text:
 Avis juridique important
 |
 52004PC0437
 pasiūlymas Tarybos reglamentas pakeičiantis reglamentą (EB) Nr. 539/2001 dėl abipusiskumo mechanizmo /* KOM/2004/0437 galutinis - CNS 2004/0141 */
 pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS pakeičiantis reglamentą (EB) Nr. 539/2001 dėl abipusiskumo mechanizmo(pateikta Komisijos)MOTYVŲ IŠDĖSTYMASReglamento (EB) Nr. 539/2001 1 straipsnio 4 dalyje yra pateikiamas abipusiskumo mechanizmas, taikytinas, jei trečia salis, įtraukta į reglamento II priedo sąrasą (pozityvusis sąrasas), taiko vizų rezimą kurios nors valstybės narės piliečiams. Tas mechanizmas konkrečiai trečiai saliai numato, valstybės narės Ģ aukos ģ prasymu, greitą bendrą atsakymą, susidedantį is kelių nuoseklių etapų serijos (valstybė narė, kurios piliečiams yra taikomas vizų rezimas, apie tai pranesa, valstybės narės laikinai įveda privalomąjį vizų rezimą konkrečios trečiosios salies piliečiams, nebent Taryba nuspręstų kitaip, informacija apie laikiną vizų įvedimą paskelbiama Oficialiajame leidinyje, Komisija nagrinėja visus Tarybos ar kurios nors valstybės narės prasymus perkelti trečiąją salį is reglamento pozityviojo sąraso į negatyvųjį sąrasą).Šis mechanizmas nebuvo numatytas 2000 m. sausio 26 d. pradiniame Komisijos pasiūlyme, jis yra Tarybos darbų eigos rezultatas. Komisija, norėdama atsizvelgti į valstybių narių pageidavimą abipusiskumui suteikti veiksmingumo, savo pataisytame 2000 m. rugsėjo 9 d. pasiūlyme pirmame straipsnyje pridėjo 4 dalį. Siūlomas abipusiskumo mechanizmas, kuris atspindėjo ir formalizavo valstybių narių Tarybai pateiktus pasiūlymus, galiausiai beveik visas buvo perkeltas į Tarybos priimtą Reglamentą (EB) Nr. 539/2001.Praėjus beveik trejiems metams nuo Reglamento (EB) Nr. 539/2001 įsigaliojimo, abipusiskumo mechanizmas dar nebuvo įgyvendintas. Reikia isanalizuoti to priezastis, siuo aspektu remiantis Komisijos tarnybų darbo dokumento konstatavimais dėl abipusiskumo vizų [1] srityje, ir pateikti siūlymus dėl įstatyminio reguliavimo.[1] 2004 m. vasario 18 d. dokumentas JAI-B-1(2004)1372Štai pirmas konstatavimas. Tuo pat metu, kada kai kurių valstybių narių ar asocijuotųjų valstybių piliečiai privalo gauti vizas vykstant į kai kurias trečiąsias salis is reglamento pozityviojo sąraso (EB) Nr. 539/2001 (JAV/Graikija; Brunėjus/Austrija, Suomija, Graikija, Portugalija, Islandija; Venesuela/Suomija; Gvatemala/Islandija), tos salys nepradėjo taikyti abipusiskumo principo. Tačiau tik sios valstybės narės gali taikyti mechanizmą ir turi teisę rinktis - taikyti jį ar ne.Tokio sių valstybių narių elgesio priezastis matyt isplaukia is to, kad mechanizmas yra pernelyg grieztas. Antrasis jo etapas (laikinas privalomo vizų rezimo įvedimas visose valstybėse narėse konkrečiai trečiajai saliai) savo beveik automatinio taikymo pobūdziu atbaido valstybes nares nuo sio mechanizmo būgstaujant, kad tai gali prisidėti prie krizės pagilėjimo, ar tai būtų tarptautinių santykių su trečiąją salimi, ar vidaus reikalų srityse. Is tiesų antrąjį mechanizmo etapą gali panaikinti tik kvalifikuota balsų dauguma Tarybos priimtas sprendimas. Abipusiskumo mechanizmo schemoje tokio sprendimo priėmimas būtinai yra vertinamas kaip valstybių narių atsisakymas veikti solidariai su konkrečia valstybe nare.Tokia pirmoji isvada apie solidarumo mechanizmo netinkamumą sustiprėja, kai pazvelgiame į Europos Sąjungos plėtrą. Reglamento (EB) Nr. 539/2001 1 straipsnio 4 dalyje aprasyta situacija po 2004 m. geguzės 1 d. gali remtis naujosios valstybės narės trečiųjų salių, kurios ir toliau reikalauja vizų valstybių narių piliečiams, situacija. Visos naujosios valstybės narės juridiskai gali daugeliui trečiųjų salių taikyti abipusiskumo mechanizmą. Nuo 2001 m. konstatuoti mechanizmo trūkumai ir rizikos tokiu būdu tampa ypatingai astrūs plėtros kontekste ir mechanizmo perziūra darosi itin būtina.Tokios perziūros tikslas nėra sumazinti solidarumą, būdingą bendrai politikai vizų srityje, uzglaistant Reglamente (EB) Nr. 539/2001 numatytą abipusiskumo principą. Abipusiskumas islieka esminis vizų politikos principas ir vienas is pagrindinių kriterijų (isvardintų 5 reglamento motyvavime), į kuriuos reikia atsizvelgti, kai yra sudarinėjami ar keičiami trečiųjų salių sąrasai, pridedami prie Reglamento (EB) Nr. 539/2001. Šio pasiūlymo pagrindinis tikslas - įvesti lankstesnį, realesnį, taigi, ir