vahel ning tagab, et ELi liikmesriigid järgivad liidu andmekaitsenormidest tulenevaid kohustusi.
 (9)Kiire jõustumine kindlustab veelgi Euroopa Nõukogu Budapesti konventsiooni positsiooni küberkuritegevuse vastase võitluse peamise mitmepoolse raamistikuna.
 (10)Euroopa Liit ei saa olla protokolli osaline, kuna nii protokollis kui ka Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsioonis saavad osaleda ainult riigid.
 (11)Seega tuleks Euroopa Liidu huvides ühiselt tegutsevatele liikmesriikidele anda luba protokoll allkirjastada.
 (12)Liikmesriike kutsutakse üles allkirjastama protokoll allkirjastamistseremoonia ajal või esimesel võimalusel pärast seda.
 (13)Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse [...].
 (14)[Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.]
 [VÕI]
 [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, on Iirimaa teatanud [oma [---] kirjaga] oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.]
 (15)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Liikmesriike volitatakse käesolevaga allkirjastama Euroopa Liidu huvides küberkuritegevuse konventsiooni teine lisaprotokoll tõhustatud koostöö ja elektrooniliste tõendite avaldamise kohta (edaspidi „protokoll“).
 Artikkel 2
 Protokolli allkirjastamisel peavad liikmesriigid tegema lisas märgitud reservatsioonid ning esitama seal märgitud deklaratsioonid, teatised ja teadaanded.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
 Artikkel 4
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
 Artikkel 5
 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 Protokolli tekst lisatakse ettepanekule nõukogu otsuse kohta, millega antakse liikmesriikidele luba protokoll liidu huvides ratifitseerida.
 (2)
 Euroopa Liidu hinnang raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtudele 2021 (EU SOCTA 2021).
 (3)
 SWD(2018) 118 final.
 (4)
 COM(2018) 225 ja 226 final.
 (5)
 Kõik riigid peale Iirimaa, kes on konventsiooni allkirjastanud, aga ei ole seda ratifitseerinud, kuid on võtnud eesmärgiks sellega ühineda.
 (6)
 Küberkuritegevuse konventsiooni komitee kodukord (T-CY (2013)25 rev), saadaval aadressil www.coe.int/cybercrime.
 (7)
 2019. aasta detsembri ÜRO Peaassamblee resolutsioon 74/247 „Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kuritegelikul otstarbel kasutamise vastane võitlus“.
 (8)
 JOIN(2020) 81 final.
 (9)
 Vt näiteks laiendatud ülemaailmne meede küberkuritegevuse vastu võitlemiseks (GLACY+) aadressil https://www.coe.int/en/web/cybercrime/glacyplus.
 (10)
 Küberkuritegevuse konventsiooni komitee pilvepõhiste tõendite rühma lõpparuanne „Kriminaalõiguse juurdepääs pilvepõhistele elektroonilistele andmetele: soovitused küberkuritegevuse konventsiooni komiteele läbivaatamiseks“, 16. september 2016.
 (11)
 https://rm.coe.int/t-cy-terms-of-reference-protocol/1680a03690.
 (12)
 https://www.consilium.europa.eu/et/press/press-releases/2018/10/18/20181018-european-council-conslusions/.
 (13)
 COM(2019) 71 final.
 (14)
 Euroopa Andmekaitseinspektori 2. aprilli 2019. aasta arvamus nr 3/2019, mis käsitleb osalemist läbirääkimistel Budapesti küberkuritegevuse konventsiooni teise lisaprotokolli üle.
 (15)
 Nõukogu otsus nr 9116/19.
 (16)
 COM(2020) 605 final.
 (17)
 JOIN(2020) 81 final.
 (18)
 COM(2021) 170 final.
 (19)
 Euroopa Parlamendi 10. juuni 2021. aasta resolutsioon ELi küberturvalisuse strateegia kohta digikümnendi jaoks.
 (20)
 Viide L 304/47.
 (21)
 https://rm.coe.int/0900001680a2aa42.
 (22)
 Vt protokolli selgitava aruande teine lõik.
 (23)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiiv 2010/64/EL õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses (ELT L 280, 26.10.2010, lk 1); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta direktiiv 2012/13/EL, milles käsitletakse õigust saada kriminaalmenetluses teavet (ELT L 142, 1.6.2012, lk 1); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta direktiiv 2013/48/EL, mis käsitleb õigust kaitsjale kriminaalmenetluses ja Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses ning õigust lasta teavitada vabaduse võtmisest kolmandat isikut ja suhelda vabaduse võtmise ajal kolmandate isikute ja konsulaarasutustega (ELT L 294, 6.11.2013, lk 1); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1919, milles käsitletakse tasuta õigusabi andmist kahtlustatavatele ja süüdistatavatele kriminaalmenetluses ning isikutele, kelle üleandmist taotletakse Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses (ELT L 297, 4.11.2016, lk 1); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/800, mis käsitleb kriminaalmenetluses kahtlustatavate või süüdistatavate laste menetluslikke tagatisi (ELT L 132, 21.5.2016, lk 1); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/343, millega tugevdatakse süütuse presumptsiooni teatavaid aspekte ja õigust viibida kriminaalmenetluses kohtulikul arutelul (ELT L 65, 11.3.2016, lk 1); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta direktiiv 2012/13/EL, milles käsitletakse õigust saada kriminaalmenetluses teavet.
