text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,28.9.2021
 COM(2021) 589 final
 2021/0300(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Mauritaania Islamivabariigi ja Euroopa Ühenduse vaheline kalandusalane partnerlusleping allkirjastati ja seda hakati ajutiselt kohaldama 8. augustil 2008 kuueks aastaks. Leping pikeneb vaikimisi ning seega kehtib veel. Kõige viimast kalandusalaste partnerluslepingute rakendamise protokolli, mille esialgne kestus on neli aastat (2015–2019), on pikendatud kaks korda, iga kord ühe aasta võrra. See kaotab kehtivuse 15. novembril 2021
 1
 . Läbirääkimisjuhiste
 2
 alusel pidas Euroopa Komisjon Mauritaania Islamivabariigi (edaspidi „Mauritaania“) valitsusega läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu nimel uus säästva kalanduse alane partnerlusleping ja selle rakendamise protokoll. Läbirääkimiste tulemusena parafeerisid läbirääkijad 28. juulil 2021 partnerluslepingu ja selle juurde kuuluva rakendusprotokolli.
 Uus leping hõlmab kuueaastast ajavahemikku alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast, mis on sätestatud selle artiklis 20, st kuupäevast, mil mõlemad lepinguosalised sellele alla kirjutavad. See pikeneb vaikimisi.
 Uus protokoll hõlmab viieaastast ajavahemikku alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast, mis on sätestatud selle artiklis 19, st kuupäevast, mil mõlemad lepinguosalised sellele alla kirjutavad. Selles on sätestatud läbivaatamisklausel lepingu läbivaatamiseks selle kohaldamise teisel aastal, et saaks kalapüügivõimalusi ja rahalist hüvitist kohandada.
 Ettepaneku eesmärk on anda luba mõlemad õigusaktid sõlmida.
 •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega
 Uue lepingu peamine eesmärk on luua ajakohastatud raamistik, võttes arvesse reformitud ühise kalanduspoliitika prioriteete ja selle välismõõdet, et jätkata ja tugevdada strateegilist kalanduspartnerlust Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahel.
 Protokolli eesmärk on anda Euroopa Liidu laevadele kalapüügivõimalus Mauritaania püügipiirkonnas vastavalt parimatele kättesaadavatele teaduslikele arvamustele ning Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) ja Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) resolutsioonidele ja soovitustele kalavarude kasutamata ülejäägi piires. Euroopa Komisjon on oma läbirääkimispositsiooni aluseks võtnud osaliselt eelmise protokolli (2015–2019) hindamise tulemused ja ettevaatava hinnangu selle kohta, kas uus protokoll tuleks sõlmida. Mõlema hinnangu koostasid väliseksperdid. Eesmärk on ka tugevdada koostööd Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahel, et edendada mõlema lepinguosalise huvides säästvat kalanduspoliitikat ning kalavarude vastutustundlikku kasutamist Mauritaania püügipiirkonnas ja Atlandi ookeanis. See koostöö aitab ka luua töökohti ja edendada inimväärseid töötingimusi kalandussektoris.
 Uue protokolliga nähakse selle kohaldamise kahe esimese aasta jooksul ette samad kalapüügivõimalused nagu kehtiva protokolliga, välja arvatud võrdlustonnaaž kahe tuunikalakategooria puhul, mille suhtes tehakse väike kohandus. Need on eelkõige järgmised kategooriad:
 –
 kategooria 1: vähilaadsete (v.a langustid ja krabid) püüdmiseks ette nähtud laevad: 5 000 tonni ja 15 laeva;
 –
 kategooria 2: Senegali merluusi püügi traalerid (mitte külmutustraalerid) ja põhjaõngejadalaevad: 6 000 tonni ja 4 laeva;
 –
 kategooria 2a: Senegali merluusi püügi traalerid (külmutustraalerid): 3 500 tonni merluusi, 1 450 tonni kalmaari, 600 tonni seepiat; 6 laeva;
 –
 kategooria 3: põhjalähedaste liikide (v.a Senegali merluus) püügiks ette nähtud laevad, millel kasutatakse muid püügivahendeid kui traal: 3 000 tonni ja 6 laeva;
 –
 kategooria 4: tuunipüügiseinerid: 14 000 tonni (võrdluskogus), 29 laeva;
 –
 kategooria 5: ritvõngelaevad ja õngejadalaevad: 7 000 tonni (võrdlustonnaaž) ja 15 laeva;
 –
 kategooria 6: pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid: 247 500 tonni ja 19 laeva;
 –
 kategooria 7: värske pelaagilise püügi laevad: 15 000 tonni (püügikategooria 6 kasutamise korral arvatakse maha kõnealuse kategooria kogustest), 2 laeva.
 •Kooskõla liidu teiste poliitikavaldkondadega
 Läbirääkimised Mauritaaniaga uue säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli üle on osa liidu välistegevusest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide suhtes ning neis võetakse eelkõige arvesse liidu eesmärki austada demokraatlikke põhimõtteid ja inimõigusi.
 Mauritaania puhul on kalandusalane partnerlusleping osa laiemast kahepoolsest partnerlusraamistikust, mis hõlmab erinevaid valdkondi, sealhulgas arengukoostööd, julgeolekupoliitikat, inimõigusi, sisserännet, inimarengut, töötingimusi, keskkonda ning äärepoolseimate piirkondade poliitikat.
 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 •Õiguslik alus
 Õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2, millega kehtestatakse ühine kalanduspoliitika, ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 6, milles on sätestatud, et nõukogu võtab läbirääkija ettepaneku põhjal vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta.
 Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõikele 1 tagab komisjon liidu esindamise välissuhetes, välja arvatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonda kuuluvates küsimustes. Seega on ainult komisjoni määratud ametnikel õigus teatada liidu ja kolmanda riigi vahelise lepingu sõlmimisest.
 •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)
 Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas.
 •Proportsionaalsus
 Ettepanek on proportsionaalne eesmärgiga luua õiguslik, keskkonnaalane, majanduslik ja sotsiaalne juhtimisraamistik liidu kalalaevade püügitegevuseks kolmanda riigi vetes − juhtimisraamistik, mis on kehtestatud ühise kalanduspoliitika määruse artiklis 31. Ettepanek vastab nimetatud sätetele ja sama määruse artiklile 32, milles käsitletakse kolmandale riigile antavat finantsabi.
 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll
 2018. aastal tegi komisjon Mauritaaniaga sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu 2015.–2019. aasta protokolli järelhindamise ning kalandusalase partnerluslepingu võimaliku pikendamise eelhindamise.
 Hindamise käigus jõuti järeldusele, et ELi kalandussektor on kindlalt huvitatud kalastamisest Mauritaanias ning et protokolli uuendamine oleks mõlema lepinguosalise huvides. Lisaks aitaks protokolli pikendamine tugevdada seiret, kontrolli ja järelevalvet ning tõhustada piirkonna kalandusvaldkonna juhtimist.
 ELile on tähtis, et oleks olemas õigusakt, mis võimaldab tihedat valdkondlikku koostööd riigiga, kes on allpiirkondlikul tasandil ookeanide majandamises oluline osaleja, võttes arvesse selle riigi jurisdiktsiooni alla kuuluva püügipiirkonna ulatust. Suhete tugevdamine Mauritaaniaga võimaldab ka luua liite ICCATi raames ja muudes piirkondlikes organites, eelkõige CECAFis. Lisaks tähendab see, et ELi laevastikul säilib juurdepääs olulisele püügipiirkonnale püügistrateegiate rakendamiseks mitmeaastase rahvusvahelise õigusraamistiku kohaselt. Mauritaania ametiasutuste eesmärk on säilitada suhted liiduga, et tugevdada ookeanide majandamist, saada konkreetset valdkondlikku toetust, millega nähakse ette mitmeaastased rahastamisvõimalused, ning alustada oma töötleva tööstuse industrialiseerimist laevade tegevuse kaudu, mis on osa riigi majanduse mitmekesistamisest.
 •Konsulteerimine sidusrühmadega
 Hindamise käigus konsulteeriti liikmesriikidega, tööstusharu esindajatega ja rahvusvaheliste kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning Mauritaania kalandussektori haldusasutuste ja kodanikuühiskonnaga. Konsultatsioonid toimusid ka kaugpüügi nõuandekomisjoni raames.
 •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
 Ühise kalanduspoliitika määruse artikli 31 lõike 10 kohaselt kutsus komisjon eel- ja järelhindamist tegema sõltumatu konsultandi.
 •Mõju hindamine
 Ei kohaldata.
 •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine
 Ei kohaldata.
 •Põhiõigused
 Läbirääkimiste tulemusel koostatud leping sisaldab klauslit Cotonou lepingu artikli 9 või sellele järgneva lepingu vastava artikli oluliste inimõigusi käsitlevate osade rikkumise tagajärgede kohta.
 4.MÕJU EELARVELE
 Iga-aastane rahaline toetus liidu laevade juurdepääsu eest Mauritaania vetele ja kalavarudele on protokolli kahel esimesel kohaldamisaastal kuni 57 500 000 eurot. See summa vaadatakse läbi enne protokolli kohaldamise kolmandat aastat. Kõnealune läbivaatamine on vajalik, et võtta arvesse muutusi protokolliga hõlmatud kalavarude seisundis, nende varude majandamise meetmeid, mille Mauritaania võtab peagi vastu, ning protokolli atraktiivsuse suurendamiseks Euroopa laevastike jaoks kehtestatud tehniliste meetmete pikaajalist mõju. Kõnealune läbivaatamine võimaldab eelkõige viia kalapüügivõimalused kooskõlla Euroopa laevastiku tegeliku tegevusega Mauritaania vetes ja toob vajaduse korral kaasa liidu makstava rahalise toetuse kohandamise. Lisaks säilitatakse rahaline toetus, mis on seotud Mauritaania kalanduspoliitika arendamise toetamisega, tervikuna kehtiva protokolli tasemel, st tasemel 16 500 000 eurot kogu protokolli kehtivusajal, kuid see jagatakse viie aasta peale, võttes arvesse vahendite kasutamise tempot ja praeguse protokolli alusel veel kasutada olevaid summasid. Kõnealune toetus vastab Mauritaania riikliku kalanduse strateegilise kava eesmärkidele. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute iga-aastane summa määratakse kindlaks iga-aastase eelarvemenetluse käigus, sealhulgas reservi eelarverida aasta alguses veel jõustumata rakendusprotokollide jaoks
 3
 .
 5.MUU TEAVE
 •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord
 Järelevalve kord on sätestatud säästva kalapüügi partnerluslepingus ja selle rakendusprotokollis.
 2021/0300 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v ja artikli 218 lõikega 7,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Kooskõlas nõukogu [...] otsusega [XXX]
 4
 kirjutati [....] alla Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelisele säästva kalapüügi partnerluslepingule ja selle rakendamise protokollile, eeldusel et need sõlmitakse hilisemal kuupäeval.
 (2)Partnerluslepingu ja protokolli eesmärk on võimaldada liidul ja Mauritaania Islamivabariigil teha tihedamat koostööd, et veelgi edendada säästva kalanduspoliitika arengut ning kalavarude vastutustundlikku kasutamist Mauritaania püügipiirkonnas ja Atlandi ookeanis, aidates samas luua inimväärseid töötingimusi kalandussektoris.
 (3)Käesolev leping ja protokoll tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita.
 (4)Lepingu artikliga 14 luuakse ühiskomitee, kes vastutab lepingu ja selle rakendusprotokolli rakendamise järelevalve eest. Kooskõlas rakendusprotokolli artikli 7 lõikega 1 võib ühiskomitee kiita heaks teatavad rakendusprotokolli muudatused. Selliste muudatuste heakskiitmise hõlbustamiseks tuleks anda komisjonile volitus need konkreetsetel sisulistel ja menetlustingimustel lihtsustatud korras liidu nimel heaks kiita.
 (5)Liidu seisukoha protokolli kavandatud muudatuste kohta peaks kehtestama nõukogu. Esitatud muudatusettepanekud tuleks heaks kiita, välja arvatud juhul, kui selle vastu on Euroopa Liidu lepingu artikli 16 lõikele 4 vastav liikmesriikide blokeeriv vähemus.
 (6)Need meetmed peaksid jõustuma võimalikult kiiresti, pidades silmas liidu püügitegevuse majanduslikku tähtsust Mauritaania püügipiirkonnas ja vajadust vähendada nii palju kui võimalik sellise tegevuse katkestamist,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping (edaspidi „leping“) ja selle rakendamise protokoll (edaspidi „protokoll“) liidetakse liidu nimel heaks.
 Lepingu ja selle protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele
 5
 .
 Artikkel 2
 Käesoleva otsuse II lisas kehtestatud tingimuste kohaselt on Euroopa Komisjon volitatud kiitma liidu nimel heaks muudatused, mille on rakendusprotokolli teinud partnerluslepingu artikli 14 kohaselt asutatud ühiskomitee.
 Artikkel 3
 Komisjon esitab liidu nimel protokolli artiklis 26 sätestatud teatise, et väljendada liidu nõusolekut end protokolliga siduda.
 Artikkel 4
 Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 FINANTSSELGITUS
 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus
 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad
 1.3.Ettepanek/algatus käsitleb
 1.4.Eesmärgid
 1.4.1.Üldeesmärgid
 1.4.2.Erieesmärgid
 1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju
 1.4.4.Tulemusnäitajad
 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava
 1.5.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda eri teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.
 1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid
 1.5.4.Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega
 1.5.5.Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite ümberpaigutamise võimaluste hinnang
 1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju
 1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
 2.HALDUSMEETMED
 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem
 2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus
 2.2.2.Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta
 2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal).
 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, millele mõju avaldub
 3.2.Ettepaneku hinnanguline finantsmõju assigneeringutele
 3.2.1.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ülevaade
 3.2.2.Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang)
 3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade
 3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus
 3.3.Hinnanguline mõju tuludele
 FINANTSSELGITUS
 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus
 Nõukogu otsuse ettepanek Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta
 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
 6
 08 – põllumajandus- ja merenduspoliitika
 08 05 – säästva kalapüügi partnerluslepingud ja piirkondlikud kalandusorganisatsioonid
 08 05 01 – liidu kalalaevade kolmandate riikide vetes toimuva kalapüügiga seonduva tegevuse juhiste väljatöötamine
 1.3.Ettepaneku/algatuse liik
 ☑ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet.
 ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
 7
 .
 ◻ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist.
 ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet.
 1.4.Eesmärgid
 1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
 Läbirääkimiste pidamine ja säästva kalapüügi partnerluslepingute sõlmimine kolmandate riikidega vastab üldisele eesmärgile võimaldada Euroopa Liidu kalalaevadele juurdepääs kolmandate riikide püügipiirkondadele ning arendada nende riikidega partnerlussuhteid, selleks et soodustada kalavarude säästvat kasutamist liidu vetest väljaspool.
 Säästva kalapüügi partnerluslepingutega tagatakse ka ühise kalanduspoliitika põhimõtete vastavus muudes ELi poliitikavaldkondades võetud kohustustele (kolmandate riikide kalavarude säästev kasutamine, võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, partnerriikide integreerimine globaalmajandusse, kaasaaitamine säästvale arengule kõikides mõõtmetes, samuti kalapüügi parem haldamine nii poliitilisel kui ka finantstasandil).