galimą veiksmingiau panaudoti mechanizmą. Nezinant politinės abipusiskumo apimties, dabartinis mechanizmas is tiesų pasirodė pernelyg maksimalistinis ir pernelyg rizikingas politiskai, kad būtų naudingas. Jis aklai siūlo taikyti sankcijas visiskai apeinant diplomatinį klausimo sprendimo būdą, net tada, kai nei vienas kriterijus sudarinėjant pozityvų ir negatyvųjį sąrasus neturi absoliučios svarbos; toks sudarinėjimas is tiesų vyksta "pagal apgalvotą vertinimą, nagrinėjant kiekvieną is įvairių atvejų konkrečiai: susijusius su nelegalia imigracija, viesąja tvarka bei saugumu ir tarptautiniais Europos Sąjungos santykiais su trečiosiomis salimis, taip pat atsizvelgiant į regioninės koherencijos bei abipusiskumo prasmę".Siūlomas mechanizmas taip pat turėtų padėti isspręsti esminį ankstesnės sistemos trūkumą, kai procedūros taikymas priklausydavo nuo vienos valstybės narės, kuriai trečioji salis imdavo taikyti privalomąjį vizų rezimą. Komisija mano, kad neabipusiskumas yra nepaprastai svarbus bendrai vizų politikai ir kad diskusijos dėl sios situacijos Bendrijų masteliu, tokios, kurios padėtų rasti tinkamą atsakymą, neturi priklausyti nuo vienos valstybės narės geros valios. Bendroje vizų politikoje turi būti vadovaujamasi principu, kad abipusiskumas remiasi visų valstybių narių solidarumu, kai tenka spręsti problemas, su kuriomis susiduria viena is jų. Norint uztikrinti sį solidarumą ir apsaugoti bendrijų interesus, yra būtina numatyti tokį mechanizmą, kuris leistų Komisijai taikyti įgyvendinamą ir efektyvų derybų būdą, kuris sietųsi su visa Europos Sąjungos uzsienio politika.Taigi, remdamasi siomis auksčiau pateiktomis pastabomis, Komisija siūlo sukurti mechanizmą, kuris turėtų uztikrinti efektyvesnį abipusiskumo principo, esminio bendroje vizų politikoje, laikymąsi.Straipsnių komentaras:1 straipsnis:pastabos apie siūlomą Reglamento (EB) Nr. 539/2001 1 straipsnio 4 dalies redakciją:Termino "Įvedimas" naudojimas aiskiai nurodo, kad yra kalbama apie naują padėtį, sudarytą trečiosios salies is II priedo nutarimu įvesti vizų rezimą vienos ar kelių valstybių narių, kurioms anksčiau nereikėjo vizų, piliečiams. Tam, kad būtų aisku, jog mechanizmas turi būti taikomas prie sąlygų, buvusių pries naujojo reglamento įvedimą ir jam įsigaliojus, 2 straipsnyje yra numatyta speciali nuostata.- Punktas a):Kiekvienas neabipusiskumo atvejis turi būti skaidrus ir apie jį turi būti informuojama automatiskai. valstybė narė nuo siol privalo pranesti apie tokį atvejį.- Punktas b):Reikia nutraukti dabartinį mechanizmą, pernelyg daznai taikantį sankcijas, kaip "normalų" problemos sprendimo būdą, kurio Taryba gali nepaisyti.Kad būtų galima rasti tinkamiausią sprendimą susidarius neabipusiskumo atvejui, yra svarbu, kad Komisija pradėtų veiksmus su trečiąja salimi, siekdama, kad si vėl taikytų bevizį rezimą reikiamos valstybės narės piliečiams. Šis Komisijos vaidmuo yra susijęs su faktu, kad sprendziant vizų panaikinimo/įvedimo klausimus tarptautiniu masteliu, isskirtinai reikia bendrijų kompetencijos. Komisijos konstatavimai turi būti pateikiami ataskaitoje ir perduodami Tarybai. Ataskaitą reikia perduoti nedelsiant, priklausomai nuo situacijos skubos, paliekant pakankamą terminą aplinkybėms įvertinti ir reikiamiems diplomatiniams veiksmams pradėti siekiant bevizio rezimo atstatymo.- Punktas c):Siūlomą redakciją inspiravo noras, kad abipusiskumo mechanizmas liktų kuo arčiau įprastų sioje srityje priimamų sprendimų schemų. Taip Komisija gali savo ataskaitą priderinti prie Tarybos, pasiūlydama laikinai atstatyti vizų rezimą konkrečiai trečiajai saliai. Toks laikinas atstatymas, bet kuriuo atveju turintis pasibaigti tuo pat metu, kai trečioji salis nutraukia savo sprendimą, sudaro galimybę Tarybai spręsti kvalifikuota balsų dauguma. Tokio trumpo laikotarpio, per kurį Taryba turi nuspręsti, tikslas yra uztikrinti sukurtos priemonės efektyvumą, nes ji turi leisti reikalui esant greitai sureaguoti trečiosios salies atzvilgiu, turint omeny, kad tai yra apsaugos priemonė, kurios taikymas tuo momentu yra laikinas.- Punktas d):Komisijos galimybė siūlyti laikiną priemonę negali būti sąlygojama ankstesnės Tarybai pateiktos ataskaitos. Gali būti, kad dėl kai kurių aplinkybių tampa būtina skubiai pateikti tokią laikiną priemonę. Akivaizdu, kad pateikdama savo pasiūlymo motyvus Komisija pasiaiskins, dėl kokių aplinkybių reikėjo imtis tokios procedūros be isankstinės ataskaitos. Dėl skubos, pateisinančios Komisijos veiksmą, yra būtina, kad Taryba pasisakytų per trumpą laikotarpį.