 (24)
 Vt Euroopa Kohtu (suurkoda) arvamus 1/15, ECLI:EU:C:2017:592, punkt 220. Vt ka Euroopa Andmekaitsenõukogu panus konsulteerimisse Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni (Budapesti konventsiooni) teise lisaprotokolli eelnõu üle, 13. november 2019, lk 6 („Pädevad riiklikud asutused, kellele on antud juurdepääs andmetele, peavad teavitama mõjutatud isikuid kooskõlas kohaldatavate riiklike menetlustega niipea, kui see teavitamine ei ohusta enam nende asutuste elluviidavaid uurimisi. [---]Teavitamine on vajalik, et mõjutatud isikud saaksid kasutada muu hulgas oma õigust õiguslikule hüvitisele ja oma andmekaitseõigusi seoses oma andmete töötlemisega.“).
 (25)
 Just seetõttu sisaldavad nõukogu 21. mai 2019. aasta otsuse (millega antakse luba alustada läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline leping, mis käsitleb piiriülest juurdepääsu elektroonilistele tõenditele kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö eesmärgil (9114/19)) läbirääkimisjuhised mitut täiendavat andmekaitsemeedet. Eelkõige on läbirääkimisjuhistes märgitud, et leping peaks ELi ja Ameerika Ühendriikide vahelist raamlepingut täiendama lisakaitsemeetmetega, milles võetakse arvesse asjaomaste andmekategooriate tundlikkust ning erinõudeid, mille kohaselt ei toimu elektrooniliste tõendite edastamine mitte ametiasutuste vahel, vaid need edastab teenuseosutaja otse, ning pädevad asutused edastavad andmed otse teenuseosutajatele.
 (26)
 Vt ka 10. oktoobri 2018. aasta protokolli (millega muudetakse isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni) selgitava aruande punktid 106–107.
 (27)
 COM(2018) 225 ja 226 final.
 (28)
 Euroopa Andmekaitseinspektori 2. aprilli 2019. aasta arvamus nr 3/2019, mis käsitleb osalemist läbirääkimistel Budapesti küberkuritegevuse konventsiooni teise lisaprotokolli üle.
 (29)
 Sh Euroopa Andmekaitsenõukogu panus konsulteerimisse Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni (Budapesti konventsiooni) teise lisaprotokolli eelnõu üle, 13. november 2019; avaldus 02/201 Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni (Budapesti konventsioon) teise lisaprotokolli uute sätete eelnõu kohta, nagu see võeti vastu 2. veebruaril 2021; Euroopa Andmekaitsenõukogu panus Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni (Budapesti konventsiooni) teise lisaprotokolli eelnõu üle konsulteerimise kuuendasse vooru, 4. mai 2021.
 (30)
 Mis jätab osalistele õiguse mitte kohaldada artiklit 7 (abonendiandmete avaldamine).
 (31)
 Mis jätab osalistele õiguse mitte kohaldada artiklit 7 (abonendiandmete avaldamine) teatavat liiki kontaktnumbrite suhtes, kui see ei oleks kooskõlas kohaliku õigussüsteemi aluspõhimõtetega.
 (32)
 Võimaldab osalistel deklareerida, et artikli 7 lõike 1 (abonendiandmete avaldamine) kohase määruse peab esitama prokurör või muu õigusasutus, see tuleb esitada tema järelevalve all või muul viisil sõltumatu järelevalve all.
 (33)
 Võimaldab osalistel teavitada Euroopa Nõukogu peasekretäri, et kui artikli 7 lõike 1 (abonendiandmete avaldamine) alusel esitatakse määrus osalise territooriumil asuvale teenuseosutajale, siis nõuab osaline alati või kindlaks määratud juhtudel, et samal ajal tehakse määrus teatavaks ning esitatakse lisateave ja faktide kokkuvõte uurimise või menetluse kohta.
 (34)
 Mis jätab osalistele õiguse mitte kohaldada artiklit 8 (millega jõustatakse teise osalise määrused) andmeliiklusandmete suhtes.
 (35)
 Vt protokolli selgitava aruande punkt 147, milles on kindlaks määratud, et osalisel, kes teeb selle artikli kohta reservatsiooni, ei ole luba esitada määrusi teistelt osalistelt liiklusandmete saamiseks kooskõlas artikli 8 lõikega 1.
 (36)
 Võimaldab osalistel deklareerida, et artikli 8 lõike 1 (millega jõustatakse teise osalise määrused) alusel esitatavate määruste jõustamiseks tuleb esitada lisateave.
 (37)
 Võimaldab osalistel deklareerida, et nad ei esita artikli 9 lõike 1 punkti a (arvutiandmete kiirendatud avaldamine hädaolukorras) kohaseid taotlusi ainult abonendiandmete avaldamiseks.
 (38)
 Võimaldab osalistel teatada selle asutuse kontaktandmed, kelle ta nimetab artikli 7 lõike 5 punkti a kohaste teatiste saajaks, ja teha artikli 7 lõike 5 punktides b, c ja d (abonendiandmete avaldamine) kirjeldatud toiminguid.
 (39)
 Võimaldab osalistel teatada nende asutuste kontaktandmeid, kes on määratud esitama ja saama artikli 8 (millega jõustatakse teise osalise määrused) kohaseid määrusi. Kooskõlas määruse (EL) 2017/1939 nõuetega peavad liikmesriigid, kes osalevad Euroopa Prokuratuuri asutamiseks tehtavas tõhustatud koostöös, esitama teadaande ka Euroopa Prokuratuurile.
 (40)
 Võimaldab osalistel anda teada asutusest või asutustest, keda tuleks teavitada turvaintsidendi korral või kellega tuleks ühendust võtta, et küsida eelnevat luba teisele riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile edastamise puhul.
 (41)
 Vt joonealune märkus 24 eespool.
 (42)
 https://www.coe.int/en/web/cybercrime/protocol-consultations.
 (43)
 SWD(2018) 118 final.
 (44)
 Vt näiteks küberkuritegevuse konventsiooni komitee 1. märtsi 2017. aasta suunis nr 10 abonenditeabe esitamise määruste kohta (Budapesti konventsiooni artikkel 18).