 1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
 Erieesmärk nr 1
 Aidata kaasa säästvale kalapüügile väljaspool liitu asuvates vetes, tagada Euroopa esindatus kaugpüügis ning kaitsta Euroopa kalandussektori ja tarbijate huve, pidades rannikuriikidega läbirääkimisi ning sõlmides nendega säästva kalapüügi partnerluslepinguid kooskõlas muude Euroopa poliitikavaldkondadega.
 Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
 08 05 01 – liidu kalalaevade kolmandate riikide vetes toimuva kalapüügiga seonduva tegevuse juhiste väljatöötamine
 1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju
 Märkige, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.
 Lepingu ja selle rakendusprotokolli sõlmimine võimaldab jätkata ja tugevdada Euroopa Liidu ja Mauritaania kalandusalast strateegilist partnerlust. Protokolli sõlmimine loob liidu laevadele kalapüügivõimalused Mauritaania püügipiirkonnas.
 Samuti aitavad leping ja protokoll kaasa kalavarude paremale majandamisele ja kaitsele rahalise toetuse (valdkondlik toetus) abil partnerriigi poolt riigi tasandil vastu võetud kavade elluviimiseks, nende hulgas eelkõige kalanduse üldkava, ning ebaseadusliku kalapüügi seire ja selle vastu võitlemise ning väikesemahulise kalapüügi sektori toetamise kaudu.
 Lisaks aitavad leping ja protokoll kaasa Mauritaania poolsele oma mereressursside säästvale kasutamisele, edendades majanduskasvu kalandussektoris ja luues inimväärsed töötingimused.
 1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad
 Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
 Kalapüügivõimaluste aastase kasutamise tase (püügilubade osakaal protokolliga pakutud võimalustest).
 Püügiandmete kogumine ja analüüs ning lepingu kaubanduslik väärtus.
 Panus tööhõivesse ja inimväärsetesse töötingimustesse kalandussektoris, samuti lisandväärtuse loomisse liidus ja liidu turu stabiliseerimisse (koos teiste säästva kalapüügi partnerluslepingutega).
 Kaasaaitamine partnerriigi püügitegevuse uuringute, seire, kontrolli ja järelevalve parandamisele ning kalandussektori, eelkõige väikesemahulise kalapüügi arengule.
 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused
 On ette nähtud, et uut lepingut ja selle rakendamise protokolli kohaldatakse ajutiselt alates allkirjastamise kuupäevast, et vajaduse korral lühendada ajavahemikku, mille jooksul ei ole kalapüük võimalik.
 Uue protokolliga tagatakse raamistik liidu kalalaevastiku püügitegevuse reguleerimiseks Mauritaania püügipiirkonnas ning võimaldatakse liidu laevaomanikel taotleda püügilube kõnealuses piirkonnas. Lisaks tugevdab uus protokoll liidu ja Mauritaania koostööd, et edendada säästva kalanduspoliitika arengut kõikides selle aspektides. Sellega on ette nähtud laevade jälgimine laevaseiresüsteemi abil ja püügiandmete edastamine elektrooniliselt. Protokolli alusel antav valdkondlik toetus aitab Mauritaaniat riikliku kalandusstrateegia raames, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses, edendades samal ajal inimväärseid töötingimusi kalapüügi käigus.
 1.5.2.ELi meetme lisaväärtus
 Kui liit ei sõlmi uut protokolli, ei saa liidu laevad kala püüda, sest kehtiv leping sisaldab klauslit, mille kohaselt ei ole lubatud kalapüük, mis ei toimu lepingu juurde kuuluva protokolliga kindlaks määratud raamistikus. Liidu kaugpüügilaevastiku jaoks on protokollil seega selge lisaväärtus. Lisaks luuakse protokolliga raamistik liidu ja Mauritaania tihedamaks koostööks.
 1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid
 Mauritaania Islamivabariigi asjaomases püügipiirkonnas toimunud varasema püügi ja samaväärsete protokollide alusel piirkonnas toimunud hiljutise püügi analüüsi, samuti kättesaadavate hinnangute ja teaduslike seisukohtade alusel on lepinguosalised kehtestanud eespool esitatud seletuskirjas osutatud liikide jaoks püügipiirangud või võrdluskoguse. Enne kolmanda aasta algust hinnatakse püügipiiranguid ühiselt ja vajaduse korral kohandatakse neid nii, nagu on kirjeldatud protokolli artiklis 7. Valdkondliku toetuse puhul võetakse arvesse Mauritaania Islamivabariigi kalanduse eest vastutavate asutuste suutlikkuse suurendamise vajadust ja riikliku kalandusstrateegia prioriteete, sealhulgas neid, mis on seotud teadusuuringute ning püügitegevuse kontrolli ja seirega.
 1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega
 Säästva kalapüügi partnerluslepingu raames toetuseks eraldatavad summad moodustavad Mauritaania riikliku eelarve jaoks jooksva sissetuleku. Säästva kalapüügi partnerluslepingute sõlmimise ja järelevalve üks tingimus on siiski see, et sektori toetuseks eraldatavad summad (enamasti lisatuna riigieelarve seadusesse) määratakse kalandusministeeriumile. Kõnealused finantsvahendid on vastavuses muude rahastamisallikatega, mida rahvusvahelised rahastajad pakuvad riigi tasandi kalandusvaldkonna projektide ja/või kavade elluviimiseks.
 1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju
 ☑ Piiratud kestusega ettepanek/algatus
 –☑
 Kehtiv ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku alates selle allkirjastamise kuupäevast 2021. aastal viieks aastaks, kuni 2026. aastani.
 –☑
 Finantsmõju ajavahemikul 2021–2026.
 ◻ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
 –Rakendamise käivitumise periood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,
 –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
 1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
 8
 ☑ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt
 –☑ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;
 –◻
 rakendusametite kaudu.
 ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
 ◻ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud
 –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;
 –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada);
 –◻Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;
 –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;
 –◻ avalik-õiguslikele asutustele;
 –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kui nad esitavad piisavad finantstagatised;
 –◻ liikmesriigi eraõiguslikele asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ning kes esitavad piisavad finantstagatised;
 –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.
 –Kui on valitud mitu eelarve täitmise viisi, esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.
 Märkused
 [...]
 2.HALDUSMEETMED
 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
 Märkige sagedus ja tingimused.
 Komisjon (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat koostöös riigis (Nouakchottis) resideeruva kalandusatašeega ning kooskõlastatult komisjoni asjaomaste talitustega) tagab protokolli rakendamise korrapärase järelevalve seoses ettevõtjatepoolse püügivõimaluste kasutamise ja püügiandmetega ning valdkondliku toetuse tingimuste järgimisega.
 Lisaks sellele on säästva kalapüügi partnerluslepinguga ette nähtud vähemalt üks ühiskomitee aastakoosolek, kus komisjon ja Mauritaania teevad kokkuvõtte lepingu ja protokolli rakendamisest ning kohandavad vajaduse korral kavandamist ja sellest tulenevalt ka rahalist toetust.
 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem
 2.2.1.Tuvastatud ohud
 Kindlakstehtud risk on see, et liidu laevaomanikud alakasutavad kalapüügivõimalusi ja Mauritaania alakasutab valdkondliku kalanduspoliitika rahastamiseks ettenähtud summasid või kasutab neid viivitusega. Ette on nähtud ulatuslik dialoog lepingus ja protokollis sätestatud valdkondliku poliitika kavandamise ja rakendamise teemal. Kontrollimeetodid hõlmavad ka protokolli artiklis 8 nimetatud tulemuste ühist analüüsimist. Lisaks sellele on lepingu ja protokolliga ette nähtud eriklauslid nende peatamiseks teatavatel tingimustel või kindlaksmääratud olukordades.
 2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta
 Varudele juurdepääsu eest makstav hüvitis ja valdkondlik toetus ei ole omavahel seotud.
 Hüvitist varudele juurdepääsu eest makstakse igal aastal protokolli allkirjastamise aastapäeval, välja arvatud esimesel aastal, mil makse tehakse 60 päeva jooksul pärast protokolli ajutise kohaldamise algust. Esimesel aastal makstakse hüvitist juurdepääsu eest siiski kahe osamaksena, kusjuures teine osamakse tehakse tingimusel, et Mauritaania võtab vastu väikeste pelaagiliste liikide püügi majandamise kava. Juurdepääsu varudele reguleeritakse püügilubadega.
 Esimest korda makstakse valdkonna toetust kolme kuu jooksul pärast seda, kui ühiskomitee sõlmib kokkuleppe rakendamise aasta- ja mitmeaastase kava kohta; järgmistel aastatel sõltub toetuse maksmine saavutatud tulemustest. Saavutatud tulemusi ja rakendamise määra jälgitakse Mauritaania kalanduspoliitika valdkondliku toetuse rakendamise tingimuste kohaselt vastavalt protokolli 2. lisale partnerriigi esitatud aruannete või dokumentaalsete tõendite ning kalandusatašee tehtud hindamiste ja kontrollide põhjal.
 2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos
 Hüvitise maksmist varudele juurdepääsu eest, mis toimub säästva kalapüügi partnerluslepingu kohaselt, kontrollitakse, et tagada vastavus rahvusvaheliste lepingute sätetele. Valdkondliku toetuse maksmisega seotud kontrollide eesmärk on jälgida toetuse rakendamist. Järelevalvet teostavad liidu delegatsioonidesse arvatud ja ühiskomitee töös osalevad komisjoni töötajad. Edusammude hindamisel lähtutakse mitmeaastase programmitöö maatriksist. Kui edusammud ei ole piisavad, peatatakse järgmine osamakse või vähendatakse seda. Kõikide säästva kalapüügi partnerluslepingutega seotud kontrollimiste kogukulu on hinnanguliselt ligikaudu 1,8 % (2018. aasta sissemaksetest). Suures osas tulenevad säästva kalapüügi partnerluslepingutega seotud kontrollimenetlused kohustuslikest regulatiivsetest nõuetest. Kontrollid hinnatakse tõhusaks, kui ei avastata puudusi, mis võivad märkimisväärselt mõjutada finantstehingute seaduslikkust ja korrektsust. Keskmine veamäär on hinnanguliselt allpool olulisuse piirmäära.
 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
 Komisjon kohustub pidama Mauritaaniaga poliitilist dialoogi ning tegema korrapärast koostööd, et parandada lepingu ja protokolli haldamist ja tugevdada liidu osalust varude säästvas majandamises. Kõikide maksete suhtes, mis komisjon säästva kalapüügi partnerluslepingu raames teeb, kohaldatakse komisjoni tavalisi eelarve- ja finantsmenetlusi. Eelkõige selgitatakse täpselt välja kolmandate riikide arvelduskontod, kuhu rahaline toetus makstakse. Protokolli artikli 5 lõike 8 kohaselt tuleb rahaline hüvitis varudele juurdepääsu eest ja protokolli 2. lisa järgi toetus valdkonna arenguks kanda riigikassa arveldusarvele. Protokolli artikli 5 lõikega 17 lubatakse nüüd Euroopa ametiasutustel kontrollida kohapeal projekte, mida rahastatakse protokolli alusel partnerriigile makstava valdkondliku toetusega seotud rahalisest toetusest.
 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, millele mõju avaldub
 ·Olemasolevad eelarveread
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik
 Eelarverida
 Kululiik
 Rahaline osalus
 Number [...][Sõnastus.............................................]
 Liigendatud/liigendamata
 (
 9
 )
 EFTA riigid
 10
 kandidaatriigid
 11
 kolmandad riigid
 finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 08.05.01
 Luua raamistik Euroopa Liidu kalalaevade püügitegevuse haldamiseks kolmandate riikide vetes (säästva kalapüügi partnerluslepingud)
 Liigendatud
 EI
 EI
 JAH
 EI
 ·Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik
 Eelarverida
 Kululiik
 Rahaline osalus
 Number [...][Sõnastus.............................................]
 Liigendatud/liigendamata
 EFTA riigid
 kandidaatriigid
 kolmandad riigid
 finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 [...][XX.AA.AA.AA]
 JAH/EI
 JAH/EI
 JAH/EI
 JAH/EI
 3.2.Hinnanguline mõju kuludele
 [Selle punkti täitmisel tuleb kasutada
 haldusalaste eelarveandmete tabelit
 (käesoleva finantsselgituse lisas esitatud teine dokument) ja laadida see üles CISNETi võrku talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.]
 3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik
 Nr 2
 Jätkusuutlik kasv: loodusvarad
 Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat
 Aasta
 2021
 12
 Aasta
 2022
 Aasta
 2023
 Aasta
 2024
 Aasta
 2025
 Aasta
 2026
 KOKKU
 • Tegevusassigneeringud
 (*)
 Eelarverea number 08.05.01
 Kulukohustused
 (1)
 57,500
 61,125
 61,125
 61,125
 61,125
 304
 Maksed
 (2)
 50
 68,625
 61,125
 61,125
 61,125
 p.m.
 304
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
 13
 Eelarverida nr
 (3)
 Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi assigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 = 1 + 1a + 3
 57,500
 61,125
 61,125
 61,125
 61,125
 304
 Maksed
 = 2 + 2a
 + 3
 50
 68,625
 61,125
 61,125
 61,125
 p.m.
 304
 (*) NB! Alates kolmandast aastast ette nähtud summade läbivaatamine; p.m.: ühe osa maksete assigneeringutest võib maksta välja 2026. aastal.
 • Tegevusassigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 (4)
 57,500
 61,125
 61,125
 61,125
 61,125
 304
 Maksed
 (5)
 50
 68,625
 61,125
 61,125
 61,125
 304
 • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU
 (6)
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 2 assigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 = 4 + 6
 57,500
 61,125
 61,125
 61,125
 61,125
 304
 Maksed
 = 5 + 6
 50
 68,625
 61,125
 61,125
 61,125
 304
 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
 • Tegevusassigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 (4)
 57,500
 61,125
 61,125
 61,125
 61,125
 304
 Maksed
 (5)
 50
 68,625
 61,125
 61,125
 61,125
 304
 • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU
 (6)
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1 kuni 4 assigneeringud KOKKU
 (võrdlussumma)
 Kulukohustused
 = 4 + 6
 57,500
 61,125
 61,125
 61,125
 61,125
 304
 Maksed
 = 5 + 6
 50
 68,625
 61,125
 61,125
 61,125
 304
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik
 5
 „Halduskulud“
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 N
 Aasta
 N + 1
 Aasta
 N + 2
 Aasta
 N + 3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)
 KOKKU
 <.......> peadirektoraat
 • Personalikulud
 • Muud halduskulud
 <....> peadirektoraat KOKKU
 Assigneeringud
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU
 (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 2021
 14
 Aasta
 2022
 Aasta
 2023
 Aasta
 2024
 Aasta
 2025
 KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1 kuni 5 assigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 57,500
 61,125
 61,125
 61,125
 61,125
 304
 Maksed
 50
 68,625
 61,125
 61,125
 61,125
 304
 3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele
 –◻
 Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist.
 –☑
 Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid
 ⇩
 Aasta
 2021
 Aasta
 2022
 Aasta
 2023
 Aasta
 2024
 Aasta
 2025
 KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik
 15
 Keskmine kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1
 16
 ...