- Punktas e):Vizų rezimo atstatymas, pagal punktuose c) ir d) numatytas nuostatas, lieka speciali ir laikina priemonė palyginus su konkrečios trečiosios salies perkėlimu is pozityviojo sąraso į negatyvųjį Reglamento Nr. 539/2001 sąrasą. Kad būtų uztikrintas reakcijos trečiosios salies, kaltos dėl susidariusios neabipusiskumo situacijos, atzvilgiu efektyvumas reikia patikslinti, kad laikinoji priemonė neliečia galimybės pasiūlyti tokį perkėlimą. Be kita ko reikia numatyti, kad nesulaukus trečiosios salies reakcijos į laikinąją priemonę, netrukus Komisija gali pateikti pasiūlymą perkelti trečiąją salį į I priedą.- Punktas f):Tai procedūros, kurias reikia taikyti, kai trečioji salis nusprendzia panaikinti vizų rezimą. Schema yra perimta is dabartinio mechanizmo punktų e) ir f). Tačiau, laikino vizų įvedimo pabaiga tiksliai sutampa su trečiosios salies vizų panaikinimo įsigaliojimu.2 straipsnis:2 straipsnio tikslas - aiskiai nusakyti, kad mechanizmas taip pat turi būti taikomas konstatuotoje situacijoje, įsigaliojus reglamentui, kuris įpareigoja valstybes nares informuoti apie kiekvieną vizų įvedimą trečiojoje salyje, tai yra, tais atvejais, kai tuo metu viena ar kelios II priedo trečiosios salys nepanaikina vizų rezimo kurios nors valstybės narės piliečiams. Pagal modelį, numatytą vizų rezimo įvedimui, yra svarbu grieztai nustatyti terminą, per kurį valstybė narė turi pranesti. Įvairios mechanizmo sąlygos yra taikomos tiek vizų rezimo įvedimui, tiek jo panaikinimui.Vizų rezimo nepanaikinimo situacija nebuvo nagrinėta 1 straipsnyje, nes tai specifinė situacija, kuri susidarys įsigaliojus siam reglamentui. Tai pereinamoji priemonė, taikoma tik pereinant is dabartinio rezimo į naują sistemą, kuri įpareigoja kiekvieną valstybę narę informuoti apie vizų rezimo įvedimą trečiojoje salyje paliekant konkrečiai valstybei narei galimybę rinktis ar pradėti taikyti abipusiskumo mechanizmą. Tad nebūtina to, t.y. vizų rezimo nepanaikinimo, integruoti į Reglamento Nr. 539/2001 mechanizmą, kuris tik numato vizų rezimo įvedimą trečiojoje salyje ateityje.2004/0141 (CNS)pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS pakeičiantis reglamentą (EB) Nr. 539/2001 dėl abipusiskumo mechanizmoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsizvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, konkrečiai į jos 62 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktį,atsizvelgdama į Komisijos [2] pasiūlymą,[2] OL C , p. .atsizvelgdama į Europos Parlamento [3] nuomonę,[3] OL C , p. .manydama, kad:(1) 2001 m. kovo 15 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 539/2001 1 straipsnio 4 dalyje numatytas mechanizmas, kuris nustato sąrasą trečiųjų salių, kurių piliečiai, kirsdami isorines valstybių narių sienas, privalo turėti vizas, ir sąrasą salių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, pasirodė netinkamas taikyti neabipusiskumo atvejais, kai trečioji salis, esanti minėto reglamento II priedo sąrase, t.y. trečioji salis, kurios piliečiams vizos reikalavimas netaikomas [4], nepanaikina ar vėl atnaujina vizų rezimą, vienos ar kelių valstybių narių piliečiams. Valstybių narių, kurios susiduria su neabipusiskumo atvejais, solidarumas reikalauja adaptuoti esamą mechanizmą, kad sis būtų veiksmingas.[4] OL L 81 2001 m. kovo 21 d., p. 1(2) Kadangi tokie neabipusiskumo atvejai yra rimti, svarbu, kad apie juos konkreti viena ar kelios valstybės narės būtinai informuotų. Norint, kad konkreti trečioji salis vėl imtų taikyti bevizį rezimą konkrečių valstybių narių piliečiams, reikia numatyti skirtingų lygių ir veiksmų skubos mechanizmą, kurį būtų galima pradėti taikyti nedelsiant. Tad reikia, kad Komisija kuo greičiau pradėtų atitinkamus veiksmus su trečiąja salimi, Tarybai pateiktų ataskaitą ir bet kuriuo metu turėtų galimybę pasiūlyti Tarybai priimti laikiną sprendimą dėl vizų rezimo atstatymo konkrečios trečiosios salies piliečiams. Tokio laikino sprendimo priėmimas neturi būti kliūtis galimybei įtraukti tą trečiąją salį į Reglamento (EB) Nr. 539/2001 I priedą. Be kita ko reikia numatyti laikiną rysį nuo laikinosios priemonės įsigaliojimo iki galimo pasiūlymo dėl salies perkėlimo į I priedą.