 (45)
 Vt näiteks interneti nimede ja numbrite määramise korporatsiooni nõukogu 15. mai 2019. aasta resolutsioon soovituste kohta, mis käsitlevad gTLD-registreerimisandmete ajutist kirjeldust, saadaval aadressil www.icann.org.
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,25.11.2021
 COM(2021) 718 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: Nõukogu otsus,
 millega lubatakse liikmesriikidel allkirjastada Euroopa Liidu huvides küberkuritegevuse konventsiooni teine lisaprotokoll tõhustatud koostöö ja elektrooniliste tõendite avaldamise kohta
 LISA
 Protokolli allkirjastamisel peavad liikmesriigid tegema liidu huvides järgmised reservatsioonid, esitama järgmised deklaratsioonid, teatised ja teadaanded ning võtma arvesse järgmisi muid kaalutlusi.
 1.Reservatsioonid
 Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni (Budapesti konventsioon) teine lisaprotokoll tõhustatud koostöö ja elektrooniliste tõendite avaldamise kohta (edaspidi „protokoll“) võimaldab kooskõlas artikli 19 lõikega 1 osalisel deklareerida, et ta teeb reservatsiooni protokolli mitme artikli suhtes.
 Liikmesriigid hoiduvad kasutamast õigust mitte kohaldada artiklit 7 (abonendiandmete avaldamine) kooskõlas artikli 7 lõike 9 punktiga a.
 Liikmesriigid hoiduvad kasutamast õigust mitte kohaldada artiklit 7 (abonendiandmete avaldamine) teatavat liiki kontaktnumbrite puhul kooskõlas artikli 7 lõike 9 punktiga b.
 Liikmesriike kutsutakse üles mitte kasutama õigust mitte kohaldada artiklit 8 (millega jõustatakse teise osalise määrused) liiklusandmete puhul kooskõlas artikli 8 lõikega 13.
 Liikmesriikidel on õigus kaaluda artikli 19 lõikes 1 sätestatud muid reservatsioone ja teha need oma äranägemise järgi.
 2.Deklaratsioonid
 Protokoll võimaldab osalisel kooskõlas artikli 19 lõikega 2 samuti esitada deklaratsiooni protokolli mitme artikli kohta.
 Liikmesriigid peavad esitama vastavalt artikli 7 lõike 2 punktile b deklaratsiooni, mille kohaselt peavad nende territooriumil tegutsevatele teenuseosutajatele esitama määrused prokurörid või muud õigusasutused või need tuleb esitada nende järelevalve all või muul viisil sõltumatu järelevalve all. Seega peavad liikmesriigid esitama ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja esitamise ajal järgmise deklaratsiooni:
 „Artikli 7 lõike 1 kohase määruse peab esitama prokurör või muu õigusasutus või see tuleb esitada tema järelevalve all või muul viisil sõltumatu järelevalve all.“
 Liikmesriike kutsutakse üles mitte deklareerima artikli 9 lõike 1 punkti b alusel, et nad ei esita artikli 9 (arvutiandmete kiirendatud avaldamine hädaolukorras) lõike 1 punkti a kohaseid taotlusi ainult abonendiandmete avaldamiseks.
 Liikmesriikidel on õigus kaaluda artikli 19 lõikes 2 sätestatud muid deklaratsioone ja esitada need oma äranägemise järgi.
 3.Deklaratsioonid, teatised ja teadaanded
 Protokollis nõutakse samuti, et osaline esitaks kooskõlas artikli 19 lõikega 3 deklaratsioone, teatisi või teadaandeid protokolli mitme artikli kohta.
 Liikmesriigid peavad esitama teatise selle kohta, et kui artikli 7 lõike 1 kohaselt esitatakse määrus nende territooriumil tegutsevale teenuseosutajale, siis nõuavad nad samal ajal määruse kohta teatise esitamist ning uurimise või menetluse kohta lisateabe ja selle faktide kokkuvõtte esitamist kooskõlas artikli 7 lõike 5 punktiga a. Seega peavad liikmesriigid allkirjastamise või ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja esitamise ajal esitama Euroopa Nõukogu peasekretärile järgmise teatise:
 „Kui artikli 7 lõike 1 alusel esitatakse määrus [liikmesriik] territooriumil tegutsevale teenuseosutajale, siis nõuame, et iga juhtumi puhul tehakse samal ajal määrus teatavaks ning esitatakse uurimise või menetluse lisateave ja faktide kokkuvõte.“
 Artikli 7 lõike 5 punkti e kohaselt peavad liikmesriigid määrama ühe asutuse, kes saab artikli 7 lõike 5 punkti a kohase teatise ning teeb lõike 5 punktides b, c ja d kirjeldatud toiminguid, ning andma teada selle asutuse kontaktandmed.
 Liikmesriigid peavad deklareerima artikli 8 lõike 4 alusel, et artikli 8 lõike 1 kohaste määruste jõustamiseks tuleb esitada täiendav teave. Seega peavad liikmesriigid esitama allkirjastamise või ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja esitamise ajal järgmise deklaratsiooni:
 „Artikli 8 lõike 1 alusel esitatavate määruste jõustamiseks tuleb esitada täiendav teave. Nõutav täiendav teave oleneb määruse ning sellega seotud uurimise või menetluse asjaoludest.“
 Liikmesriigid peavad edastama nende asutuste kontaktandmed, kes on määratud artikli 8 lõike 10 punkti a alusel vastavalt artiklile 8 määrust esitama, ja nende asutuste kontaktandmed, kes on määratud artikli 8 lõike 10 punkti b alusel vastavalt artiklile 8 määrust vastu võtma, ning neid andmeid ajakohastama. Määrusega (EL) 2017/1939 (millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel) loodud tõhustatud koostöös osalevad liikmesriigid peavad lisama Euroopa Prokuratuuri talle määruse (EL) 2017/1939 artiklitega 22, 23 ja 25 antud pädevuste kasutamisel artikli 8 lõike 10 punktide a ja b alusel teada antavate asutuste hulka.