 – Laevastiku juurdepääs
 57,5
 57,5
 57,5
 57,5
 57,5
 57,5
 287,5
 – Valdkondlik toetus
 3,3
 4,125
 4,125
 4,125
 4,125
 16,5
 – Väljund
 Erieesmärk nr 1 kokku
 ERIEESMÄRK nr 2 ...
 – Väljund
 Erieesmärk nr 2 kokku
 KULUD KOKKU
 57,5
 61,125
 61,125
 61,125
 61,125
 304
 3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
 3.2.3.1.Kokkuvõttev aruanne
 –☑
 Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist.
 –◻
 Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 N
 17
 Aasta
 N + 1
 Aasta
 N + 2
 Aasta
 N + 3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)
 KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5
 Personalikulud
 Muud halduskulud
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
 18
 Personalikulud
 Muud halduskulud
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku
 KOKKU
 Personali- ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi siseselt ümberpaigutatud assigneeringutest, mida vajaduse korral võidakse täiendada nendest lisaassigneeringutest, mis haldavale peadirektoraadile eraldatakse iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.
 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus
 –☑
 Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.
 –◻
 Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina
 Aasta
 N
 Aasta
 N + 1
 Aasta N + 2
 Aasta N + 3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)
 • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)
 XX 01 01 02 (delegatsioonides)
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus)
 • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
 19
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad LT, RLE ja RTJ)
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored spetsialistid delegatsioonides)
 XX 01 04 yy
 20
 – peakorteris
 – delegatsioonides
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)
 Muud eelarveread (täpsustage)
 KOKKU
 XX tähistab asjaomast poliitikavaldkonda või eelarvejaotist.
 Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
 Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad
 Koosseisuvälised töötajad
 3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 –☑
 Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.
 –◻
 Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
 Reservi eelarverea kasutamine (peatükk 40).
 –◻
 Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.
 Selgitage, millised toimingud on vajalikud, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
 [...]
 3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus
 –☑
 Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.
 –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:
 assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 N
 Aasta
 N + 1
 Aasta
 N + 2
 Aasta
 N + 3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)
 Kokku
 Nimetage kaasrahastav asutus
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU
 3.3.Hinnanguline mõju tuludele
 –☑
 Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
 –◻
 Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
 –◻
 omavahenditele
 –◻
 mitmesugustele tuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida:
 Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud
 Ettepaneku/algatuse mõju
 21
 Aasta
 N
 Aasta
 N + 1
 Aasta
 N + 2
 Aasta
 N + 3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)
 Artikkel ....
 Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.
 [...]
 Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod.
 [...]
 (1)
 ELT L 404, 2.12.2020, lk 1.
 (2)
 Vastu võetud põllumajanduse ja kalanduse nõukogu 22.10.2015. aasta istungil nr 3418.
 (3)
 Kooskõlas eelarvealast koostööd käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 20 (ELT L 433I, 22.12.2020).
 (4)
 Nõukogu ... 2021. aasta otsus (EL) 2021/... ... kohta (ELT C [...], [...], lk [...]).
 (5)
 Kooskõlas määrusega 2015/2264 iiri keele suhtes kehtestatud erandi järkjärgulise kaotamise kohta tõlgitakse rahvusvahelised lepingud iiri keelde alles alates 1. jaanuarist 2022.
 (6)
 ABM (Activity-Based Management): tegevuspõhine juhtimine; ABB (Activity-Based Budgeting): tegevuspõhine eelarvestamine.
 (7)
 Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.
 (8)
 Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil:
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 (9)
 Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
 (10)
 EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
 (11)
 Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.
 (12)
 Aasta N on aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
 (13)
 Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
 (14)
 Aasta N on aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
 (15)
 Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).
 (16)
 Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.
 (17)
 Aasta N on aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
 (18)
 Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
 (19)
 Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.
 (20)
 Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised BA read).
 (21)
 Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,28.9.2021
 COM(2021) 589 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: nõukogu otsus
 Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta
 I LISA
 Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline säästva kalapüügi
 PARTNERLUSLEPING
 EUROOPA LIIT,
 edaspidi „liit“, ja
 MAURITAANIA ISLAMIVABARIIK,
 edaspidi „Mauritaania“,
 mõlemad koos „lepinguosalised“ ja eraldi „lepinguosaline“,
 ARVESTADES tihedaid koostöösuhteid liidu ja Mauritaania vahel, eelkõige seoses Cotonou lepinguga, millega luuakse tihedad koostöösuhted ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mauritaania vahel, või seoses Cotonou lepingu ajutise kohaldamise või jõustumise kuupäeval sellele järgneva Euroopa Liidu ja AKV riikide vahelise lepinguga, ning nende ühist soovi selliseid suhteid tihendada,
 JÄRGIDES rangelt rahvusvahelist õigust ja põhilisi inimõigusi, tagades samas asjaomaste lepinguosaliste vastastikuse kasu,
 VÕTTES ARVESSE 1982. aastal Montego Bays koostatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni,
 OLLES TEADLIKUD Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 1995. aasta konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis kindlaks määratud põhimõtete tähtsusest,
 NÕUSTUDES, et leping sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks on oluline, ning soovides võtta kõik vajalikud meetmed selle tõhusaks rakendamiseks,
 OLLES OTSUSTANUD kohaldada selliste asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide otsuseid ja soovitusi, mille liikmed lepinguosalised on,
 SOOVIDES võtta arvesse saadaolevaid teadusnõuandeid ja pädevates piirkondlikes kalandusorganisatsioonides vastu võetud asjaomaseid majandamiskavasid, et tagada keskkonda säästev kalapüük ja edendada ookeanide majandamist rahvusvahelisel tasandil,
 OLLES OTSUSTANUD luua dialoogi, eelkõige seoses kalanduse juhtimise, ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse ning püügitegevuse kontrolli, seire ja järelevalvega,
 SOOVIDES, et juurdepääs püügipiirkonnale oleks vastavuses liidu kalalaevastiku tegevusega ja et Euroopa kalalaevastik saaks piisava osa üleliigsetest kalavarudest samadel tehnilistel tingimustel, mida kohaldatakse kõigi laevastike suhtes,
 OLLES VEENDUNUD, et partnerlus peab toimuma lepinguosaliste teinetest täiendavate ühiste või ühepoolsete meetmete kaudu, millega tagatakse poliitiliste otsuste kooskõla ja jõupingutuste koostoime,
 OLLES OTSUSTANUD toetada Mauritaania valdkondliku kalanduspoliitika raames partnerluse arengut, et leida selle poliitika tulemuslikuks elluviimiseks ning turuosaliste ja kodanikuühiskonna kaasamiseks kõige sobivamad vahendid,
 SOOVIDES määrata kindlaks liidu laevade püügipiirkonnale juurdepääsemise korra ja tingimused, võttes arvesse piirkonnas tegutsevate laevastike püügivõimsust ja pöörates erilist tähelepanu asjaolule, et teatavad liigid on piirialade liigid või pika rändega,
 OLLES TEADLIKUD merekalapüügisektori, sealhulgas sellega seotud tööstusharude rollist Mauritaania ja liidu teatavate piirkondade majanduslikus ja sotsiaalses arengus,
 OLLES VEENDUNUD vajaduses teha tihedamat majanduslikku ja ühiskondlikku koostööd eesmärgiga tõhustada säästvat kalapüüki ja aidata kaasa ookeanide paremale majandamisele, sealhulgas mõlema lepinguosalise äriühinguid kaasavate investeeringute edendamise kaudu ja kooskõlas Mauritaania arengueesmärkidega,
 ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
 ÜLDSÄTTED
 Artikkel 1
 Mõisted
 Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:
 a) „Mauritaania ametiasutused“ – kalandus- ja meremajandusministeerium;
 b) „liidu ametiasutused“ – Euroopa Komisjon;
 c) „leping“ – Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping, Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokoll, selle lisad ja liited;
 d) „püügitegevus“ – kalade otsimine, püügivahendite vettelaskmine, paigaldamine, vedamine ja haalamine, saagi pardale võtmine, ümberlaadimine, pardal hoidmine, pardal töötlemine, kalade ja kalapüügitoodete üleandmine, sumpadesse paigutamine, nuumamine ja lossimine;
 e) „kalalaev“ – laev, mille seadmestik on ette nähtud mere bioloogiliste ressursside kasutamiseks ärieesmärgil;
 f) „liidu laev“ – liidu liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;
 g) „laevaomanik“ – kalalaeva eest õiguslikult vastutav, seda haldav ja kontrolliv isik;
 h) „püügipiirkond“ – Mauritaania Islamivabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed. Käesolevas lepingus ette nähtud liidu kalalaevade tegevusega tegeldakse üksnes piirkondades, kus kalapüük on Mauritaania õigusaktide kohaselt lubatud; see määratlus ei mõjuta võimalikke läbirääkimisi püügipiirkonnaga piirnevate rannikuäärsete riikide merealade piiritlemise ega üldiselt kolmandate riikide õiguste üle;
 i) „majandamispiirkond“ – tegevuspiirkond, mis on piiritletud geograafiliste koordinaatide, kasutatavate püügivahendite või lubatud liikidega;
 j) „kalapüügilitsents“ – püügiluba, mille Mauritaania ametiasutused on väljastanud liidu kalalaevale ja mis annab laevale õiguse tegeleda kalapüügiga asjaomases püügipiirkonnas;
 k) „kalavaru“ – mere bioloogiline ressurss teatavas piirkonnas;
 l) „kalandustooted“ – püügitegevuse tulemusena saadud veeorganismid;
 m) „vesiviljelustooted“ – vesiviljelustegevuse abil saadud veeorganismid oma elutsükli mis tahes etapil või neist valmistatud tooted;
 n) „kalandussektor“ – majandussektor, mis hõlmab kõiki kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise ja turustamise tegevusi;
 o) „kalapüügivõimalus“ – koguseliselt kindlaks määratud kalapüügiõigus, väljendatuna saagi ja/või laevade arvuna;
 p) „säästev kalapüük“ – FAO 1995. aasta konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis kindlaks määratud eesmärkide ja põhimõtete kohane kalapüük.
 Artikkel 2
 Eesmärk
 Käesoleva lepinguga luuakse liidu laevade püügitegevuse juriidilise, keskkonnaalase, majandusliku ja sotsiaalse juhtimise raamistik ning määratakse eelkõige kindlaks,
 a) millistel tingimustel võivad liidu laevad püügipiirkonnas kala püüda;
 b) majandus- ja rahanduskoostöö kalandussektoris, eesmärgiga seada sisse kalandussektorit edendav partnerlus ja tõhustada ookeanide majandamist;
 c) artikli 13 lõike 2 punktides b ja c määratletud rahalise toetuse rakendamiseks tehtav halduskoostöö;
 d) teaduslik ja tehniline koostöö, et tagada püügipiirkonna kalavarude säästev kasutamine ja arendada asjaomast sektorit;
 e) püügitegevuse kontrolli- ja seiremeetmetega seotud koostöö püügipiirkonna vetes, et tagada kehtivate reeglite järgimine ning kalavarude kaitse ja kalapüügi majandamise meetmete, eelkõige ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga võitlemise tõhusus.
 Artikkel 3
 Käesoleva lepingu täitmise põhimõtted ja eesmärgid
 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama püügipiirkonnas säästvat kalapüüki seal kala püüdvate kalalaevastike diskrimineerimise keelu põhimõtte alusel.
 2. Mauritaania ametiasutused kohustuvad tagama, et juurdepääs püügipiirkonnale on seotud liidu kalalaevastiku tegevusega. Mauritaania püüab tagada, et Euroopa laevastik saab üleliigsetest kalavarudest asjakohase osa. Liidu laevastiku suhtes kohaldatakse samu kalapüügi tehnilisi tingimusi ja juurdepääsutingimusi nagu kõikide laevastike suhtes.
 3. Läbipaistvuse huvides kohustub Mauritaania avalikustama ja vahetama teavet kõikide lepingute kohta, millega lubatakse välisriikide laevadel tema püügipiirkonnas kala püüda, ning sellest tuleneva püügikoormuse kohta, eelkõige väljastatud kalapüügilitsentside arvu, deklareeritud saakide ja lubatud püügipiirkondade kohta.
 4. Lepinguosalised lepivad kokku, et liidu kalalaevad püüavad ainult lubatud kogupüügi ülejääki, millele on osutatud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 62 lõigetes 2 ja 3 ning mis on kindlaks tehtud selgel ja läbipaistval viisil kättesaadavate teaduslike nõuannete ning asjakohase teabe põhjal, mida lepinguosalised vahetavad kõnealuste kalavarude kogu püügikoormuse kohta kõigi püügipiirkonnas tegutsevate laevastike poolt.
 5. Piirialade kalavarude või pika rändega kalavarude puhul võtavad lepinguosalised olemasolevate varude kindlaksmääramisel nõuetekohaselt arvesse piirkondliku tasandi teadushinnanguid ning pädevate piirkondlike kalandusorganisatsioonide võetud kaitse- ja majandamismeetmeid.
 6. Lepinguosalised kohustuvad rakendama lepingut kooskõlas Cotonou partnerluslepingu artikliga 9 või Cotonou lepingule järgneva Euroopa Liidu ja AKV riikide vahelise lepingu vastava artikliga lepingu ajutise kohaldamise või jõustumise kuupäeval seoses oluliste osadega, mis käsitlevad inimõigusi, demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid, samuti seoses hea valitsemistava põhielemendiga.
 7. Lepinguosalised kohustuvad vastastikustes huvides pidama tihedat dialoogi, soodustama koostööd ja teavitama teineteist eelkõige valdkondliku kalanduspoliitika rakendamisest ja ookeanide majandamisest.
 8. Enne ükskõik missuguse otsuse tegemist, mis võib mõjutada liidu laevade tegevust käesoleva lepingu alusel, konsulteerivad lepinguosalised omavahel.
 9. Lepinguosalised kohustuvad jälgima, et kõikide liidu laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni, eelkõige seoses töötajate ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õigusega ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega.
 10. Lepinguosalised teevad koostööd ka käesoleva lepingu alusel ellu viidud meetmete, programmide ja tegevuste eel-, vahe- ja järelhindamisel.
 Artikkel 4
 Liidu laevade juurdepääs püügipiirkonnale
 Mauritaania ametiasutused kohustuvad lubama liidu laevadel püügipiirkonnas kala püüda vastavalt käesolevale lepingule.
 Artikkel 5
 Kalapüügi tingimused ja ainuõiguslikkuse klausel
 1. Liidu laevad võivad käesoleva lepinguga hõlmatud püügipiirkonnas kala püüda ainult juhul, kui neil on käesoleva lepingu kohaselt väljastatud kalapüügilitsents. Igasugune püügitegevus väljaspool käesoleva lepingu raamistikku on keelatud.
 2. Mauritaania ametiasutused annavad liidu laevadele kalapüügiload ainult käesoleva lepingu kohaselt. Kalapüügilitsentside andmine liidu laevadele väljaspool käesoleva lepingu raamistikku, eelkõige otseste lubade vormis, on keelatud.