(3) Reikia, kad trečiosios salies sprendimas panaikinti vizų rezimą ar atnaujinti vizų rezimo panaikinimą vienos ar kelių valstybių narių piliečiams automatiskai panaikintų Tarybos priimtą sprendimą dėl laikino vizų rezimo.(4) Todėl reikia pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 539/2001.(5) Reikia numatyti pereinamąjį rezimą tuo atveju, jei įsigaliojus siam reglamentui, trečiosios salys, isvardytos Reglamento (EB) Nr. 539/2001 II priede, valstybėms narėms taikys vizų rezimą. Kalbant apie Islandiją ir Norvegiją, sis reglamentas toliau plėtoja Šengeno acquis nuostatas, pagal sutartį, kurią sudarė Europos Sąjungos Taryba su Islandijos Respublika bei Norvegijos Karalyste dėl sių salių bendradarbiavimo įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kuri priklauso sričiai, apie kurią yra kalbama 1999 m. geguzės 17 d. Sprendimo 1999/437/EB dėl kai kurių sios sutarties taikymo būdų 1 straipsnio punkte A.(6) Reglamentas (EB) Nr. 539/2001 netaikomas Jungtinei Karalystei ir Airijai. Taigi, sios salys nedalyvauja priimant sį reglamentą, ir jis joms nėra taikomas.(7) Šis reglamentas sudaro aktą, kuris remiasi Šengeno acquis arba yra su juo susijęs pagal stojimo akto 3 straipsnio 1 dalį,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (EB) Nr. 539/2001 1 straipsnio 4 dalis yra keičiama siuo tekstu:"4. II priedo sąrase esančios trečiosios salies vizų rezimo įvedimas valstybės narės piliečiams suteikia galimybę taikyti sias priemones:a) per desimt dienų, po to, kai trečioji salis paskelbia ar įveda vizų rezimą, valstybė narė apie tai rastu pranesa Komisijai; toks pranesimas yra isspausdinamas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje, C serijoje;b) Komisija nedelsiant pradeda veiksmus su trečiosios salies valdzios atstovais, kad vėl būtų panaikintas vizų rezimas, ir, vėliausiai per sesis mėnesius nuo pranesimo isspausdinimo, apie tai pranesa Tarybai;c) Pagal savo ataskaitos isvadas Komisija gali pateikti Tarybai pasiūlymą dėl laikino vizų rezimo įvedimo konkrečios trečiosios salies piliečiams. Dėl sio pasiūlymo Taryba priima sprendimą kvalifikuota balsų dauguma per 3 mėnesius.d) Jei Komisija mano, kad tai yra pagrįsta, ji gali, be isankstinio pranesimo, pateikti c punkte nurodytą pasiūlymą. Šiam pasiūlymui yra taikoma c punkte numatyta procedūra.e) Procedūra, numatyta c ir d punktuose, neturi įtakos Komisijos galioms pateikti siūlymą pakeisti sį reglamentą siekiant perkelti konkrečią trečiąją salį į I priedą. Bet kokiu atveju, jei buvo nuspręsta taikyti laikinąją priemonę, numatytą c ir d punktuose, pasiūlymą keisti sį reglamentą Komisija pateikia vėliausiai po sesių mėnesių nuo laikinosios priemonės įsigaliojimo.f) kai trečioji salis panaikina vizų rezimą, valstybė narė pranesa apie panaikinimą Komisijai. Šis pranesimas yra spausdinamas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje, C serijoje. Galimas laikinas vizų rezimo įvedimas pagal c punktą automatiskai nustoja galioti nuo tos dienos, kai konkreti trečioji salis panaikina vizų rezimą;2 straipsnisValstybės narės, kurių piliečiams sio reglamento įsigaliojimo dieną kuri nors trečioji salis is Reglamento (EB) Nr. 539/2001 II priedo taiko vizų rezimą, apie tai rastu pranesa Komisijai per desimt dienų nuo sio reglamento įsigaliojimo. Pranesimas yra spausdinamas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje, C serijoje.Taikomos Reglamento (EB) Nr. 539/2001 1 straipsnio 4 dalies nuo b iki f punktų nuostatos, tokios, kokios jos yra po sio reglamento pakeitimų3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja dvidesimtąją dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse pagal Europos bendrijos steigimo sutartį.Pasirasyta Briuselyje,TarybaPirmininkas


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 23.10.2008
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 280/12
 DECISIONE DEL COMITATO MISTO SEE
 N. 81/2008
 del 4 luglio 2008
 che modifica l'allegato IX (Servizi finanziari) e il protocollo 37 dell'accordo SEE
 IL COMITATO MISTO SEE,
 visto l'accordo sullo Spazio economico europeo, come modificato dal protocollo che adegua l'accordo sullo Spazio economico europeo, di seguito «l'accordo», in particolare gli articoli 98 e 101,
 considerando quanto segue:
 (1)
 L’allegato IX dell’accordo è stato modificato dalla decisione del Comitato misto SEE n. 66/2008 del 6 giugno 2008 (1).