 Liikmesriigid peavad andma teada asutuse või asutused, keda teavitatakse kooskõlas artikli 14 lõike 7 punktiga c turvaintsidendist.
 Liikmesriigid peavad andma teada asutuse või asutused, kes annavad artikli 14 lõike 10 punkti b otstarbel loa protokolli alusel saadud andmete edastamiseks teisele riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile.
 Kui artikli 19 lõige 3 annab aluse muudeks deklaratsioonideks, teatisteks või teadaanneteks, on liikmesriikidel lubatud deklaratsioone, teatisi või teadaandeid kaaluda ja oma äranägemise järgi esitada.
 4.Muud kaalutlused
 Määrusega (EL) 2017/1939 (millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel) loodud tõhustatud koostöös osalevad liikmesriigid peavad tagama, et Euroopa Prokuratuur saab talle määruse (EL) 2017/1939 artiklitega 22, 23 ja 25 antud pädevuste kasutamisel teha protokolli alusel koostööd samal moel kui nende liikmesriikide riigiprokurörid.
 Liikmesriigid peavad tagama, et protokolli otstarbel andmete edastamisel teavitatakse vastuvõtvat osalist sellest, et nende kohaliku õigusraamistiku kohaselt tuleb vastavalt protokolli artikli 14 lõike 11 punktile c isiklikult teavitada isikut, kelle andmed esitatakse.
 ELi ja Ameerika Ühendriikide vahelise raamlepingu alusel toimuvate rahvusvaheliste edastamiste puhul peavad liikmesriigid andma Ameerika Ühendriikide pädevatele asutustele protokolli artikli 14 lõike 1 punkti b otstarbel teada, et lepingut kohaldatakse protokolli alusel pädevate asutuste vastastikuse isikuandmete edastamise suhtes. Kuid liikmesriigid peavad võtma arvesse, et lepingut tuleks täiendada lisakaitsemeetmetega, mis võtavad arvesse erinõudeid, mille kohaselt ei toimu elektrooniliste tõendite edastamine mitte ametiasutuste vahel, vaid need edastab teenuseosutaja otse, nagu on sätestatud protokollis. Seega peavad liikmesriigid esitama allkirjastamise või ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja esitamise ajal Ameerika Ühendriikide pädevatele asutustele järgmise teadaande:
 „Seoses Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni teise lisaprotokolli artikli 14 lõike 1 punkti b kohaldamisega oleme seisukohal, et ELi ja Ameerika Ühendriikide vahelist raamlepingut kohaldatakse protokolli alusel toimuva pädevate asutuste vahelise vastastikuse isikuandmete edastamise suhtes. Kui kooskõlas protokolliga toimub meie territooriumil tegutsevate teenuseosutajate ja Ameerika Ühendriikide asutuste vaheline edastamine, siis kohaldatakse lepingut koostoimes täiendava konkreetse edastamiskorraga, mis võtab arvesse erinõudeid, mis kehtivad juhul, kui edastamine ei toimu ametiasutuste vahel, vaid need edastab teenuseosutaja otse.“
 Liikmesriigid peavad protokolli artikli 14 lõike 1 punkti c otstarbel tagama, et nad võivad muudele lepingutele või korraldustele tugineda ainult juhul, kui Euroopa Komisjon on kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse (EL) 2016/679 artikliga 45 või õiguskaitsedirektiivi (EL) 2016/680 artikliga 36 võtnud kõnealuse kolmanda riigi kohta vastu piisavusotsuse, mis hõlmab vastavat andmete edastamist, või kui kõnealune leping või korraldus ise tagab piisavad andmekaitsemeetmed kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse artikliga 46 või õiguskaitsedirektiivi artikli 37 lõike 1 punktiga a.


type: caselaw

text:
C 102/24 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 8.4.2000
 SENTENZA DEL TRIBUNALE DI PRIMO GRADO SENTENZA DEL TRIBUNALE DI PRIMO GRADO
 3 febbraio 2000
 16 dicembre 1999
 nella causa T-60/99, Malcolm Townsend contro Commis-
 nella causa T-198/98, Micro Leader Business contro Com- sione delle Comunità europee (1)
 missione delle Comunità europee (1)
 (Dipendenti — Regime comune di assicurazione malattia —
 Copertura del coniuge)
 (Concorrenza — Denuncia — Rigetto — Artt. 85 e 86 del
 Trattato CE (divenuti artt. 81 CE e 82 CE) — Divieto di (2000/C 102/48)
 importazione di programmi elettronici posti in commercio in
 un paese terzo — Esaurimento dei diritti d’autore —
 Direttiva 91/250/CEE) (Lingua processuale: il francese)
 (2000/C 102/47) Nella causa T-60/99, Malcolm Townsend, dipendente della
 Commissione delle Comunità europee, residente a Sterrebeek
 (Belgio), con gli avv.ti J.-N. Louis e G.-F. Parmentier, del foro di
 Bruxelles, con domicilio eletto in Lussemburgo presso la
 (Lingua processuale: il francese) fiduciaire Myson SARL, 30, rue de Cessange, contro Commis-
 sione delle Comunità europee (agenti: signor J. Currall e signora
 F. Duvieusart-Clotuche), avente ad oggetto una domanda
 Nella causa T-198/98, Micro Leader Business, società di diritto di annullamento della decisione 12 marzo 1998 dell’ufficio
 francese, con sede in Aulnay-sous-Bois (Francia), rappresentata liquidatore di Bruxelles, che rifiuta di rimborsare al ricorrente
 dall’avv. Silvestre Tandeau de Marsac, del foro di Parigi, con talune spese mediche sostenute da sua moglie, il Tribunale
 domicilio eletto in Lussemburgo presso lo studio degli avv.ti (signora V. Tiili, statuente in qualità di giudice unico; cancellie-
 Brucher e Seimetz, 10, rue de Vianden, contro Commissione re: J. Palacio González, amministratore), ha pronunciato il
 delle Comunità europee (agenti: inizialmente, signori José 3 febbraio 2000 una sentenza il cui dispositivo è del seguente
 Crespo Carrillo, e Loïc Guérin, successivamente, signori Giulia- tenore:
 no Marenco e Loïc Guérin), avente ad oggetto il ricorso diretto
 all’annullamento della decisione della Commissione 15 ottobre 1) Il ricorso è respinto.