 3. Liidu laevale kalapüügiloa saamise kord, kohaldatavad tasud ja laevaomanike kasutatavad makseviisid määratakse kindlaks protokollis, selle lisades ja liidetes.
 4. Lepinguosalised tagavad nende tingimuste ja selle korra nõuetekohase täitmise pädevate asutuste vahelise asjakohase halduskoostöö abil.
 Artikkel 6
 Püügitegevuse suhtes kohaldatavad seadused ja määrused
 1. Säästva kalapüügi õigusliku raamistiku tagamiseks järgivad püügipiirkonnas tegutsevad liidu laevad kõnealuses püügipiirkonnas kalandustegevust reguleerivaid Mauritaania seadusi ja määrusi, kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti. Mauritaania ametiasutused teatavad liidu ametiasutustele kohaldatavatest seadustest ja määrustest hiljemalt üks kuu enne käesoleva lepingu kohaldamist.
 2. Liit kohustub võtma kõik asjakohased meetmed eesmärgiga tagada, et tema laevad järgiksid käesoleva lepingu sätteid ning teatatud seadusi ja määrusi, samuti selleks, et tagada käesoleva lepinguga ette nähtud püügitegevuse seire, kontrollimise ja järelevalve meetmete tõhus rakendamine.
 3. Liidu laevad peavad tegema koostööd seire, kontrolli ja järelevalve eest vastutavate Mauritaania ametiasutustega.
 4. Lepinguosalised teavitavad teinetest igast üldkohaldatavast otsusest, mis võib mõjutada liidu laevade tegevust käesoleva lepingu raames. Lepinguosalised teavitavad teineteist eelnevalt kõikidest muudatustest oma kalanduspoliitikas või kalandusalastes õigusaktides, mis võivad mõjutada liidu laevade tegevust käesoleva lepingu raames.
 5. Õigusaktide muudatused, mis mõjutavad liidu laevade püügitegevust püügipiirkonnas, on liidu laevadele siduvad alates 60. päevast, välja arvatud erandlike asjaolude korral, kui seda tähtaega ei saa kohaldada, pärast seda, kui liidu ametiasutused on saanud Mauritaanialt teate.
 Artikkel 7
 Partnerlus
 Lepinguosalised lepivad kokku, et tugevdavad vastastikust partnerlust, sealhulgas koostööd teadusvaldkonnas, piirkondlikku koostööd, ettevõtjate vahelist koostööd, koostööd püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve alal ning võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga ning halduskoostööd säästva kalapüügi poliitika rakendamiseks.
 Artikkel 8
 Teaduskoostöö
 1. Lepingu kehtivusaja jooksul teevad lepinguosalised koostööd, et jälgida kalavarude seisundi muutusi püügipiirkonnas, ning kohustuvad sel eesmärgil tegema kättesaadavaks olemasolevad andmed. Selleks lepitakse kokku, et vaheldumisi liidus ja Mauritaanias korraldatakse üks kord aastas korralise koosolekuna ühine teadusnõupidamine.
 2. Teadusnõupidamise järelduste ja parimate kättesaadavate teaduslike soovituste alusel peavad lepinguosalised artiklis 14 osutatud ühiskomitees nõu ning võtavad vajaduse korral ja vastastikusel kokkuleppel meetmeid kalavarude säästva majandamise tagamiseks.
 3. Lepinguosalised kohustuvad pidama teineteisega nõu kas otse või asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu, et korraldada elusressursside majandamist ja kaitset ning teha asjakohast teaduskoostööd.
 Artikkel 9
 Piirkondlik koostöö
 1. Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames, kuhu nad kuuluvad, et edendada bioloogiliste ressursside kaitset ja säästvat majandamist ning tagada, et püügitegevus ei kahjustaks mereökosüsteemi.
 2. Lepinguosalised kohustuvad teineteisega korrapäraselt konsulteerima ka piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide koosolekute raames, mille osalised nad on, enne piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide koosolekuid ja nende ajal, sealhulgas seoses võimalusega esitada kõnealustes organisatsioonides ühiseid ettepanekuid.
 Artikkel 10
 Ettevõtjate koostöö
 1. Lepinguosalised soodustavad majandus-, teadus- ja tehnikakoostööd kalandussektoris ja sellega seotud sektorites. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetavate meetmete hõlbustamiseks ja edendamiseks peavad nad teineteisega nõu.
 2. Lepinguosalised soodustavad kalapüügivõtete ja -vahendite, kalakaitseviiside ja kalatoodete tööstusliku töötlemise alast teabevahetust.
 3. Lepinguosalised püüavad luua soodsaid tingimusi lepinguosaliste ettevõtete vaheliste suhete edendamiseks tehnika-, majandus- ja kaubandusvaldkondades, toetades ettevõtluse ja investeeringute arengut soodustava keskkonna loomist.
 4. Eriti soodustavad lepinguosalised kehtivaid õigusnorme arvestades lepinguosalistele vastastikust huvi pakkuvate investeeringute edendamist.
 Artikkel 11
 Koostöö kalapüügi seire, kontrolli ja järelevalve alal ning võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga
 1. Lepinguosalised kohustuvad tegema püügipiirkonnas koostööd püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve valdkonnas ning võitlema ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, et rakendada säästvat kalapüüki.
 2. Mauritaania tagab käesoleva lepingu ja selle protokolliga ette nähtud kalapüügi järelevalve sätete tõhusa rakendamise. Liidu laevad teevad koostööd kontrolli teostavate pädevate Mauritaania ametiasutustega.
 ÜLDISED KOHUSTUSED
 Artikkel 12
 Halduskoostöö
 Selleks et tagada kalavarude kaitse ja majandamise meetmete tõhusus, teevad lepinguosalised järgmist:
 –arendavad halduskoostööd tagamaks, et liidu laevad järgivad käesoleva lepingu sätteid;
 –teevad ebaseadusliku kalapüügi tõkestamiseks ja selle vastu võitlemiseks koostööd, eriti teabevahetuse ja tiheda halduskoostöö kaudu.
 Artikkel 13
 Rahaline toetus
 1. Rahaline toetus on kindlaks määratud protokollis, selle lisades ja liidetes.
 2. Lõikes 1 nimetatud rahaline toetus hõlmab
 a) rahalist hüvitist, mida liit maksab liidu laevade juurdepääsu eest püügipiirkonnale;
 b) liidu laevade omanike poolt makstavaid tasusid;
 c) liidu valdkondlikku toetust säästva kalapüügi poliitika rakendamiseks, kalapüügisektori edendamiseks ja ookeanide majandamiseks, mille kohta koostatakse ühe- ja mitmeaastased programmid.
 3. Liidu rahalist toetust makstakse vastavalt protokolliga ette nähtud korrale.
 4. Ühiskomitee võib lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse summat korrigeerida järgmistel juhtudel:
 a) liidu kalalaevadele antud püügivõimaluste vähendamine, eelkõige asjaomaste kalavarude haldamismeetmete kohaldamise tõttu, mida on parimate olemasolevate teaduslike arvamuste alusel peetud vajalikuks kohaldada, et tagada varude säilimine ja säästev kasutamine;
 b) liidu kalalaevadele antud püügivõimaluste suurendamine, kui kalavarude seisukord seda parimate olemasolevate teaduslike arvamuste alusel võimaldab;
 c) peatamise või lõpetamise korral, nagu on sätestatud lepingu artiklites 21 ja 22.
 5. Lõike 2 punktis c nimetatud rahaline toetus
 a) ei ole seotud lõike 2 punktides a ja b nimetatud juurdepääsutasudega ning
 b) määratakse kindlaks ja sõltub valdkondliku toetuse eesmärkide saavutamisest protokolli ning iga-aastase ja mitmeaastase programmiga ette nähtud rakenduskorra kohaselt.
 6. Ühiskomitee võib lõike 2 punktis c nimetatud rahalise toetuse summat muuta juhul, kui hinnatakse uuesti valdkondliku kalanduspoliitika rakendamiseks antava rahalise toetuse saamise tingimusi.
 INSTITUTSIOONILISED SÄTTED
 Artikkel 14
 Ühiskomitee
 1. Luuakse lepinguosaliste esindajatest koosnev ühiskomitee. Ühiskomitee vastutab käesoleva lepingu kohaldamise järelevalve eest ja võib lepingu protokolli, selle lisasid ja liiteid muuta.
 2. Ühiskomitee
 a) teostab järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise, tõlgendamise ja kohaldamise üle;
 b) määrab kindlaks artikli 13 lõike 2 punktis c nimetatud rahalise toetuse iga- ja mitmeaastased programmid ning hindab nende täitmist;
 c) tagab vajalike sidemete loomise kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvate küsimuste arutamiseks;
 d) tegutseb käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina.
 3. Ühiskomitee võib heaks kiita protokolli ja selle lisade muudatused, mis käsitlevad järgmist:
 a) kalapüügivõimaluste ja seetõttu ka artikli 13 lõike 2 punktides a ja b nimetatud rahalise toetuse läbivaatamine;
 b) valdkondliku toetuse ja seetõttu ka artikli 13 lõikes 2 punktis c nimetatud rahalise toetuse maksmise kord;
 c) liidu laevade püügitegevuse tehnilised tingimused ja kord;
 d) muud ülesanded, mille lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel talle annavad, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse ja halduskoostöö valdkonnas, ning ookeanide majandamine.
 4. Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi Mauritaanias ja liidus või mõnes muus lepinguosaliste poolt kokkulepitud kohas ning kohtumist juhatab kohtumist korraldav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise nõudmisel tuleb komitee kokku erakorraliseks koosolekuks.
 Ühiskomitee kohtumiste järeldused pannakse kirja protokolli, millele kirjutavad alla mõlemad lepinguosalised.
 5. Ühiskomitee võib vajaduse korral tegutseda kirjavahetuse teel.
 Artikkel 15
 Geograafiline kohaldamisala
 Käesolevat lepingut kohaldatakse nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut, Mauritaania territooriumi ja Mauritaania jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete suhtes.
 Artikkel 16
 Vaidluste lahendamine
 Käesoleva lepingu tõlgendamist või kohaldamist käsitlevate vaidluste korral peavad lepinguosalised omavahel nõu.
 Artikkel 17
 Protokolli, lisade ja liidete staatus
 Protokoll, selle lisad ja liited moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa ning neid reguleeritakse ka kõnealuste lõppsätetega.
 Artikkel 18
 Keel ja jõustumine
 Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris araabia, bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.
 Leping jõustub kuupäeval, kui lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.
 LÕPPSÄTTED
 Artikkel 19
 Kestus
 Käesolevat lepingut kohaldatakse kuue aasta jooksul alates selle jõustumise kuupäevast; seejärel pikeneb leping automaatselt, kui ei teatata lepingu lõpetamisest kooskõlas artikliga 22.
 Artikkel 20
 Esialgne kohaldamine
 Käesoleva lepingu allakirjutamisega lepinguosaliste poolt kaasneb selle esialgne kohaldamine enne selle jõustumist, välja arvatud juhul, kui üks lepinguosalistest otsustab allakirjutamisel, et lepingut ei kohaldata esialgselt.
 Artikkel 21
 Lepingu kohaldamise peatamine
 1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu kohaldamise peatada ühel või mitmel järgmistest juhtudest:
 a) kui asjaolud, mis ei ole seotud loodusjõudude tegevusega ja mis väljuvad ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt, takistavad kalapüüki püügipiirkonnas;
 b) lepinguosaliste erimeelsuste korral seoses käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega;
 c) kui üks lepinguosalistest rikub käesolevat lepingut, eelkõige selle artikli 3 lõiget 6, milles käsitletakse inimõiguste austamist;
 d) kui käesoleva lepingu sõlmimiseni viinud valdkondlikku poliitikat muudetakse märkimisväärselt ning see ajendab üht lepinguosalist taotlema lepingu muutmist.
 2. Asjaomane lepinguosaline annab lepingu kohaldamise peatamisest teisele lepinguosalisele teada kirjalikult ja peatamine jõustub kolme kuu möödumisel teate kättesaamisest. Teate saatmisega alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone, mille eesmärk on jõuda kolme kuu jooksul mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni.
 3. Kui erimeelsuste osas ei jõuta mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni ja lepingu kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised teineteisega konsulteerimist, et leida vaidlusele lahendus. Lahenduse leidmise korral jätkatakse lepingu rakendamist ning kui ei ole kokku lepitud teisiti, vähendatakse artikli 13 lõikes 2 nimetatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt ajavahemikule, mil lepingu kohaldamine oli peatatud.
 Artikkel 22
 Lepingu lõpetamine
 1. Käesoleva lepingu võib lõpetada kummagi lepinguosalise initsiatiivil järgmistel juhtudel:
 a) kui asjaolud, mis ei ole seotud loodusjõudude tegevusega ja mis väljuvad ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt, takistavad kalapüüki püügipiirkonnas;
 b) asjaomaste kalavarude vähenemise korral;
 c) liidu laevadele antud kalapüügivõimaluste alakasutamise korral;
 d) suutmatuse korral täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses võitlusega ebaseadusliku, teatamata või reguleerimata kalapüügi vastu;
 e) kui lepinguosaliste vahel tekib vaidlus käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamise üle ning seda ei lahendata vastastikusel kokkuleppel kuue (6) kuu jooksul;
 f) kui üks lepinguosalistest ei järgi käesolevat lepingut;
 g) kui käesoleva lepingu sõlmimiseni viinud valdkonnapoliitikat muudetakse märkimisväärselt ning see ajendab üht lepinguosalistest taotlema lepingu muutmist, kuid sellele taotlusele ei reageerita kuue (6) kuu jooksul.
 2. Asjaomane lepinguosaline annab lepingu lõpetamisest teisele lepinguosalisele teada kirjalikult ja lõpetamine jõustub kuue kuu möödumisel teate kättesaamisest, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised otsustavad vastastikusel kokkuleppel seda tähtaega pikendada.
 3. Pärast teate saamist lepingu lõpetamise kohta konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et leida kuue kuu jooksul mõlemat osalist rahuldav lahendus.
 4. Lepingu lõpetamise korral vähendatakse artiklis 13 nimetatud rahalist toetust lepingu lõpetamise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Sellist vähendamist kohaldatakse ka juhul, kui üks lepinguosaline lõpetab lepingu esialgse kohaldamise.
 Artikkel 23
 Läbivaatamine
 Lepinguosalised lepivad kokku vaadata käesolev leping läbi, et võtta arvesse muudatusi õigusliku, keskkonnaalase, majandusliku ja ühiskondliku juhtimise raamistikus, mis võivad mõjutada liidu püügitegevust.
 Artikkel 24
 Kehtetuks tunnistamine
 Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline kalandusalane partnerlusleping, mis kehtib alates 8. augustist 2008, tunnistatakse kehtetuks.