 (2)
 Il protocollo 37 dell'accordo è stato modificato dalla decisione del Comitato misto SEE n. 142/2007 del 26 ottobre 2007 (2).
 (3)
 Occorre integrare nell'accordo la decisione 2001/527/CE della Commissione, del 6 giugno 2001, che istituisce il comitato delle autorità europee di regolamentazione dei valori mobiliari (3).
 (4)
 Occorre integrare nell'accordo la decisione 2001/528/CE della Commissione, del 6 giugno 2001, che istituisce il comitato europeo dei valori mobiliari (4).
 (5)
 Occorre integrare nell'accordo la decisione 2004/5/CE della Commissione, del 5 novembre 2003, che istituisce il comitato delle autorità europee di vigilanza bancaria (5).
 (6)
 Occorre integrare nell'accordo la decisione 2004/6/CE della Commissione, del 5 novembre 2003, che istituisce il comitato delle autorità europee di vigilanza delle assicurazioni e delle pensioni aziendali o professionali (6).
 (7)
 Occorre integrare nell'accordo la decisione 2004/7/CE della Commissione, del 5 novembre 2003, che modifica la decisione 2001/527/CE che istituisce il comitato delle autorità europee di regolamentazione dei valori mobiliari (7).
 (8)
 Occorre integrare nell'accordo la decisione 2004/8/CE della Commissione, del 5 novembre 2003, che modifica la decisione 2001/528/CE che istituisce il comitato europeo dei valori mobiliari (8).
 (9)
 Occorre integrare nell'accordo la decisione 2004/9/CE della Commissione, del 5 novembre 2003, che istituisce il comitato europeo delle assicurazioni e delle pensioni aziendali o professionali (9).
 (10)
 Occorre integrare nell'accordo la decisione 2004/10/CE della Commissione, del 5 novembre 2003, che istituisce il comitato bancario europeo (10).
 (11)
 Per il buon funzionamento dell'accordo, occorre estendere l'applicazione del protocollo 37 al comitato delle autorità europee di regolamentazione dei valori mobiliari istituito dalla decisione 2001/527/CE, al comitato europeo dei valori mobiliari istituito dalla decisione 2001/528/CE, al comitato delle autorità europee di vigilanza bancaria istituito dalla decisione 2004/5/CE, al comitato delle autorità europee di vigilanza delle assicurazioni e delle pensioni aziendali o professionali istituito dalla decisione 2004/6/CE, al comitato europeo delle assicurazioni e delle pensioni aziendali o professionali istituito dalla decisione 2004/9/CE e al comitato bancario europeo istituito dalla decisione 2004/10/CE e modificare l'allegato IX onde specificare le procedure di associazione con questi comitati,
 DECIDE:
 Articolo 1
 L’allegato IX dell’accordo è modificato come segue:
 1)
 i punti 31bb (direttiva 2003/41/CE del Parlamento europeo e del Consiglio), 31c (direttiva 2002/65/CE del Parlamento europeo e del Consiglio) e 31d (direttiva 2002/87/CE del Parlamento europeo e del Consiglio) diventano i punti 31d, 31e e 31ea;
 2)
 dopo il punto 31bac [regolamento (CE) n. 1287/2006 del Consiglio] è inserito il testo seguente:
 «iv) Altri aspetti
 31c.
 32001 D 0527: decisione 2001/527/CE della Commissione, del 6 giugno 2001, che istituisce il comitato delle autorità europee di regolamentazione dei valori mobiliari (GU L 191 del 13.7.2001, pag. 43), modificata da:
 —
 32004 D 0007: decisione 2004/7/CE della Commissione, del 5 novembre 2003 (GU L 3 del 7.1.2004, p. 32).
 Modalità per l'associazione degli stati EFTA in conformità dell'articolo 101 dell'accordo:
 in conformità dell'articolo 3 della decisione 2001/527/CE della Commissione, ogni Stato EFTA può designare una persona incaricata di partecipare come osservatore alle riunioni del comitato delle autorità europee di regolamentazione dei valori mobiliari.
 31ca.
 32001 D 0528: decisione 2001/528/CE della Commissione, del 6 giugno 2001, che istituisce il comitato europeo dei valori mobiliari (GU L 191 del 13.7.2001, pag. 45), modificata da:
 —
 32004 D 0008: decisione 2004/8/CE della Commissione, del 5 novembre 2003 (GU L 3 del 7.1.2004, p. 33).
 Modalità per l'associazione degli stati EFTA in conformità dell'articolo 101 dell'accordo:
 in conformità dell'articolo 3 della decisione 2001/528/CE della Commissione, ogni Stato EFTA può designare persone incaricate di partecipare come osservatori alle riunioni del comitato europeo dei valori mobiliari.
 La Commissione delle Comunità europee comunica a tempo debito ai partecipanti la data delle riunioni del comitato e trasmette loro la documentazione pertinente.»;
 3)
 dopo il punto 23d [regolamento (CE) n. 1781/2006 del Parlamento europeo e del Consiglio] viene inserito il seguente punto:
 «23e.