 1998 (procedimento IV/36.219 — Micro Leader/Microsoft),
 recante rigetto definitivo della denuncia della ricorrente in cui 2) Ciascuna delle parti sopporterà le proprie spese.
 veniva censurata come contraria agli artt. 85 e 86 del Trattato
 CE (divenuti artt. 81 CE e 82 CE) la condotta delle società (1) GU C 160 del 5.6.1999.
 Microsoft France e Microsoft Corporation volta ad impedire
 l’importazione in Francia di programmi elettronici della marca
 Microsoft, editi in lingua francese, posti in commercio in
 Canada, il Tribunale (Terza Sezione), composto dai signori
 M. Jaeger, presidente, K. Lenaerts e J. Azizi, giudici; cancelliere:
 A. Mair, amministratore, ha pronunciato il 16 dicembre 1999
 una sentenza il cui dispositivo è del seguente tenore:
 ORDINANZA DEL TRIBUNALE DI PRIMO GRADO
 1) La decisione della Commissione 15 ottobre 1998 (procedimento 7 febbraio 2000
 IV/36.219 — Micro Leader/Microsoft), recante rigetto definiti-
 vo della denuncia della ricorrente che censurava come contraria
 agli artt. 85 e 86 del Trattato CE (divenuti artt. 81 CE e 82 nella causa i T-168/94 (92), Blackspur DIY Ltd e a. contro
 CE) la condotta delle società Microsoft France e Microsoft Consiglio dell’Unione europea (1)
 Corporation volta ad impedire l’importazione in Francia di
 programmi elettronici della marca Microsoft, editi in lingua (Liquidazione delle spese)
 francese, posti in commercio in Canada, è annullata.
 (2000/C 102/49)
 2) La Commissione è condannata alle spese.
 (Lingua processuale: l’inglese)
 Nella causa T-168/94 (92), Blackspur DIY Ltd, con sede a
 (1) GU C 71 del 13.3.1999.
 Unsworth, Bury (Regno Unito), signori Steven Kellar, J.M.A.
 Glancy e Ronald Coben, residenti a Manchester (Regno Unito),
 con gli avv.ti K.P.E. Lasok, barrister, e C. Kahn, solicitor, con
 domicilio eletto in Lussemburgo presso lo studio dell’avv.
 Maria Dennewald, 12, avenue de la Porte Neuve, contro


text:
 26.5.2011
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 138/43
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 516/2011
 af 25. maj 2011
 om ændring af forordning (EF) nr. 600/2005 for så vidt angår anvendelse af præparatet af Bacillus licheniformis DSM 5749 og Bacillus subtilis DSM 5750 i foder, der indeholder myresyre
 (EØS-relevant tekst)
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 I henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 kan godkendelsen af et tilsætningsstof ændres efter anmodning fra indehaveren af godkendelsen og efter udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA).
 (2)
 Præparatet af Bacillus licheniformis DSM 5749 og Bacillus subtilis DSM 5750, der tilhører gruppen »Mikroorganismer«, blev i overensstemmelse med Rådets direktiv 70/524/EØF (2) godkendt uden tidsbegrænsning som fodertilsætningsstof til søer ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1453/2004 (3), til slagtekalkuner og kalve på op til tre måneder ved Kommissionens forordning (EF) nr. 600/2005 (4) samt til slagtesvin og smågrise ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2148/2004 (5).
 (3)
 Kommissionen har modtaget en ansøgning om at få ændret godkendelsesbetingelserne for præparatet af Bacillus licheniformis DSM 5749 og Bacillus subtilis DSM 5750, så det tillades anvendt med et indhold af myresyre i foder til slagtekalkuner. Ansøgningen var ledsaget af relevant baggrundsdokumentation. Kommissionen videresendte ansøgningen til EFSA.
 (4)
 EFSA konkluderede i sin udtalelse af 7. december 2010 (6), at det var konstateret, at præparatet af Bacillus licheniformis DSM 5749 og Bacillus subtilis DSM 5750 som anført i bilaget er kompatibelt med myresyre i foder til slagtekalkuner.
 (5)
 Betingelserne i artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003 er opfyldt.
 (6)
 Forordning (EF) nr. 600/2005 bør ændres i overensstemmelse hermed.
 (7)
 Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Bilag III til forordning (EF) nr. 600/2005 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 25. maj 2011.
 På Kommissionens vegne
 José Manuel BARROSO
 Formand
 (1) EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.
 (2) EFT L 270 af 14.12.1970, s. 1.
 (3) EUT L 269 af 17.8.2004, s. 3.
 (4) EUT L 99 af 19.4.2005, s. 5.
 (5) EUT L 370 af 17.12.2004, s. 24.
 (6) EFSA Journal 2011;9(1):1953.
 BILAG
 I bilag III til forordning (EF) nr. 600/2005 affattes oplysningerne vedrørende E 1700, Bacillus licheniformis DSM 5749 og Bacillus subtilis DSM 5750, således:
 EF-nr.