 PROTOKOLL
 Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise kohta
 Artikkel 1
 Mõisted
 Käesoleva protokolli kohaldamisel kehtivad lepingu artiklis 1 esitatud mõisted, välja arvatud allpool toodud muudatused, mida on täiendatud järgmiselt:
 1) „kalandusleping“ – Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping;
 2) „protokoll“ – käesolev kalanduslepingu rakendamise protokoll, selle lisa ja liited;
 3) „lossimine“ – kalandustoodete mis tahes koguse esialgne laadimine kalalaevalt kaldale;
 4) „ümberlaadimine“ – kõigi või osade kalalaeval olevate kalandustoodete laadimine teisele laevale;
 5) „vaatleja“ – isik, kes on vastavalt lisale volitatud riikliku asutuse poolt jälgima püügitegevust teaduslikel eesmärkidel;
 6) „kalapüügilitsents“ – ametlik luba, mille osakond väljastab laevaomanikule tasu eest ja mis annab talle õiguse kalastada ajavahemikul, mille jaoks litsents väljastati;
 7) „kalapüügivõimalus“ – koguseliselt kindlaks määratud kalapüügiõigus, väljendatud saagi ja/või püügikoormusena;
 8) „käitaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes käitab ettevõtet või kellele kuulub ettevõte, mille tegevus on seotud kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise, turustamise, levitamise ning jaemüügi mis tahes etapiga;
 9) „delegatsioon“ – Euroopa Liidu delegatsioon Mauritaanias;
 10) „ministeerium“ – kalandus- ja meremajandusministeerium;
 11) „kaubasaaja“ – Mauritaania Islamivabariigi merekaubanduse seadustiku (Code de la Marine marchande) artikli 538 tähenduses.
 Artikkel 2
 Eesmärk
 Käesoleva protokolli eesmärk on rakendada kalanduslepingu sätted, kehtestades sealhulgas liidu laevade lepingu artikli 1 punkti h määratletud Mauritaania püügipiirkonnale juurdepääsemise tingimused, samuti säästvat kalapüüki käsitleva partnerluse rakendamise sätted.
 Artikkel 3
 Kalapüügivõimalused
 1. Alates käesoleva protokolli kohaldamise kuupäevast ja artiklis 20 kindlaks määratud ajavahemikul määratakse kalanduslepingu artikli 5 kohased kalapüügivõimalused kindlaks käesolevale protokollile lisatud tabelis ja vastavalt käesoleva protokolli 1. lisas esitatud teabelehtedes sätestatud tingimustele.
 2. Lõiget 1 kohaldatakse, kui käesoleva protokolli artiklites 7, 10 ja 23 ei ole sätestatud teisiti.
 3. Kalanduslepingu artikli 5 kohaselt võivad liidu laevad püügipiirkonnas kala püüda ainult tingimusel, et neile on käesoleva protokolli sätete alusel ning selle lisas ja liidetes kindlaks määratud korras väljastatud kalapüügilitsents.
 Artikkel 4
 Üldine püügikoormus Mauritaania vetes ja läbipaistvus
 1. Välismaistele laevastikele eraldatakse Mauritaania püügipiirkonnas juurdepääs kalavarudele, kui on olemas ülejääk Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsiooni
 1
 artikli 62 tähenduses ja võttes arvesse Mauritaania enda laevastike kalapüügivõimsust.
 2. Vastavalt Mauritaania õigusele otsustab seda, millised on säästva planeerimise ja majandamise eesmärgid ning iga püügiliigi puhul lubatud kalandusorganisatsioonide kogupüük, Mauritaania riik, võttes aluseks Mauritaania okeanograafiauuringute ameti ja pädevate piirkondlike organisatsioonide seisukoha.
 3. Käesoleva protokolliga tagatakse liidu laevade eelisjuurdepääs olemasolevale ülejäägile Mauritaania püügipiirkonnas. Liidu laevastikele protokolli 3. lisa kohaselt eraldatavad kalapüügivõimalused eraldatakse olemasolevatest ülejääkidest prioriteetsena kalapüügivõimaluste ees, mis eraldatakse teistele välisriikide laevastikele, kellel on lubatud Mauritaania püügipiirkonnas kala püüda.
 4. Kõikide välismaiste tööstusliku püügiga tegelevate laevade suhtes, mis püüavad Mauritaania püügipiirkonnas kala liidu laevastikega sarnastel tehnilistel tingimustel, kohaldatakse kõiki tehnilisi meetmeid, mis käsitlevad kalavarude säilitamist, planeerimist ja majandamist, samuti finantskorda, tasusid, avaliku sektori finantstoetust ja muid asjaomaseid kohustusi, mis tulenevad kalapüügiloa andmisest ja on sätestatud iga püügiliigi kohta käesoleva protokolli 1. lisas.
 5. Mauritaania kohustub avalikustama kõik avalik-õiguslikud ja eralepingud, millega lubatakse välisriikide laevadel püüda kala tema püügipiirkonnas, sh järgmise teabe:
 –
 lepinguga hõlmatud riigid või muud üksused;
 –
 lepinguga hõlmatud ajavahemik(ud);
 –
 laevade arv ja lubatud kalapüügivahendite tüübid;
 –
 liigid või populatsioonid, mida on lubatud püüda, sh kohaldatavad püügi piirnormid;
 –
 kohustuslikud aruandlus-, seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed;
 –
 kirjaliku lepingu koopia.
 6. Lõigete 4 ja 5 kohaldamisel edastab Mauritaania igal aastal liidule üksikasjaliku aruande, milles on täpsustatud kolmandate riikide lipu all sõitvatele laevadele antud kalapüügilitsentside arv püügikategooriate kaupa, vastavad lubatud püügikogused, tegelikud püügikogused ning nende laevade Mauritaania püügipiirkonnale juurdepääsemise rahalised ja tehnilised tingimused. Kõnealust aruannet analüüsib ühiskomitee ja selle võib teha kättesaadavaks artikliga 9 ette nähtud ühisele sõltumatule teaduskomiteele.
 7. Lõikes 6 nimetatud aruande näidis on esitatud käesoleva protokolli 3. lisas.
 Artikkel 5
 Rahaline toetus
 A. Rahaline toetus juurdepääsu eest
 1. Artiklis 20 nimetatud ajavahemikul on lepingu artikli 13 punktis a nimetatud juurdepääsu eest makstav aastane rahaline toetus 57 500 000 eurot aastas, ilma et see piiraks lõigete 4 ja 6 ning lõike 10 kohaldamist.
 2. Protokolli kohaldamise esimesel aastal maksab liit juurdepääsu eest rahalist toetust kahes osas:
 a) 50 000 000 euro suurune summa makstakse välja hiljemalt 90 päeva jooksul alates protokolli esialgse kohaldamise alguskuupäevast;
 b) 7 500 000 euro suurune summa makstakse välja 60 päeva jooksul pärast seda, kui ühiskomitee on kinnitanud artikli 9 lõikes 9 nimetatud väikeste pelaagiliste liikide Mauritaania püügipiirkonnas majandamise kava.
 3. Teisel kohaldamisaastal maksab liit lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse välja hiljemalt protokolli kohaldamise esimese päeva aastapäeval.
 4. Alates protokolli kohaldamise kolmandast aastast määratakse rahaline toetus juurdepääsu eest kindlaks artiklis 7 sätestatud korras.
 5. Järgmiste aastate puhul makstakse lõike 4 kohaselt kindlaks määratud rahaline toetus juurdepääsu eest välja täies ulatuses hiljemalt protokolli kohaldamise esimese päeva aastapäeval.
 6. Kui liidu tuunipüügilaevade püük Mauritaania püügipiirkonnas ületab 4. ja 5. püügikategooria (tuunipüügilaevad) puhul iga 2. liites nimetatud püügikategooria jaoks kindlaks määratud võrdlustonnaaži, maksab liit lisaks lõigetes 1−3 osutatud rahalisele toetusele 45 eurot iga püütud lisatonni eest, ilma et see piiraks laevaomanikele makstava tasu suurust, mis on märgitud asjakohastel tehnilistel andmelehtedel. Liidu ületamise eest makstav summa ei tohi siiski ületada summat, mis vastab kahekordsele vastavale võrdlustonnaažile. Kui mõne püügikategooria puhul on liidu laevade püügikogus suurem kui kahekordne vastav võrdluskogus, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendav summa välja järgmisel aastal.
 7. Laevaomanike makstavad tasud on sätestatud käesoleva protokolli 1. lisas ja 2. liites esitatud tehnilistel andmelehtedel. Laevaomanikud tasuvad need vastavalt 1. lisa ja 2. liite asjakohastele sätetele.
 8. Eelmistes lõikudes nimetatud rahaline toetus juurdepääsu eest makstakse Mauritaania Islamivabariigi riigikassale. See kantakse riigieelarvesse ja selle suhtes kohaldatakse Mauritaania avalik-õiguslike vahendite haldamise nõudeid ja menetlusi.
 9. Mauritaania ametiasutused edastavad liidule igal aastal lõikes 7 osutatud pangakontode andmed kolme kuu jooksul enne eeldatavat maksekuupäeva.
 10. Eelmistes lõigetes nimetatud rahalise toetuse kasutamise eest vastutavad ainuisikuliselt Mauritaania ametiasutused.
 11. Käesolevat artiklit kohaldatakse ilma, et see piiraks käesoleva protokolli artiklite 7, 9, 10, 11 ja 13 kohaldamist.
 B. Rahaline toetus valdkondlikuks toetuseks
 12. Artiklis 20 nimetatud ajavahemikul on liidu poolt valdkondliku toetusena antav kogu rahaline toetus, mida on nimetatud lepingu artikli 13 lõike 2 punktis b, järgmine: 16 500 000 eurot. Selle summa jaotuse aastate kaupa otsustab ühiskomitee artiklis 8 ja 2. lisas sätestatud korras.
 13. Lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse jaotavad Mauritaania ja liit ühiselt vastavalt käesoleva protokolli artiklis 8 ja 2. lisas sätestatud menetlustele.
 14. Liit maksab lõikes 12 nimetatud rahalise toetuse välja vastavalt artiklis 8 ja 2. lisas sätestatud menetlustele.
 15. Mauritaania ametiasutused edastavad liidule igal aastal artikli 8 lõikes 12 nimetatud pangakontode andmed kolme kuu jooksul enne eeldatavat maksekuupäeva.
 16. Lõikes 1 nimetatud rahaline toetus kantakse riigieelarvesse ja selle suhtes kohaldatakse Mauritaania avalik-õiguslike vahendite haldamise nõudeid ja menetlusi. Selles võetakse arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid, eelkõige säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõtteid, pidades eriti kinni läbipaistvuse, proportsionaalsuse, diskrimineerimiskeelu ja võrdse kohtlemise põhimõtetest.
 17. Valdkondlikust toetusest rahastatavaid toiminguid ja projekte võivad auditeerida Euroopa Komisjoni ja Euroopa Kontrollikoja talitused ning uurida Euroopa Pettustevastane Amet.
 18. Käesoleva artikli lõiget 12 kohaldatakse ilma, et see piiraks käesoleva protokolli artiklite 13, 14, 15, 21 ja 23 kohaldamist.
 Artikkel 6
 Lubatud kogupüügi ja võrdlustonnaaži seire
 1. Lubatud kogupüük (püügikategooriad 1, 2, 2a, 3, 6, 7 ja 8) ja võrdlustonnaaž (püügikategooriad 4 ja 5) on sätestatud käesoleva protokolli 1. lisa tehnilistel andmelehtedel. Need määratakse kindlaks kalendriaasta kohta alates asjaomase aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini. Kui protokolli kohaldamisaja esimene ja viimane aasta ei lange kokku kalendriaastaga, lähtutakse lubatud kogupüügi kehtestamisel pro rata temporis põhimõttest, võttes püügikategooriate kaupa arvesse saagi liigipõhist jaotumist aasta jooksul.
 2. Välja arvatud püügikategooriate 4 ja 5 (võrdluskogus) puhul ning ilma et see piiraks püügikategooria 6 puhul lubatud kogupüügi suhtes kohaldatavaid erisätteid, ei tohi liidu kalalaevade tegelik kogupüük Mauritaania püügipiirkonnas ületada sealset lubatud kogupüüki. Ületamise korral rakendatakse kvootide vähendamise korda vastavalt liidu õigusaktidele.
 3. Lõike 2 kohaldamisel korraldavad Mauritaania ja liit ühiselt järelevalvet liidu kalalaevade püügitegevuse üle Mauritaania püügipiirkonnas, et tagada eespool nimetatud lubatud kogupüügi nõuetekohane haldamine. Järelevalve käigus annavad Mauritaania ja liit teineteisele teada, kui Mauritaania püügipiirkonnas asuvate liidu kalalaevade püütud kogus on mõne püügikategooria puhul jõudnud 80 %-ni lubatud kogupüügist. Liit teatab sellest seejärel liikmesriikidele.
 4. Niipea kui mõne püügikategooria lubatud kogupüügist on püütud 80 %, jälgivad Mauritaania ja liit liidu kalalaevade poolt püütud koguseid iga päev. Mauritaania ja liit teatavad teineteisele kohe, kui mõne püügikategooria lubatud kogupüük on saavutatud. Liit teatab sellest seejärel liikmesriikidele, et püügitegevus peatataks.
 Artikkel 7
 Kalapüügivõimaluste läbivaatamine
 1. Kui lõikes 2 ei ole sätestatud teisiti, võib ühiskomitee vastastikusel kokkuleppel vaadata läbi käesoleva protokolli artiklis 3 nimetatud kalapüügivõimalused vastavalt kalanduslepingu artikli 14 lõike 3 punktile a ja käesoleva protokolli artiklile 11, tingimusel et selle läbivaatamisega ei kahjustata püügipiirkonna kalavarude jätkusuutlikkust. Selline läbivaatamine võib puudutada liidu laevade arvu, sihtliike või käesoleva protokolli artikli 3 kohaselt iga kategooria puhul eraldatud kvoote, selles võetakse arvesse Euroopa laevastiku tegelikku tegevust püügipiirkonnas ja sellega kaasneb vastava rahalise toetuse kohandamine.
 2. Lõike 1 kohaselt ja hiljemalt kuus kuud enne protokolli kohaldamise teise aasta lõppu hindab ühiskomitee esimest korda kalapüügivõimaluste kasutamist püügipiirkonnas tegutsevate liidu laevade poolt.
 3. Pärast lõikes 1 nimetatud läbivaatamist ei saa siiski kalapüügivõimalusi suurendada nii, et see toob kaasa suurenemise, mis on suurem või võrdne artikli 5 lõikes 1 nimetatud liidu makstava rahalise hüvitise kahekordse summaga.
 Artikkel 8
 Valdkondlik toetus
 1. Kalanduslepingu artikli 13 lõike 2 punktis c ja käesoleva protokolli artikli 5 lõike 2 punktis b nimetatud valdkondliku toetusega aidatakse kaasa Mauritaania Islamivabariigi määratletud kalanduspoliitika elluviimisele.
 2. Kõnealune rahaline toetus aitab arendada säästvat kalapüüki Mauritaania Islamivabariigis, mis on lahutatud ELi laevade juurdepääsust Mauritaania püügipiirkonnale. See aitab ellu viia riiklikke strateegiaid esiteks kalandussektori säästva arengu ning teiseks keskkonna, rannikualade ja merekaitsealade kaitse valdkonnas.