 32004 D 0005: decisione 2004/5/CE della Commissione, del 5 novembre 2003, che istituisce il comitato delle autorità europee di vigilanza bancaria (GU L 3 del 7.1.2004, pag. 28).
 Modalità per l'associazione degli stati EFTA in conformità dell'articolo 101 dell'accordo:
 in conformità dell'articolo 3 della decisione 2004/5/CE della Commissione, ogni Stato EFTA può designare persone incaricate di partecipare come osservatori alle riunioni del comitato delle autorità europee di vigilanza bancaria.»;
 4)
 dopo il punto 13b (direttiva 2002/92/CE del Parlamento europeo e del Consiglio) sono inseriti i punti seguenti:
 «13c.
 32004 D 0006: decisione 2004/6/CE della Commissione, del 5 novembre 2003, che istituisce il comitato delle autorità europee di vigilanza delle assicurazioni e delle pensioni aziendali o professionali (GU L 3 del 7.1.2004, pag. 30).
 Modalità per l'associazione degli stati EFTA in conformità dell'articolo 101 dell'accordo:
 in conformità dell'articolo 3 della decisione 2004/6/CE della Commissione, ogni Stato EFTA può designare persone incaricate di partecipare come osservatori alle riunioni del comitato delle autorità europee di vigilanza delle assicurazioni e delle pensioni aziendali o professionali.
 13d.
 32004 D 0009: decisione 2004/9/CE della Commissione, del 5 novembre 2003, che istituisce il comitato europeo delle assicurazioni e delle pensioni aziendali o professionali (GU L 3 del 7.1.2004, pag. 34).
 Modalità per l'associazione degli stati EFTA in conformità dell'articolo 101 dell'accordo:
 in conformità dell'articolo 3 della decisione 2004/9/CE della Commissione, ogni Stato EFTA può designare persone incaricate di partecipare come osservatori alle riunioni del comitato europeo delle assicurazioni e delle pensioni aziendali o professionali.
 La Commissione delle Comunità europee comunica a tempo debito ai partecipanti la data delle riunioni del comitato e trasmette loro la documentazione pertinente.»;
 5)
 dopo il punto 16c (direttiva 2001/24/CE del Parlamento europeo e del Consiglio) viene inserito il punto seguente:
 «16d.
 32004 D 0010: decisione 2004/10/CE della Commissione, del 5 novembre 2003, che istituisce il comitato bancario europeo (GU L 3 del 7.1.2004, pag. 36).
 Modalità per l'associazione degli stati EFTA in conformità dell'articolo 101 dell'accordo:
 in conformità dell'articolo 3 della decisione 2004/10/CE della Commissione, ogni Stato EFTA può designare persone incaricate di partecipare come osservatori alle riunioni del comitato bancario europeo.
 La Commissione delle Comunità europee comunica a tempo debito ai partecipanti la data delle riunioni del comitato e trasmette loro la documentazione pertinente.»
 Articolo 2
 Nel protocollo 37 dell'accordo (che contiene l'elenco di cui all'articolo 101) sono aggiunti i seguenti punti:
 «21.
 il comitato delle autorità europee di regolamentazione dei valori mobiliari (decisione 2001/527/CE della Commissione);
 22.
 il comitato europeo dei valori mobiliari (decisione 2001/528/CE della Commissione);
 23.
 il comitato delle autorità europee di vigilanza bancaria (decisione 2004/5/CE della Commissione);
 24.
 il comitato delle autorità europee di vigilanza delle assicurazioni e delle pensioni aziendali o professionali (decisione 2004/6/CE della Commissione);
 25.
 il comitato europeo delle assicurazioni e delle pensioni aziendali o professionali (decisione 2004/9/CE della Commissione);
 26.
 il comitato bancario europeo (decisione 2004/10/CE della Commissione).»
 Articolo 3
 I testi delle decisioni 2001/527/CE, 2001/528/CE, 2004/5/CE, 2004/6/CE, 2004/7/CE, 2004/8/CE, 2004/9/CE e 2004/10/CE nelle lingue islandese e norvegese, da pubblicare nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea, fanno fede.
 Articolo 4
 La presente decisione entra in vigore il 5 luglio 2008, a condizione che tutte le notificazioni previste dall'articolo 103, paragrafo 1, dell'accordo siano pervenute al Comitato misto SEE (11).
 Articolo 5
 La presente decisione è pubblicata nella sezione SEE e nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Fatto a Bruxelles, il 4 luglio 2008.
 Per il Comitato misto SEE
 Il presidente
 H.S.H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN
 (1) GU L 257 del 25.9.2008, pag. 29.
 (2) GU L 100 del 10.4.2008, pag. 70.
 (3) GU L 191 del 13.7.2001, pag. 43.
 (4) GU L 191 del 13.7.2001, pag. 45.
 (5) GU L 3 del 7.1.2004, pag. 28.
 (6) GU L 3 del 7.1.2004, pag. 30.
 (7) GU L 3 del 7.1.2004, pag. 32.
 (8) GU L 3 del 7.1.2004, pag. 33.
 (9) GU L 3 del 7.1.2004, pag. 34.