 Tilsætningsstof
 Kemisk betegnelse, beskrivelse
 Dyreart eller -kategori
 Maksimumsalder
 Minimumsindhold
 Maksimumsindhold
 Andre bestemmelser
 Godkendelse gyldig til
 CFU/kg fuldfoder
 Mikroorganismer
 »E 1700
 Bacillus licheniformis
 DSM 5749
 Bacillus subtilis
 DSM 5750
 (i forholdet 1/1)
 Blanding af Bacillus licheniformis DSM 5749 og Bacillus subtilis DSM 5750, der indeholder mindst 3,2 × 109 CFU/g tilsætningsstof (1,6 × 109 af hver bakterie)
 Slagtekalkuner
 —
 1,28 × 109
 1,28 × 109
 I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabilitet.
 Kan anvendes i foderblandinger, der indeholder et af følgende coccidiostatika: diclazuril, halofuginon, monensinnatrium, robenidin, maduramicinammonium, lasalocidnatrium og konserveringsmidlet myresyre.
 Uden tidsbegrænsning
 Kalve
 3 måneder
 1,28 × 109
 1,28 × 109
 I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabilitet.
 Uden tidsbegrænsning«


text:
C 184/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13.6.98
 paraÂgrafo daquela disposicËaÄo. Se se verificar que naÄo eÂ podem estar organizadas de forma a, na praÂtica, torna-
 esse o caso, tais informacËoÄes poderaÄo ainda assim ser rem impossível ou excessivamente difícil a obtencËaÄo da
 exigidas caso as particularidades do processo de reparacËaÄo.
 fabrico da mateÂria-prima a partir da substaÃncia naÄo
 permitam apreciar de nenhuma outra forma a pureza
 (1) JO C 174 de 8.7.1995.
 da mateÂria-prima.
 Quando a autoridade competente exija ao requerente
 de uma autorizacËaÄo de colocacËaÄo no mercado que for-
 necËa informacËoÄes nos termos do artigo 9.o, ponto 3, da
 Directiva 81/851/CEE, os prazos previstos no artigo 8.o
 da mesma directiva suspendem-se ateÂ essas informa- ACÓRDAÄO DO TRIBUNAL
 cËoÄes serem fornecidas.
 (Sexta SeccËaÄo)
 de 30 de Abril de 1998
 2. O facto de o processo de fabrico de um medicamento
 ser contínuo ou descontínuo naÄo tem influeÃncia nas no processo C-230/96 (pedido de decisaÄo prejudicial apre-
 respostas dadas aÁ primeira questaÄo. sentado pela cour d'appel de Douai): Cabour SA e Nord
 Distribution Automobile SA contra Arnor «SOCO»
 SARL, com a presencËa de: Automobiles Peugeot SA e
 3. A autoridade competente naÄo estaÂ autorizada a dispen- Automobiles Citröen SA (1)
 sar o requerente de uma autorizacËaÄo de colocacËaÄo no
 mercado de fornecer uma informacËaÄo ou um docu- (ConcorreÃncia Ð DistribuicËaÄo automóvel Ð Validade do
 mento previstos no artigo 5.o da Directiva 81/851/ contrato de concessaÄo exclusiva Ð Artigo 85.o, n.os 1 e 3,
 /CEE, mesmo que se verifique que a obtencËaÄo dessa do Tratado CE Ð Regulamento (CEE) n.o 123/85 Ð Regu-
 informacËaÄo eÂ praticamente impossível num caso con- lamento (CE) n.o 1475/95)
 creto. (98/C 184/02)
 4. A anaÂlise da quarta questaÄo naÄo revelou qualquer ele-
 (Língua do processo: franceÃs)
 mento susceptível de afectar a validade, aÁ luz do prin-
 cípio da proporcionalidade, do artigo 5.o, segundo
 paraÂgrafo, pontos 3, 4 e 9, da Directiva 81/851/CEE e
 das seccËoÄes A, B e C da primeira parte do anexo da No processo C-230/96, que tem por objecto um pedido
 Directiva 81/852/CEE. dirigido ao Tribunal de JusticËa, nos termos do artigo 177.o
 do Tratado CE, pela cour d'appel de Douai (FrancËa), des-
 tinado a obter, no litígio pendente neste órgaÄo jurisdicional
 5. A anaÂlise da quinta questaÄo naÄo revelou qualquer ele- entre Cabour SA e Nord Distribution Automobile SA e
 mento susceptível de, aÁ luz dos artigos 30.o a 36.o do Arnor «SOCO» SARL, com a presencËa de: Automobiles
 Tratado, afectar a validade das Directivas 81/851/CEE Peugeot SA e Automobiles Citröen SA, uma decisaÄo a
 e 81/852/CEE. título prejudicial sobre a interpretacËaÄo do artigo 85.o, n.o 1,
 do Tratado CE e de determinadas disposicËoÄes dos Regula-
 mentos (CEE) n.o 123/85 da ComissaÄo, de 12 de Dezem-
 6. O artigo 40.o da Directiva 81/851/CEE deve ser inter- bro de 1984, relativo aÁ aplicacËaÄo do n.o 3 do artigo 85.o do
 pretado no sentido de que um pedido de informacËoÄes Tratado CEE a certas categorias de acordos de distribuicËaÄo
 complementares baseado no artigo 9.o, ponto 3, da e de servicËo de venda e pós-venda de veículos automóveis
 mesma directiva naÄo tem de ser fundamentado. (JO L 15 de 18.1.1985, p. 16; EE 8 F2 p. 150) e (CE)
 n.o 1475/95 da ComissaÄo (JO L 145 de 29.6.1995, p. 25),
 o Tribunal de JusticËa (Sexta SeccËaÄo), composto por H.