 3. Ühiskomitee võtab hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva protokolli kohaldamise alguskuupäeva vastu mitmeaastase valdkondliku programmi ja selle üksikasjalikud rakenduseeskirjad, mis hõlmavad eelkõige järgmist:
 a) aastased ja mitmeaastased suunised valdkondliku toetuse konkreetse summa kasutamise kohta vastavalt kalanduslepingu artikli 13 lõikele 5;
 b) aastased ja mitmeaastased eesmärgid, mis tuleb saavutada säästva kalapüügi arengu saavutamiseks, võttes arvesse prioriteete, mida on kirjeldanud Mauritaania Islamivabariigi ametiasutused riikliku valdkondliku poliitika raames;
 c) kriteeriumid, aruanded ja menetlused, sealhulgas eelarvelised ja finantsnäitajad ning kontrolli- ja auditimetoodika, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele.
 4. Kõik suuniste, eesmärkide ning kriteeriumide ja näitajate muudatused kiidavad lepinguosalised heaks ühiskomitees.
 5. Mauritaania Islamivabariigi ametiasutused esitavad igal aastal aruande valdkondlikku toetust saavate projektide edenemise kohta ja selle aruande vaatab läbi ühiskomitee. Käesoleva aruande ülesehitus on esitatud 2. lisas.
 6. Enne käesoleva protokolli kehtivuse lõppemist esitavad Mauritaania Islamivabariigi ametiasutused lõpparuande käesoleva protokolliga ette nähtud valdkondliku toetuse rakendamise kohta.
 7. Vajaduse korral jätkavad lepinguosalised valdkondliku toetuse maksmist maksimaalselt kuue kuu jooksul pärast käesoleva protokolli kehtivuse lõppemist, kohaldamise peatamist või lõpetamist käesolevas protokollis sätestatud korras. Iga meedet või projekti, mis on eelnevalt ühiskomitees heaks kiidetud, võetakse arvesse, et selle meetme või projektiga seotud valdkondliku toetuse maksmist saaks pikendada veel maksimaalselt kuue (6) kuu võrra.
 8. Valdkondlikku toetust rakendatakse koordineerimisüksuse toetusel, kes vastutab ühiskomitee selliste otsuste järelmeetmete eest, mille ülesandeid on üksikasjalikult kirjeldatud 2. lisas. Koordineerimisüksuse tööd toetavad meetmed võib kindlaks määrata ühiskomitee otsuse alusel ja neid võib vajaduse korral rahastada valdkondliku toetuse sihtotstarbelisest eraldisest.
 9. Punktis 1 nimetatud eritoetuse eesmärk on rahastada ühiselt kindlaks määratud konkreetseid meetmeid ja projekte. Seda ei või kasutada toetusesaajate tegevuskulude katmiseks, välja arvatud vajaduse korral lõikes 8 osutatud eraldis koordineerimisüksuse tööd toetavate meetmete jaoks.
 10. Lepinguosalised koostavad kalanduslepingut puudutava teavitamise ja nähtavuse kava. See kava kiidetakse heaks ühiskomitee esimesel koosolekul.
 11. Lepingu artikli 13 lõike 2 punktis c sätestatud rahalist toetust, mis on seotud valdkondliku toetusega, makstakse
 a) esimese aasta puhul hiljemalt kaks kuud pärast seda, kui ühiskomitee on käesoleva protokolli artikli 8 lõikes 3 sätestatud ühe- ja mitmeaastased programmid heaks kiitnud;
 järgmistel aastatel hiljemalt kahe kuu jooksul pärast möödunud aasta tulemuste ja järgmise majandusaasta aastaprogrammi heakskiitmist ühiskomitees.
 12. Euroopa Liit maksab valdkondliku toetuse vahendid riigikassa arveldusarvele Mauritaania keskpangas, kes kannab need võimalikult kiiresti Mauritaania keskpanga raamatupidamisarvestuses kalandus- ja meremajandusministeeriumile (MPEM) avatud sihtotstarbelisele kontole, mida kasutatakse üksnes valdkondlikuks toetuseks. Mauritaania ametiasutused edastavad selle konto pangaandmed Euroopa Liidule niipea, kui protokoll jõustub.
 13. Euroopa Liit maksab lõikes 1 nimetatud eritoetust aastaste osade kaupa. Osamaksete väljamaksmise otsus tehakse ühiskomitees lepingu artikli 7 lõike 2 ja artikli 15 lõike 1 punkti b kohaselt hinnatud rakendustasemete põhjal, tingimusel et esitatakse lõikes 5 nimetatud iga-aastane eduaruanne ja korraldatakse lõikes 14 nimetatud iga-aastane seminar. Rakendamise kord määratakse kindlaks vastavalt käesoleva protokolli käesoleva artikli lõigetele 3 ja 4 ning 2. lisale. Ühiskomitee võib vajaduse korral rakendamise korda täpsustada või muuta.
 14. Mõlemad lepinguosalised kutsuvad valdkondliku toetuse saajaid üks kord aastas seminarile, et tutvustada ja kavandada valdkondlikust toetusest rahastatavaid meetmeid.
 15. Välja arvatud lõikes 8 nimetatud rahastamispakett, mis on ette nähtud koordineerimisüksuse tööd toetavate meetmete jaoks, võib lõikes 1 nimetatud rahalist toetust maksta üksnes juhul, kui Euroopa Liidu poolt 2015.–2019., 2019.–2020. ja 2020.–2021. aasta valdkondliku toetuse raames makstud summad on täielikult üle kantud lõikes 12 nimetatud spetsiaalsele eraldamiskontole ja nende kogusumma suhtes on võetud rahalised kohustused kooskõlas kohaldatava ühise kavandamisega.
 Artikkel 9
 Teaduskoostöö säästva kalapüügi alal
 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Mauritaania püügipiirkonnas vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kalavarude ja mere ökosüsteemide säästva kasutamise põhimõttest.
 2. Vastavalt kalanduslepingu artiklitele 3 ja 8 kohustuvad lepinguosalised korraldama korrapäraselt või vastavalt vajadusele teaduskohtumisi, et arutada teaduslikke küsimusi ning ühiskomitee taotlusel ja vajaduse korral hinnata püügi väärtust esmamüügil lossimiskohas või sihtturgudel.
 3. Käesoleva protokolli kehtivusajal teevad lepinguosalised koostööd, et uurida Mauritaania püügipiirkonna varude seisundi ja püügiliikide arengut. Sel eesmärgil toimub vähemalt kord aastas sõltumatu ühise teaduskomitee koosolek vaheldumisi Mauritaanias ja liidus.
 4. Ühine sõltumatu teaduskomitee võtab oma esimesel koosolekul vastu oma kodukorra. Selle kodukorra kiidab heaks ühiskomitee.
 5. Lisaks lepingu artikli 8 lõigetele 1 ja 3 võib osalemist sõltumatus ühises teaduskomitees laiendada nii palju kui võimalik liikmesriikide ja kolmandate riikide teadusinstituutide ekspertidele ja sidusrühmade või piirkondlike kalandusorganisatsioonide, näites CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) esindajatele.
 6. Sõltumatu ühise teaduskomitee volitused hõlmavad eelkõige järgmist:
 a) koostada iga-aastane teaduslik aruanne käesoleva protokolliga hõlmatud püügipiirkondade kohta ja vastavad kalavarude hinnangud. Aruande koostamisel võtab ühine sõltumatu teaduskomitee igakülgselt arvesse teavet Mauritaania ja muude välisriikide laevastike tegevuse ning Mauritaania võetud meetmete ja majandamiskavade kohta;
 b) määrata kindlaks ja teha ühiskomiteele ettepanekuid selliste programmide või meetmete rakendamiseks, mille eesmärk on parandada arusaamist kalanduse dünaamikast, varude seisundist ja mereökosüsteemide arengust;
 c) analüüsida käesoleva protokolli rakendamisel tekkivaid teaduslikke küsimusi ja vormistada vajaduse korral ühiskomitee poole pöördudes teaduslik arvamus komitees konsensuse alusel heaks kiidetud korras;
 d) koguda ja analüüsida andmeid käesoleva protokolliga hõlmatud Mauritaania püügipiirkonnas tegutsevate riigi enda, liidu ja liiduväliste riikide kalalaevastike iga laevastikusegmendi püügikoormuse, saagi ja turustamise kohta;
 e) töötada välja ja kavandada iga-aastaseid varude hindamise kampaaniad, sealhulgas ühised teaduskampaaniad, et määrata kindlaks olemasolevad ülejäägid, kalapüügi- ja kasutamisvõimalused, mis tagavad varude ja nende ökosüsteemi kaitse;
 f) esitada omaenese initsiatiivil või vastuseks ühiskomitee või ühe lepinguosalise taotlusele kõik teadusarvamused, mis puudutavad eesmärke, strateegiaid ja haldusmeetmeid ning mis leitakse olevat vajalikud varude ja püügivõimaluste säästvaks kasutamiseks, mis on käesoleva protokolli ese;
 g) pakkuda vajaduse korral ühiskomitees välja kalapüügivõimaluste läbivaatamise programm käesoleva protokolli artikli 7 alusel.
 7. Lõigete 2, 3 ja 6 kohaldamiseks ning lisaks artikli 4 lõike 6 sätetele saadab Mauritaania igal aastal sõltumatule ühisele teaduskomiteele ja liidule üksikasjaliku aruande, milles on püügiliikide kaupa esitatud Mauritaania lipu all sõitvate kalapüügiloaga laevade arv, vastavad lubatud püügimahud, tegelikult püütud saak ning kogu asjakohane teave kalavarude majandamise meetmete kohta, mille Mauritaania on võtnud ja ellu rakendanud.
 8. Tuunipüügilaevad järgivad kõiki Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi.
 9. Hiljemalt kuus kuud pärast protokolli kohaldamise alguskuupäeva võtab Mauritaania vastu väikeste pelaagiliste liikide püügi säästva majandamise kava, mida kohaldatakse kõikide Mauritaania vetes tegutsevate laevastike suhtes. Kavast teatatakse liidule hiljemalt üks kuu enne selle kohaldamise alguskuupäeva. Vajaduse korral võib seda hinnata ühine teaduskomitee.
 Artikkel 10
 Teaduslik kalapüük, katsepüük ja uued kalapüügivõimalused
 1. Teaduslik kalapüük
 1.1. Ühiskomitee võib sõltumatu ühise teaduskomitee arvamuse alusel lubada teaduskampaaniaid elusressursse ja mereökosüsteeme käsitlevate andmete ja teabe kogumiseks liidu ja/või Mauritaania laevadega. Need kampaaniad peaksid toimuma Mauritaania ja Euroopa teaduslike uurimisinstituutide ühisel vastutusel.
 1.2. Liidu ja/või Mauritaania laevade sisustamise ja prahtimise korra kehtestavad mõlemad lepinguosalised ühiskomitees iga sellise kampaania jaoks.
 1.3. Nende kampaaniate tulemusi tuleb kasutada varude hindamise parandamiseks ja need peavad võimaldama võtta asjakohaseid haldusmeetmeid.
 1.4. Kategooria 8 (peajalgsed) puhul võivad teadusprogrammi ja/või artikli 9 kohaselt tehtud hindamiste tulemused viia liidu laevade suhtes kohaldatavate püügi piirnormide ja kaitsemeetmete läbivaatamiseni.
 2. Katsepüük
 2.1. Kui liidu kalalaevad on huvitatud püügitegevusest, mida ei ole artikliga 3 ette nähtud, arutavad lepinguosalised ühiskomitees uuele püügitegevusele loa andmise võimalusi vastavalt lepingu artikli 5 lõikele 2. Vajaduse korral kehtestab ühiskomitee uute kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatavad tingimused ning teeb vastavalt protokolli artiklile 7 käesolevas protokollis ja selle lisas muudatused.
 2.2. Loa andmisel punktiga 2.1 ette nähtud püügitegevuse jaoks võetakse arvesse parimaid riiklikul ja piirkondlikul tasandil olemasolevaid teaduslikke nõuandeid ning vajaduse korral lähtutakse teaduslike kampaaniate tulemustest, mille sõltumatu ühine teaduskomitee on heaks kiitnud.
 2.3. Punktiga 2.1 ette nähtud konsultatsioonide tulemusel võib ühiskomitee lubada korraldada Mauritaania püügipiirkonnas katsepüüki, et uurida püügi tehnilist teostatavust ja uute püügivõimaluste majanduslikku tasuvust. Sel eesmärgil määrab ühiskomitee vastavalt käesoleva protokolli 1. lisa XI peatükile juhtumipõhiselt kindlaks liigid, tingimused ja muud asjakohased näitajad. Katsepüügi puhul lähtuvad lepinguosalised sõltumatu ühise teaduskomitee kehtestatud tingimustest.
 Artikkel 11
 Ühiskomitee
 1. Lisaks lepingu artikliga 14 antud ülesannetele, on ühiskomiteel otsustusõigus, et kiita heaks käesoleva protokolli ning selle lisade ja liidete muudatused, mis käsitlevad järgmist:
 a) kalapüügivõimaluste läbivaatamine (vajaduse korral) ja sellega seotud rahaline toetus;
 b) artikli 8 ja 2. lisaga ette nähtud valdkondliku toetuse maksmise kord;
 c) liidu laevade püügitingimused.
 2. Lõike 1 punktis a nimetatud juhtumi korral kohandatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõtte kohaselt.
 3. Muudatuste tegemiseks protokollis ning selle lisades ja liidetes vastavalt lõikele 1 teeb ühiskomitee otsuse. Otsus jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad vastastikku kõnealuse otsuse vastuvõtmiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.
 4. Ühiskomitee lähtub oma tegevuses lepingu eesmärkidest ning piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastuvõetud asjaomastest eeskirjadest.
 5. Esimene ühiskomitee kohtumine korraldatakse hiljemalt kolm (3) kuud pärast käesoleva protokolli esialgset jõustumist.
 Artikkel 12
 Ettevõtjate koostöö
 Kooskõlas kehtivate õigusnormidega kohustuvad lepinguosalised edendama kontakte ja soodustama koostööd ettevõtjate vahel, sh seoses artiklis 8 nimetatud valdkondliku toetusega, järgmistes valdkondades:
 a) Nouadhibou vabatsooni või muude vajalikuks peetavate alade arendamine;
 b) merekaitsealade arendamine (rahvuspargid Banc d'Arguin ja Diawling);
 c) sadamahaldus;
 d) inimtoiduks ettenähtud kalatööstustoodete arendamine;
 e) laevaehitus ja -remont ning püügivahendite tootmine;
 f) koostöö edendamine, et parandada kutseõpet eelkõige sellistes valdkondades nagu kalandus, püügiliikide majandamine, vesiviljelus ja sisevetekalandus, laevaehitus ja mereseire;
 g) kalandustoodete turustamine;
 h) vesiviljelus ja sinine majandus.
 Artikkel 13
 Protokolli lõpetamine kalapüügivõimaluste vähese kasutamise tõttu
 Kui täheldatakse kalapüügivõimaluste vähest kasutamist, teavitab liit kirja teel Mauritaaniat oma kavatsusest protokoll lõpetada. Lõpetamine jõustub neli (4) kuud pärast teatamist. Käesolevat artiklit võib rakendada, kui ei jõuta kokkuleppele kalapüügivõimaluste läbivaatamise ulatuse ja artiklis 7 nimetatud rahalise toetuse kohandamise osas.