 (10) GU L 3 del 7.1.2004, pag. 36.
 (11) Non è stata comunicata l'esistenza di obblighi costituzionali.


type: legislation

text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52007PC0822
 Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas dėl kai kurių teisės aktų, kuriems galioja Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, nuostatų, susijusių su reguliavimo procedūra su tikrinimu, suderinimo su Tarybos sprendimu 1999/468/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB - Trečioji dalis - Suderinimas su reguliavimo procedūra su tikrinimu /* KOM/2007/0822 galutinis - COD 2007/0282 */
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 19.12.2007KOM(2007) 822 galutinis2007/0282 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl kai kurių teisės aktų, kuriems galioja Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, nuostatų, susijusių su reguliavimo procedūra su tikrinimu, suderinimo su Tarybos sprendimu 1999/468/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB Suderinimas su reguliavimo procedūra su tikrinimu Trečioji dalis(pateikta Komisijos)2007/0282 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl kai kurių teisės aktų, kuriems galioja Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, nuostatų, susijusių su reguliavimo procedūra su tikrinimu, suderinimo su Tarybos sprendimu 1999/468/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB Suderinimas su reguliavimo procedūra su tikrinimu Trečioji dalisEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 61 straipsnio c punktą, 63 straipsnio pirmos pastraipos 1 punkto a papunktį ir 67 straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[1],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[2],atsižvelgdami į Europos centrinio banko nuomonę[3],pasitarę su Regionų komitetu,laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[4],kadangi:1. 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[5], iš dalies pakeistas Sprendimu 2006/512/EB, kuriuo įvesta reguliavimo procedūra su tikrinimu bendro pobūdžio priemonėms, skirtoms neesminėms pagrindinio teisės akto, priimto laikantis Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos, nuostatoms iš dalies keisti, išbraukiant kai kurias nuostatas arba papildant naujomis neesminėmis nuostatomis.2. Pagal bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą[6] dėl Sprendimo 2006/512/EB norint šią naująją procedūrą taikyti jau galiojantiems teisės aktams, priimtiems remiantis Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, šie turi būti pataisyti laikantis taikomų procedūrų.3. Remiantis prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos 3 straipsniu, šios šalys, dalyvavusios priimant ir taikant šiuo reglamentu iš dalies keičiamus teisės aktus, dalyvauja priimant bei taikant ir šį reglamentą.4. Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos ir Europos bendrijos steigimo sutarčių, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, todėl nėra jo saistoma ir neturi jo taikyti,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisŠiame reglamente „valstybė narė“ – tai visos valstybės narės, išskyrus Daniją.2 straipsnisTeisės aktai, kurių sąrašas pateikiamas priede, pagal minėtą priedą suderinami su Sprendimu 1999/468/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB.3 straipsnisNuorodos į priede pateiktų teisės aktų nuostatas laikomos nuorodomis į šias nuostatas, suderintas šiuo reglamentu.4 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse pagal Europos bendrijos steigimo sutartį.Priimta Briuselyje [...]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas[...] [...]PRIEDAS2000 M. GRUODžIO 22 D. TARYBOS REGLAMENTAS (EB) NR. 44/2001 DėL JURISDIKCIJOS IR TEISMO SPRENDIMų CIVILINėSE IR KOMERCINėSE BYLOSE PRIPAžINIMO IR VYKDYMO [7]Dėl Reglamento (EB) Nr. 44/2001: Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai atnaujinti ar patikslinti jo prieduose pateiktas formas. Kadangi yra bendro pobūdžio ir skirtos neesminėms Reglamento (EB) Nr. 44/2001 nuostatoms iš dalies keisti, šios priemonės turi būti priimtos laikantis Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.Todėl Reglamentas (EB) Nr. 44/2001 iš dalies keičiamas taip:(1) 74 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:„2. Formų, kurių pavyzdžiai pateikti V–VI prieduose, atnaujinimą arba patikslinimą tvirtina Komisija. Šios priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti, priimamos laikantis 75 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“(2) 75 straipsnis pakeičiamas taip:„75 straipsnis1. Komisijai padeda komitetas.2. Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.“2001 M. GEGUžėS 28 D. TARYBOS REGLAMENTAS (EB) NR. 1206/2001 DėL VALSTYBIų NARIų TEISMų TARPUSAVIO BENDRADARBIAVIMO RENKANT įRODYMUS CIVILINėSE AR KOMERCINėSE BYLOSE [8]Dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1206/2001: Komisijai visų pirma turėtų būti suteikti įgaliojimai atnaujinti ar patikslinti jo priede pateiktas standartines formas. Kadangi yra bendro pobūdžio ir skirtos neesminėms Tarybos reglamento (EB) Nr. 1206/2001 nuostatoms iš dalies keisti, šios priemonės turi būti priimtos laikantis Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 iš dalies keičiamas taip:(1) 19 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:„2. Priede pateiktas standartines formas atnaujina ir tikslina Komisija. Šios priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti, priimamos laikantis 20 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“(2) 20 straipsnis pakeičiamas taip:„20 straipsnis1. Komisijai padeda komitetas.2. Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.