 7. Um Estado-membro estaÂ obrigado a reparar os prejuí- Ragnemalm, presidente de seccËaÄo, R. Schintgen (relator),
 zos causados ao requerente de uma autorizacËaÄo de G. F. Mancini, P. J. G. Kapteyn e G. Hirsch, juízes; advo-
 colocacËaÄo no mercado devido a pedidos de informa- gado-geral: G. Tesauro; secretaÂrio: D. Louterman-Hubeau,
 cËoÄes e exigeÃncias que violem as Directivas 81/851/CEE administradora principal, proferiu, em 30 de Abril de
 e 81/852/CEE, quando a norma de direito comunitaÂrio 1998, um acórdaÄo cuja parte decisória eÂ a seguinte:
 violada vise atribuir direitos aos particulares, a viola-
 cËaÄo seja suficientemente caracterizada e exista um
 nexo de causalidade directo entre essa violacËaÄo e o 1. O artigo 5.o, n.o 2, ponto 1, alíneas a) e b), do Regula-
 prejuízo sofrido pelos particulares. Com esta reserva, eÂ mento (CEE) n.o 123/85 da ComissaÄo, de 12 de
 no aÃmbito do direito nacional que regula a responsabi- Dezembro de 1984, relativo aÁ aplicacËaÄo do n.o 3 do
 lidade que compete ao Estado reparar as consequeÃn- artigo 85.o do Tratado CEE a certas categorias de acor-
 cias do prejuízo causado por uma violacËaÄo do direito dos de distribuicËaÄo e de servicËo de venda e pós-venda
 comunitaÂrio que lhe seja imputaÂvel, sendo certo que as de veículos automóveis, deve ser interpretado no sen-
 condicËoÄes fixadas pela legislacËaÄo nacional aplicaÂvel tido de que a isencËaÄo concedida pelo regulamento se
 naÄo podem ser menos favoraÂveis do que as respeitantes aplica a uma claÂusula de um contrato de concessaÄo
 a reclamacËoÄes semelhantes de natureza interna e naÄo exclusiva que se limita a prever que as partes podem
 ---pagebreak--- 13.6.98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 184/3
 invocar, para cumprirem as respectivas obrigacËoÄes de ACÓRDAÄO DO TRIBUNAL
 naÄo fazer concorreÃncia, justificacËoÄes objectivas, sem (Sexta SeccËaÄo)
 precisar em que eÂ que elas podem consistir.
 de 30 de Abril de 1998
 o o o
 Os artigos 3. , ponto 3, e 5. , n. 2, do Regulamento no processo C-24/97: ComissaÄo das Comunidades Euro-
 (CEE) n.o 123/85 devem ser interpretados no sentido peias contra RepuÂblica Federal da Alemanha (1)
 de que a isencËaÄo concedida pelo regulamento naÄo se
 (Incumprimento de Estado Ð Direito de permaneÃncia Ð
 aplica a uma claÂusula contratual que proíbe, salvo
 ObrigacËaÄo de possuir documentos de identificacËaÄo Ð San-
 perante justificacËoÄes objectivas, o distribuidor de ven-
 cËoÄes)
 der veículos novos de qualquer outra marca, mesmo
 em estabelecimentos distintos daqueles em que saÄo (98/C 184/03)
 vendidos os produtos contratuais.
 (Língua do processo: alemaÄo)
 Os artigos 4.o, n.o 1, ponto 3, e 5.o, n.o 2, pontos 2 e 3,
 do Regulamento (CEE) n.o 123/85 devem, portanto,
 ser interpretados no sentido de que a isencËaÄo conce- (TraducËaÄo provisória; a traducËaÄo definitiva seraÂ publicada
 dida pelo regulamento se aplica a uma claÂusula contra- na «ColectaÃnea da JurisprudeÃncia»)
 tual que impoÄe ao distribuidor um objectivo determi-
 nado de venda e que preveÃ sancËoÄes, que podem ir ateÂ
 aÁ rescisaÄo do contrato no caso desse objectivo naÄo ser No processo C-24/97, ComissaÄo das Comunidades Euro-
 atingido, na condicËaÄo, todavia, de que a fixacËaÄo do peias (agentes: Peter Hillenkamp e Pieter Jan Kuijper) con-
 objectivo de venda constitua a expressaÄo de uma sim- tra RepuÂblica Federal da Alemanha (agente: Ernst Röder),
 ples obrigacËaÄo de meios. que tem por objecto obter a declaracËaÄo de que, ao reservar
 aos nacionais dos outros Estados-membros que residam no
 território alemaÄo um tratamento desmesuradamente dife-
 2. Os artigos 3.o, ponto 3, e 5.o, n.o 2, do Regulamento rente, no que respeita ao grau de culpabilidade e aÁs coimas
 (CE) n.o 1475/95 da ComissaÄo, de 28 de Junho de aplicaÂveis, do que aplica aos seus próprios nacionais
 1995, relativo aÁ aplicacËaÄo do n.o 3 do artigo 85.o do quando estes infringem de modo comparaÂvel a obrigacËaÄo
 Tratado CE a certas categorias de acordos de distribui- de terem em sua posse um documento de identificacËaÄo
 cËaÄo e de servicËo de venda e pós-venda de veículos vaÂlido, a RepuÂblica Federal da Alemanha naÄo cumpriu as
 automóveis, devem ser interpretados no sentido de que obrigacËoÄes que lhe incumbem por forcËa dos artigos 48.o,
 a isencËaÄo concedida por este regulamento naÄo se aplica 52.o e 59.o do Tratado CE, bem como do artigo 4.o, n.o 1,
 a uma claÂusula contratual que proíba, salvo existindo da Directiva 68/360/CEE do Conselho, de 15 de Outubro