 Artikkel 14
 Lepingu kohaldamise peatamine
 Vastavalt kalanduslepingu artiklile 21 võib käesoleva protokolli kohaldamise ühe lepinguosalise algatusel peatada.
 Artikkel 15
 Rahalise ja valdkondliku toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine
 1. Artiklis 13 nimetatud rahalise toetuse summat võib muuta või selle väljamaksmise võib peatada ühe või mitme järgmise olukorra puhul:
 a)
 Mauritaania püügipiirkonnas takistavad püügitegevust erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega;
 b)
 ühe või teise lepinguosalise kalanduspoliitika määratluses või kohaldamises tehakse märkimisväärseid muudatusi, mis mõjutavad käesoleva protokolli sätteid;
 c)
 Cotonou lepingu või Cotonou lepingule selle esialgse kohaldamise või jõustumise kuupäeval järgneva liidu ja AKV riikide vahelise kokkuleppe artikliga 96 ette nähtud konsultatsioonisüsteemide käivitamine seoses Cotonou lepingu artiklis 9 kindlaks määratud inimõiguste peamiste ja oluliste elementide rikkumisega.
 2. Euroopa Liit võib käesoleva protokolli artikliga 8 ette nähtud valdkondliku toetuse maksmise läbi vaadata või osaliselt või täielikult peatada lõike 1 punktides b ja c osutatud olukorras, kui kõnealust valdkondlikku toetust ei kasutata sihipäraselt või kui ühiskomitee hindamine näitab, et selle tulemused ei vasta kavandatule.
 3. Artikliga 5 ette nähtud rahalise toetuse maksmist jätkatakse pärast konsultatsioone ja lepinguosaliste kokkuleppe saavutamist kohe, kui lõikes 1 nimetatud sündmustele eelnev olukord on taastunud ja/või kui lõikes 2 nimetatud rahalise toetuse rakendamise tulemused seda õigustavad. Artikliga 8 ette nähtud rahalise toetuse maksmist ei saa siiski alustada, kui protokolli kehtivusaja lõpust on möödunud rohkem kui kuus (6) kuud.
 Artikkel 16
 Elektrooniline teabevahetus
 1. Lepinguosalised tagavad käesoleva protokolli tehnilise haldamisega seotud liidu laevastiku tegevust käsitlevate kogu teabe ja kõikide dokumentide seire ja elektroonilise vahetamise süsteemide rakendamise, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud 1. lisas.
 2. Dokumendi elektroonilist vormi käsitatakse igas mõttes samaväärsena paberkandjal vormiga.
 3. Kui elektrooniline infosüsteem ei toimi, teavitavad Mauritaania ja liit teineteist sellest viivitamata. Lepingu rakendamisega seotud teave ja dokumendid asendatakse sel juhul 1. lisas kehtestatud korra kohaselt automaatselt paberkandjal dokumentidega.
 Artikkel 17
 Konfidentsiaalsus
 1. Lepinguosalised kohustuvad tagama, et kõiki äriliselt tundlikke andmeid ja isikuandmeid liidu laevade ja nende püügitegevuse kohta, mis on saadud kalanduslepingu kohaldamise raames, sh vaatlejate tegevuse käigus, töödeldakse alati kooskõlas konfidentsiaalsuse ja andmekaitse põhimõtetega.
 2. Pädevad asutused kasutavad neid andmeid üksnes kalanduslepingu rakendamiseks ning eelkõige halduslikel eesmärkidel, teadusuuringuteks ning kalanduse seireks, kontrolliks ja järelevalveks.
 3. Protokolli nõuetekohaseks rakendamiseks töödeldakse mitut liiki isikuandmeid:
 a) identifitseerimis- ja kontaktandmed;
 b) andmed laeva tegevuse või laeva, selle asukoha ja liikumise, püügitegevuse või kalapüügiga seotud tegevusega;
 c) andmed laeva omanike ja käitajate (ametikoht või auaste), kaptenite ja meeskonnaliikmete kohta;
 d) kõik muud lepingu esemega seotud andmed.
 4. Isikuandmeid ei säilitata kauem, kui on vaja selle eesmärgi saavutamiseks, milleks neid vahetati, kuid mitte kauem kui kümme aastat, välja arvatud juhul, kui isikuandmeid on vaja rikkumis-, kontrolli- või kohtu- või haldusmenetluse järelmeetmete võtmiseks. Sellisel juhul võib isikuandmeid säilitada 20 aastat. Kui isikuandmeid säilitatakse pikema aja jooksul, muudetakse need anonüümseks.
 5. Lepinguosalised tagavad, et püügipiirkonnas toimuva püügitegevuse kohta tehakse üldsusele kättesaadavaks üksnes koondandmed.
 6. Andmete töötlemise eest vastutavad Euroopa Komisjon või liidu lipuliikmesriik ja Mauritaania ministeerium.
 7. Ühiskomitee võib kehtestada asjakohased kaitsemeetmed ja õiguskaitsevahendid.
 Artikkel 18
 Protokolli sätete ja kohustuste eiramine
 Käesoleva protokolli sätete ja Mauritaania püügipiirkonnas kehtivate õigusaktide kohaselt on Mauritaania ametiasutustel käesoleva protokolli sätete ja selle kohaldamisest tulenevate kohustuste eiramise korral õigus kohaldada käesoleva protokolli lisas ette nähtud karistusi.
 Artikkel 19
 Esialgne kohaldamine
 Käesolevat protokolli võib vastastikusel kokkuleppel lepinguosaliste sellekohaste kirjalike teadete vahetamisega esialgselt kohaldada alates kuupäevast, mil Euroopa Liidu Nõukogu annab lepingu allkirjastamiseks loa.
 Artikkel 20
 Kestus
 Olenemata lepingu artiklist 19, kohaldatakse käesolevat protokolli viie aasta jooksul alates selle jõustumise kuupäevast või vastaval juhul alates selle esialgse kohaldamise kuupäevast.
 Artikkel 21
 Protokolli lõpetamine
 Vastavalt kalanduslepingu artiklile 22 võib käesoleva protokolli kohaldamise ühe lepinguosalise algatusel lõpetada.
 Artikkel 22
 Jõustumine
 Käesolev protokoll jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.
 Artikkel 23
 Läbivaatamine
 Vastavalt kalanduslepingu artiklile 23 võib käesoleva protokolli ühe lepinguosalise algatusel läbi vaadata.
 Artikli 3 lõikes 1 nimetatud tabel püügikategooriate kohta
 Püügikategooria
 Lubatud kogupüük ja võrdlustonnaaž
 1
 Vähilaadsete (v.a langustid ja krabid) püüdmiseks ette nähtud laevad
 5 000 tonni
 2
 Senegali merluusi püügi traalerid (mitte külmutustraalerid) ja põhjaõngejadalaevad
 6 000 tonni
 2a
 Senegali merluusi traalerid (sügavkülmutustraalerid)
 Senegali merluus: 3 500 tonni
 Kalmaar: 1 450 tonni
 Seepia: 600 tonni
 3
 Põhjalähedaste liikide (v.a senegali merluus) püügiks ette nähtud laevad, mis kasutavad muid püügivahendeid kui traalnoot
 3 000 tonni
 4
 Tuunipüügiseinerid
 14 000 tonni
 (võrdlustonnaaž)
 5
 Ritvõngedega tuunipüügilaevad ja triivõngelaevad
 7 000 tonni
 (võrdlustonnaaž)
 6
 Pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid
 225 000 tonni*
 7
 Värske pelaagilise püügi laevad
 15 000 tonni**
 8
 Peajalgsed
 [pm] tonni
 * Kogust on lubatud ületada 10 %, ilma et see mõjutaks liidu poolt juurdepääsu eest makstavat rahalist toetust.
 ** Kui kõnealused kalapüügivõimalused on ära kasutatud, tuleb need püügikategooria 6 all ette nähtud lubatud kogupüügist maha arvestada.
 Võttes arvesse kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid, võivad lepinguosalised leppida ühiskomitees kokku kalapüügivõimaluste andmises külmutustraaleritele, kes püüavad põhjalähedasi liike, mille puhul on tuvastatud kalapüügivõimaluste ülejääk.
 1. LISA
 EUROOPA LIIDU LAEVADE PÜÜGITEGEVUSE TINGIMUSED MAURITAANIA PÜÜGIPIIRKONNAS
 I PEATÜKK
 ÜLDSÄTTED
 1. Pädeva asutuse määramine
 Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, peetakse käesolevas lisas Euroopa Liidule või Mauritaaniale viidates silmas järgmisi pädevaid ametiasutusi:
 –Euroopa Liit: Euroopa Komisjon, vajaduse korral ELi Nouakchotti delegatsiooni (kohalik kontaktpunkt) vahendusel, edaspidi „liit“;
 –Mauritaania ametiasutused: kalandus- ja meremajandusministeerium, edaspidi „ministeerium“;
 2. Mauritaania püügipiirkond
 Mauritaania püügipiirkonna koordinaadid on sätestatud 1. liites. Liidu laevad võivad kala püüda iga püügikategooria puhul 2. liite teabelehtedes sätestatud piirides.
 3. Laevade tuvastamine
 3.1. Kõigi liidu laevade pardatähised peavad vastama asjakohastele liidu õigusaktidele. Kõnealustest õigusaktidest tuleb ministeeriumile teatada enne protokolli esialgse kohaldamise algust. Edaspidi tuleb ministeeriumile teatada kõigist õigusaktides tehtud muudatustest vähemalt üks kuu enne muudatuse jõustumist.
 3.2. Iga pardatähist, nime või registrinumbrit peitva laeva suhtes rakendatakse Mauritaania kehtivate õigusaktidega sätestatud sanktsioone.
 4. Arvelduskontod
 Liidu laevade makstavad summad tasutakse Mauritaania riigikassa nimele Mauritaania riigikassas selleks avatud kontodele.
 Enne protokolli jõustumist esitab Mauritaania liidule selle (nende) arvelduskonto(de) andmed (SWIFT-kood ja IBAN), millele kantakse protokolli raames liidu laevade eest makstavad summad. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda.
 5. Makseviisid
 Maksed tehakse eurodes järgmiselt:
 –
 tasude puhul: Mauritaania riigikassale tehtava ülekandega, mis kantakse ühele punktis 4 nimetatud arveldusarvele.
 –
 III peatüki punktis 3 nimetatud maksulaadse lõivuga seotud kulude puhul: Mauritaania rannikuvalvele tehtava ülekandega, mis kantakse ühele punktis 4 nimetatud arvelduskontole;
 –
 rahatrahvide puhul: Mauritaania riigikassale tehtava ülekandega, mis kantakse ühele punktis 4 nimetatud arveldusarvele.
 6. Agendi määramine
 Kõiki lepingu alusel tegutsevaid liidu laevu peab esindama Mauritaanias elav agent.
 II PEATÜKK
 PÜÜGILOAD
 Lepinguosalised lepivad kokku, et edendavad elektroonilise püügiloasüsteemi loomist.
 1. Püügilitsentside taotlused
 1.1. Liit esitab ministeeriumile elektrooniliselt püügilitsentside taotlused protokolli tehnilistes andmelehtedes sätestatud piirides.
 1.2. Kõnealune edastamine toimub 20 (kakskümmend) kalendripäeva enne taotletavate litsentside kehtivusaja algust.
 1.3. Liit võib esitada ministeeriumile elektrooniliselt ka laevade nimekirjad kakskümmend (20) kalendripäeva enne taotletavate litsentside kehtivusaja algust.
 1.4. Püügiliikide kaupa märgitakse nimekirjadesse
 a)
 laevade arv;
 b)
 iga laeva peamised tehnilised näitajad, mis on nähtud ette 3. liites ja mida on nimetatud liidu kalalaevade registris;
 c)
 püügivahendid;
 d)
 rubriikide kaupa lahtikirjutatud tasumisele kuuluvate maksete summa;
 e)
 vastavalt käesoleva lisa IX peatükile pardale minevate Mauritaania meremeeste arv.
 1.5. Kui käesoleva protokolli raames uuendatakse igas kvartalis või igal aastal püügilitsentsi laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, tuleb koos pikendamistaotlusega esitada üksnes maksekinnitus tasude ja maksulaadse lõivu maksmise kohta.
 2. Püügilitsentsi taotlemiseks vajalikud dokumendid
 2.1. Liit esitab ministeeriumile iga laeva kohta litsentsitaotluse, mis sisaldab järgmist:
 – 3. liites näidatud teave,
 – tõendid litsentsi eest tasumisele kuuluvate maksete ja maksutaolise lõivu tasumise kohta.
 2.2. Kui litsentsi Mauritaanias kala püüdmiseks taotletakse esimest korda, esitatakse elektrooniliselt ka järgmised dokumendid:
 a)
 lipuriigi poolt kinnitatud rahvusvahelise mõõtekirja koopia, milles on esitatud laeva GTdes väljendatud tonnaaž, millele heakskiidetud rahvusvahelised asutused on oma kinnituse andnud;
 b)
 laeva külgvaate hiljutine (mitte vanem kui aasta) ja lipuriigi pädevate ametiasutuste poolt kinnitatud värvifoto, millel on näha laeva seisund taotluse esitamise ajal, laeva nimi ja (kui see on märgitud) rahvusvaheline raadiokutsung. Elektrooniliselt esitatud foto resolutsioon peab olema vähemalt 72 dpi (1 400 × 1 050 pikslit). Paberkandjal esitatud foto mõõtmed peavad olema vähemalt 15 × 10 cm;
 c)
 teave, mis on Mauritaania õigusaktide järgi nõutav laeva registreerimiseks Mauritaania riiklikus laevade registris. Kõnealuse registreerimise puhul ei ole vaja maksta registreerimistasusid. Riiklikus laevade registris registreerimise raames ette nähtud inspekteerimine on täielikult haldustoiming.
 2.3. Laeva tonnaaži ükskõik missuguse muutmise korral on asjaomase laeva omanik kohustatud esitama uue rahvusvahelise mõõtekirja koopia, milles on esitatud laeva GTdes väljendatud tonnaaž, ning kõik muutmisega seotud täiendavad dokumendid, eelkõige selle taotluse koopia, mille laevaomanik on esitanud pädevatele asutustele, kõnealuste asutuste nõusoleku ja muudatustega seotud üksikasjalikud andmed. Laeva ehituse või välisilme muutmise korral tuleb esitada ka uus foto.
 3. Kalapüügiõigus
 3.1. Litsentsitaotlused esitatakse ainult nendele laevadele, mille kohta on esitatud punktiga 2.1 ja vastaval juhul punktiga 2.2 ette nähtud dokumendid.
 3.2. Iga laev, kes soovib käesoleva protokolli alusel kala püüda, peab olema kantud liidu kalalaevade registrisse ning tal peab olema õigus Mauritaania püügipiirkonnas kalapüügiga tegeleda. Laev ei tohi olla kantud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja.
 3.3. Laeval on kalapüügiõigus ainult siis, kui selle omanikul või kaptenil või laeval endal ei ole Mauritaanias kalapüügikeeldu. Nad peavad suhetes Mauritaania ametiasutustega olema täitnud kõik oma varasemad Mauritaanias toimuvast kalapüügist tulenevad kohustused.