“2003 M. VASARIO 18 D. TARYBOS REGLAMENTAS (EB) NR. 343/2003, NUSTATANTIS VALSTYBėS NARėS, ATSAKINGOS Už TREčIOSIOS šALIES PILIEčIO VIENOJE Iš VALSTYBIų NARIų PATEIKTO PRIEGLOBSčIO PRAšYMO NAGRINėJIMą, NUSTATYMO KRITERIJUS IR MECHANIZMUS[9]Dėl Reglamento (EB) Nr. 343/2003: Komisijai visų pirma turėtų būti suteikti įgaliojimai tvirtinti humanitarinės išlygos taikymo sąlygas bei tvarką, taip pat prieglobsčio prašytojų perdavimo kriterijus. Kadangi yra bendro pobūdžio ir skirtos papildyti Reglamentą (EB) Nr. 343/2003 naujomis neesminėmis nuostatoms, šios priemonės turi būti priimtos laikantis Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.Todėl Reglamentas (EB) Nr. 343/2003 iš dalies keičiamas taip:(1) 15 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:„5. Šio straipsnio įgyvendinimo sąlygas ir procedūras, įskaitant prireikus taikinimo mechanizmus, skirtus valstybių narių nesutarimams dėl atitinkamų asmenų susijungimo būtinybės arba vietos, kur tai turėtų būti daroma, spręsti, tvirtina Komisija. Šios priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti jį papildant, priimamos laikantis 27 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“(2) 19 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:„5. Komisija gali priimti papildomas prieglobsčio prašytojų perdavimo taisykles. Šios priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti jį papildant, priimamos laikantis 27 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“(3) 20 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:„4. Komisija gali priimti papildomas prieglobsčio prašytojų perdavimo taisykles. Šios priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti jį papildant, priimamos laikantis 27 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“(4) 27 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:„3. Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.“2004 M. BALANDžIO 21 D. EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) NR. 805/2004, SUKURIANTIS NEGINčYTINų REIKALAVIMų EUROPOS VYKDOMąJį RAšTą [10]Dėl Reglamento (EB) Nr. 805/2004: Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai iš dalies keisti jo prieduose pateiktas standartines formas. Kadangi yra bendro pobūdžio ir skirtos neesminėms Reglamento (EB) Nr. 805/2004 nuostatoms iš dalies keisti, šios priemonės turi būti priimtos laikantis Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.Todėl Reglamentas (EB) Nr. 805/2004 iš dalies keičiamas taip:(1) 31 ir 32 straipsniai pakeičiami taip:„31 straipsnisPriedų pakeitimaiPriedų standartines formas iš dalies keičia Komisija. Šios priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti, priimamos laikantis 32 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“„32 straipsnisKomitetas1. Komisijai padeda Reglamento (EB) Nr. 44/2001 75 straipsnyje numatytas komitetas.2. Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.“[1] OL C [...], [...], p. [...].[2] OL C [...], [...], p. [...].[3] OL C [...], [...], p. [...].[4] OL C [...], [...], p. [...].[5] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).[6] OL C 255, 2006 10 21, p. 1.[7] OL L 12, 2001 1 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).[8] OL L 174, 2001 6 27, p. 1.[9] OL L 50, 2003 2 25, p. 1.[10] OL L 143, 2004 4 30, p. 15. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1869/2005 (OL L 300, 2005 11 17, p. 6, ir OL L 321M, 2006 11 21, p. 145).


text:
 20.3.2015
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 76/48
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/466
 af 19. marts 2015
 om fastsættelse af tildelingskoefficienten for de mængder, der er omfattet af ansøgninger om importrettigheder, som er indgivet i perioden 1. til 7. marts 2015, inden for rammerne af de toldkontingenter for fjerkrækød med oprindelse i Ukraine, der er åbnet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 413/2014
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 188, stk. 1 og 3, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 413/2014 (2) blev der åbnet årlige toldkontingenter for import af fjerkrækød med oprindelse i Ukraine.
 (2)
 De mængder, der er omfattet af ansøgninger om importlicens, som er indgivet fra den 1. til den 7. marts 2015 for delperioden 1. april til 30. juni 2015, overstiger for kontingentet med løbenummer 09.4273 de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der kan udstedes importlicenser, idet der fastsættes en tildelingskoefficient, som skal anvendes på de ansøgte mængder, og som beregnes i henhold til artikel 6, stk. 3, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 (3) sammenholdt med artikel 7, stk. 2, i samme forordning.
 (3)
 For at sikre foranstaltningens effektivitet bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 For de mængder, der indgives importlicensansøgninger for efter gennemførelsesforordning (EU) nr. 413/2014 for delperioden 1. april til 30. juni 2015, fastsættes den tildelingskoefficient, der er anført i bilaget til denne forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 19. marts 2015.
 På Kommissionen vegne
 For formanden
 Jerzy PLEWA
 Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
 (1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.
 (2) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 413/2014 af 23. april 2014 om åbning og forvaltning af EU-toldkontingenter for import af fjerkrækød med oprindelse i Ukraine (EUT L 121 af 24.4.2014, s. 37).
 (3) Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fælles regler for administration af toldkontingenter for import af landbrugsprodukter på grundlag af en importlicensordning (EUT L 238 af 1.9.2006, s. 13).
 BILAG
 Løbenummer
 Tildelingskoefficient — ansøgninger for delperioden 1. april til 30. juni 2015
 (%)
 09.4273
 2,901585
 09.4274
 —