 justificacËoÄes objectivas, o distribuidor de vender veícu- de 1968, relativa aÁ supressaÄo das restricËoÄes aÁ deslocacËaÄo e
 los novos de outras marcas, mesmo em estabelecimen- permaneÃncia dos trabalhadores dos Estados-membros e
 tos comerciais distintos daqueles em que saÄo vendidos suas famílias na Comunidade (JO L 257 de 19.10.1968,
 os produtos contratuais. p. 13; EE 05 F1, p. 88), e do artigo 4.o, n.o 1, da Directiva
 73/148/CEE do Conselho, de 21 de Maio de 1973, relativa
 Os artigos 4.o, n.o 1, ponto 3, e 5.o, n.os 2 e 3, do Regu- aÁ supressaÄo das restricËoÄes aÁ deslocacËaÄo e aÁ permaneÃncia
 lamento (CE) n.o 1475/95 devem ser interpretados no dos nacionais dos Estados-membros na Comunidade, em
 sentido de que a isencËaÄo concedida pelo regulamento mateÂria de estabelecimento e de prestacËaÄo de servicËos (JO
 se aplica a uma claÂusula contratual que impoÄe ao dis- L 172 de 28.6.1973, p. 14; EE 06 F1, p. 132), o Tribunal
 tribuir um objectivo determinado de venda e que preveÃ de JusticËa (Sexta SeccËaÄo), composto por H. Ragnemalm
 sancËoÄes, que podem ir ateÂ aÁ rescisaÄo do contrato, no (relator), presidente de seccËaÄo, G. F. Mancini, J. L. Mur-
 caso desse objectivo naÄo ser atingido, na condicËaÄo, ray, G. Hirsch e K. M. Ioannou, juízes; advogado-geral:
 todavia, de que a fixacËaÄo do objectivo de venda consti- F. G. Jacobs; secretaÂrio: R. Grass, proferiu, em 30 de Abril
 tua a expressaÄo de uma simples obrigacËaÄo de meios e de 1998, um acórdaÄo cuja parte decisória eÂ a seguinte:
 que essa fixacËaÄo seja feita pelas partes de comum
 acordo ou, na falta de acordo, por um terceiro perito. 1. Ao reservar aos nacionais dos outros Estados-membros
 que residam no território alemaÄo um tratamento des-
 3. A proibicËaÄo imposta pelo artigo 85.o, n.o 1, do Tratado mesuradamente diferente, no que respeita ao grau de
 aplica-se a claÂusulas que se inserem num contrato de culpabilidade e aÁs coimas aplicaÂveis, do que aplica aos
 concessaÄo de automóveis na hipótese de estas naÄo seus próprios nacionais quando estes infringem de
 beneficiarem da isencËaÄo por categoria se, tendo em modo comparaÂvel a obrigacËaÄo de terem em sua posse
 conta o contexto económico e jurídico, estas claÂusulas um documento de identificacËaÄo vaÂlido, a RepuÂblica
 tiverem por objecto ou por efeito restringir de modo Federal da Alemanha naÄo cumpriu as obrigacËoÄes que
 sensível a concorreÃncia no interior do mercado comum lhe incumbem por forcËa dos artigos 48.o, 52.o e 59.o do
 e se forem susceptíveis de afectar o comeÂrcio entre os Tratado CE, bem como do artigo 4.o da Directiva 68/
 Estados-membros. /360/CEE do Conselho, de 15 de Outubro de 1968,
 relativa aÁ supressaÄo das restricËoÄes aÁ deslocacËaÄo e per-
 maneÃncia dos trabalhadores dos Estados-membros e
 (1) JO C 269 de 14.9.1996.
 suas famílias na Comunidade, e do artigo 4.o da Direc-
 tiva 73/148/CEE do Conselho, de 21 de Maio de
 1973, relativa aÁ supressaÄo das restricËoÄes aÁ deslocacËaÄo


text:
 9.11.2013
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 325/19
 Wyrok Sądu z dnia 16 września 2013 r. — Hiszpania przeciwko Komisji
 (Sprawa T-2/07) (1)
 (Fundusz Spójności - Rozporządzenie (WE) nr 1164/94 - Projekty dotyczące rekultywacji dorzecza rzeki Júcar (Hiszpania) - Częściowe cofnięcie pomocy finansowej - Zamówienia publiczne na roboty budowlane - Kryteria udzielania zamówień - Najkorzystniejsza ekonomicznie oferta - Równość traktowania - Przejrzystość - Kwalifikowalność wydatków - Ustalanie korekt finansowych - Artykuł H ust. 2 załącznika II do rozporządzenia (WE) nr 1164/94 - Proporcjonalność)
 2013/C 325/31
 Język postępowania: hiszpański
 Strony
 Strona skarżąca: Królestwo Hiszpanii (przedstawiciele: początkowo J. M. Rodríguez Cárcamo, następnie A. Rubio González, abogados del Estado)
 Strona pozwana: Komisja Europejska (przedstawiciele: początkowo A. Steiblytė i L. Escobar Guerrero, pełnomocnicy, wspierani przez adwokata M. Canala Fontcubertę, następnie A. Steiblytė i S. Pardo Quintillán, pełnomocnicy)
 Przedmiot
 Żądanie stwierdzenia nieważności decyzji Komisji C(2006) 5102 z dnia 20 października 2006 r. zmniejszającej wymiar pomocy przyznanej z Funduszu Spójności na rzecz grupy projektów noszących oznaczenie 2001.ES.16.C.PE.050 i dotyczących uzdatniania wód w dorzeczu rzeki Júcar (Hiszpania).
 Sentencja
 1)
 Skarga zostaje oddalona.
 2)
 Królestwo Hiszpanii pokrywa własne koszty oraz koszty poniesione przez Komisję Europejską.
 (1) Dz.U. C 56 z 10.3.2007.