 4. Püügilitsentside väljaandmine
 4.1. Ministeerium annab laevadele litsentsid välja kümne (10) kalendripäeva jooksul alates täieliku taotluse saamisest ja tingimusel, et riigikassa kinnitab makse kättesaamist.
 4.2. Litsentside originaalid on kättesaadavad ministeeriumi pädevates talitustes. Ministeerium esitab originaali skaneeritud koopia elektrooniliselt liidule (ELi delegatsioonile ja Euroopa Komisjonile).
 4.3. Püügilitsentsis on märgitud ka selle kehtivusaeg, laeva tehnilised näitajad, Mauritaania ja välisriikide meremeeste arv ning andmed tasude maksmise kohta.
 4.4. Litsentsi saanud laevad kantakse püügiloaga laevade nimekirja, mis edastatakse viivitamata ja samaaegselt Mauritaania rannikuvalvele ja liidule.
 Ministeerium teavitab liitu kõigist püügilitsentsitaotlustest, mille ministeerium on jätnud rahuldamata. Vajaduse korral esitab ministeerium pärast kõigi olemasolevate maksmata trahvide saldo mahaarvamist selliste püügilitsentsitaotlustega seotud maksete kreeditarve.
 4.5. Püügilitsents peab olema kogu aeg kalapüügiõigusega laeva pardal ja see esitatakse kontrolliasutusele igal kontrollimisel. Ajutiselt, maksimaalselt 30 kalendripäeva jooksul pärast püügilitsentsi väljastamist, võib laeva Mauritaanias tegutsemisel olla selle pardal kõnealuse litsentsi koopia tingimusel, et laev on registreeritud punktis 4.4 nimetatud püügiloaga laevade nimekirjas. Kõnealune koopia on sel juhul originaaliga samaväärne.
 5. Püügilitsentside kehtivusaeg ja kasutamine
 5.1. Püügilitsents kehtib ainult tasudega kaetud ajavahemiku jooksul ning asjaomase kategooria puhul teabelehel kindlaksmääratud tingimustel.
 Litsentsid antakse välja 3- või 12-kuulisteks ajavahemikeks olenevalt järgmistest kategooriatest:
 –3 kuud püügikategooriasse 1 kuuluvate laevade (krevetipüügilaevad), kategooriatesse 2, 2a, 3 kuuluvate laevade (põhjalähedase püügi laevad) ja kategooriasse 6 kuuluvate laevade (väikeste pelaagiliste liikide püügilaevad) puhul;
 –12 kuud püügikategooriatesse 4 ja 5 kuuluvate laevade puhul (tuunipüügilaevad). Neid saab pikendada.
 Litsents hakkab kehtima taotletud ajavahemiku esimesel päeval.
 Püügikategooriasse 1 kuuluvate laevade (krevetipüügilaevad), kategooriatesse 2, 2a ja 3 kuuluvate laevade (põhjalähedase püügi laevad) ning kategooriatesse 6 ja 7 kuuluvate laevade (väikeste pelaagiliste liikide püügilaevad) 3-kuulised litsentsid hakkavad kehtima 1. jaanuaril, 1. aprillil, 1. juulil või 1. oktoobril, v.a esimesel perioodil, mis algab protokolli esialgse kohaldamise alguskuupäeval. Püügikategooriatesse 4 ja 5 kuuluvate laevade litsentside kehtivusaja kindlaksmääramisel lähtutakse kalendriaastast (1. jaanuar – 31. detsember).
 Esimene ajavahemik algab protokolli esialgse kohaldamise alguskuupäeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.
 Kõigi litsentside kehtivusaeg lõpeb protokolli kohaldamisaja lõpus.
 Püügilitsentside kehtivusaeg ei tohi alata ühe ning lõppeda järgmise aastase tähtaja kestel.
 Püügipiirkonda sisenemise ja sealt lahkumise hõlbustamiseks võivad naaberriikide püügilitsentsidega tuunipüügiseinerid, ritvõngedega tuunipüügilaevad ja õngejadalaevad oma litsentsitaotlustele märkida asjaomase riigi, liigid ning kõnealuste püügilitsentside kehtivusaja.
 5.2. Püügilitsentsi väljaandmisel ei eeldata juba ette laeva tegelikku viibimist Mauritaania püügipiirkonnas kõnealuse litsentsi kehtivusaja jooksul.
 5.3. Iga püügilitsents antakse välja konkreetsele laevale. Litsentsi ei saa edasi anda. Kui laev raske tehnilise avarii või vääramatu jõu tõttu hukkub või jääb pikaks ajaks liikumatuks, asendatakse algselt sellele laevale välja antud püügilitsents teisele sama püügikategooria laevale antava litsentsiga, tingimusel et kõnealuse püügikategooria puhul lubatud tonnaaži ei ületata.
 5.4. Avarii teinud laeva omanik või tema esindaja tagastab püügilitsentsi ministeeriumile tühistamiseks.
 5.5. Püügilitsentsi asendamise korral vajalikud täiendavad maksed tehakse enne asenduslitsentsi väljaandmist.
 6. Tehniline kontroll
 6.1. Kõik liidu laevad peavad kord aastas ning iga kord pärast tonnaaži muutmist või püügikategooriaga seotud muudatusi, mis eeldavad teist tüüpi püügivahendite kasutuselevõttu, minema kehtivate Mauritaania õigusaktidega ette nähtud kontrolliks Nouâdhibou sadamasse. Kõnealused kontrollid peavad toimuma 48 tunni jooksul alates laeva sadamasse saabumisest.
 6.2. Enne püügilitsentsi saamist tuleb kõik lepingu raames esimest korda tegevust alustavad tuunipüügiseinerid, ritvõngedega laevad ja triivõngelaevad esitada Mauritaania kehtivate õigusaktidega ette nähtud kontrollimisteks. Kõnealune kontroll võib toimuda kokkulepitud välissadamas. Sel juhul kannab kõik kontrollimisega seotud kulud laevaomanik.
 6.3. Laeva kaptenile antakse pärast tehnilist kontrolli nõuetele vastavuse tõend, mille kehtivusaeg vastab püügilitsentsi kehtivusajale ning mida pikendatakse tasuta automaatselt nende laevade suhtes, mis aasta jooksul litsentsi pikendavad. Tõendit tuleb hoida kogu aeg laeva pardal. Pelaagilise püügi laevade puhul märgitakse tõendile laeva suutlikkus kala ümber laadida.
 6.4. Tehnilise kontrolli käigus kontrollitakse laeva tehniliste näitajate ja püügivahendite vastavust ning Mauritaania meremehi käsitlevate sätete täitmist.
 6.5. Mauritaania õigusnormidega sätestatud ja liidule enne käesoleva protokolli kehtima hakkamist edastatud määradele vastavad kontrollimise kulud kannab laevaomanik. Kulud ei tohi olla suuremad summadest, mida maksavad tavaliselt teised laevad samade teenuste eest.
 6.6. Punktide 6.1 ja 6.2 sätete täitmata jätmisel peatatakse litsentsi kehtivus ja laeva suhtes kohaldatakse kehtestatud karistusi, kuni laevaomanik on oma kohustused täitnud.
 III PEATÜKK
 TASUD
 1. Tasud
 1.1. Iga laeva tasud arvutatakse vastavalt protokollis esitatud kalapüügi teabelehtedes sätestatud tingimustele ja määradele. Litsentsitasude summad sisaldavad kõiki muid seotud tasusid ja makse peale maksulaadse lõivu, sadamatasude ja teenuste eest makstavate tasude.
 1.2. Litsentsitasud arvutab ministeerium, võttes arvesse saagi eluskaalu kilogrammides niisugusena, nagu see on märgitud püügipäevikutes ja parandatud inspekteerimise käigus, ning vastavalt 2. liites esitatud asjakohasele teabelehele.
 1.3. Ministeerium esitab laevaomanikule või tema agendile tasude arvestuse kuu aja jooksul pärast püügilitsentsi kehtivusaja lõppu. Samal ajal esitatakse liidule tasude arvestuse koopia.
 1.4. Tasu arvutatakse proportsionaalselt püügilitsentsi tegeliku kehtivusajaga, võttes arvesse võimalikku bioloogilise taastumise aega. Kui litsentsi tegelikku kehtivusaega vähendatakse rohkem kui ühe kuu võrra põhjustel, mis ilmnevad pärast tasu maksmist, kohaldatakse punkti 1.5 allpool.
 1.5. Tasud makstakse ülekandega ühele I peatüki punktis 4 nimetatud arvelduskontole. Enammakstud tasude korral kannab Mauritaania riigikassa enammakstud summa laevaomanikule või tema agendile tagasi. Selle summa võib maha arvata hilisemast maksest.
 1.6. Liit koostab oma andmebaasis märgitud kogupüügi ning tasutud litsentsitasude ja ettemaksete (v.a maksutaoline lõiv) põhjal finantsaruande ning saadab selle Mauritaaniale, et kontrollida, kas need vastavad Mauritaania poolt punkti 1.2 kohaselt arvutatud tasudele.
 Kehtestatud tasude summaga seotud lahkarvamuste korral konsulteerivad lepinguosalised teineteisega viivitamata, sh vajaduse korral ühiskomitees, ning kontrollivad püügiaruandeid ja asjaomaste tasude arvutuskäiku.
 1.7. Aastase kogupüügi lõpparuande kinnitavad lepinguosalised ühiskomitees.
 2. Loonustasu
 2.1. Liidu laevaomanikud, kellele kuuluvad käesoleva protokolli raames kala püüdvad pelaagilise püügi külmutustraalerid ja krevetipüügilaevad (võttes arvesse nende kaaspüüki), osalevad puudustkannatavatele elanikele kala jagamise poliitikameetmes ja eraldavad pärast püügireisi ümberlaaditavast või lossitavast pelaagilisest väljapüügist kuni 2 %.
 2.2. Püügikategooriasse 6 kuuluvate külmutustraalerite puhul arvutatakse see 2 % kogu väljapüügist (kõik liigid kokku, sõltumata nende kaubanduslikust väärtusest) ja see lisandub lubatud kogupüügile. Loonustasuna üle antav väljapüük peab vastama laeva pardal oleva kogupüügi liigilisele kooslusele kõnealuse 2 % ümberlaadimise ajal.
 Stauriidi ja makrelli püüdvate laevade puhul võib selle 2 % eraldada siiski suuremõõduliste kalade väljapüügist või nende puudumisel keskmise suurusega kalade väljapüügist.
 Püügikategooriasse 1 kuuluvate laevade puhul arvutatakse see 2 % kogu kalade kaaspüügist.
 2.3. Loonustasuna üle antav väljapüük antakse kala jagamisega tegelevale riiklikule organisatsioonile Société nationale de distribution de poisson. Loonustasu üleandmise kohta koostatakse alati vastuvõtuakt, millele kirjutab alla organisatsiooni Société nationale de distribution de poisson esindav isik. Vastuvõtuakti koopia antakse laeva kaptenile.
 2.4. Loonustasuna üle antava väljapüügi võib lossida sadamas või laadida ümber reidil. Kui ümberlaadimine toimub reidil, peavad kõnealuse väljapüügi lossimisel osalevad laevad olema selleks toiminguks täielikult sobilikud, et tagada sujuv lossimine. Pelaagilise püügiga tegeleva laeva kapten võib koostöös oma agendi ja organisatsiooniga Société nationale de distribution de poisson valida välja Mauritaania laeva, mis sobib kõnealuseks toiminguks kõige paremini.
 2.5. Ohu korral või ilmse turvariski puhul kalalaevale, Mauritaania alusele või nende laevaperedele võib kalalaeva kapten keelduda väljapüügi lossimisest Mauritaania alusele. Sel juhul pöördub ta organisatsiooni Société nationale de distribution de poisson esindaja poole, kes annab talle teise laeva.
 2.6. Loonustasuna üle antava väljapüügi lossimine peab olema kavandatud ja korraldatud nii, et see ei häiriks liigselt kalalaeva tavapärast tegevust.
 2.7. Kui väljapüügi lossimiskohas ei ole piisavalt ladustamisruumi, vabaneb kalalaeva kapten täielikult ja lõplikult kohustusest asjaomase püügireisi väljapüügist osa loonustasuna üle anda. Organisatsiooni Société nationale de distribution de poisson esindav isik annab siis kaptenile tõendi, milles kinnitatakse, et maa peal ladustamise ruumi puudumise tõttu ei saanud loonustasu lossida. Sadama ebapiisava ladustamisruumi tõttu pardale jäänud väljapüük tuleb lubatud kogupüügist maha arvata.
 2.8. Loonustasu puhul on sõnaselgelt välistatud kõik muud kohustusliku tasu liigid. Loonustasu ei saa mingil juhul teisendada rahaliseks tasuks ning see ei saa olla alus võlasuhte tekkimisele.
 2.9. Loonustasule vastav väljapüük antakse üle organisatsioonile Société nationale de distribution de poisson, kes kasutab seda abi vajava elanikkonna hüvanguks Mauritaania õigusaktidega sätestatud korras.
 2.10. Organisatsioon Société nationale de distribution de poisson koostab igal aastal aruande selle loonustasu kasutamise, abivajajate, jaotatud koguse ja selle jaotamise tingimuste kohta. Ühiskomitee annab aruandele oma hinnangu.
 2.11. Kui käesolevate sätete kohaldamisel ilmneb tõrkeid, konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, sh vajaduse korral ühiskomitees, et vahetada nende sätete kohaldamisega seotud olulist teavet ja leida probleemidele sobivaim lahendus.
 3. Maksulaadne lõiv
 3.1. Maksulaadse lõivu määrad kalalaevadele tuleb tasuda kohalikus vääringus vastavalt maksulaadset lõivu käsitlevale määrusele
 2
 ja järgmiste määrade põhjal:
 Vähilaadsete ja peajalgsete püük ning süvamerepüük: kohaldatakse püügikategooriate 1, 2, 2a ja 3 suhtes
 Brutotonnaaž (GT)
 Summa kvartalis (MRU)
 < 99
 5 000
 100–200
 10 000
 201–400
 20 000
 401–600
 40 000
 > 600
 60 000
 Pika rändega liikide püük ja pelaagiline püük: kohaldatakse püügikategooriate 4, 5, 6 ja 7 suhtes
 Brutotonnaaž
 Summa kuus (MRU)
 < 2 000
 5 000
 2 001–3 000
 15 000
 3 001–5 000
 50 000
 5 001–7 000
 75 000
 7 001–9 000
 100 000
 > 9 000
 130 000
 3.2. Välja arvatud püügikategooriate 4 ja 5 puhul, tuleb maksulaadset lõivu maksta kvartali kaupa või mitme kvartali kaupa, sõltumata bioloogilise taastumise perioodist.
 3.3. Kalendriaasta eest makstavate maksulaadsete lõivude puhul kasutatav vahetuskurss (MRU/EUR) on Mauritaania keskpanga poolt välja arvutatud eelmise aasta keskmine vahetuskurss, mille ministeerium edastab hiljemalt vahetuskursi kohaldamisele eelneva aasta 1. detsembril. Sellise määra edastamata jätmise korral kohaldatakse eelmist määra.
 3.4. Üks kvartal koosneb kolme kuu pikkusest ajavahemikust, mis algab vastavalt kas 1. oktoobril, 1. jaanuaril, 1. aprillil või 1. juulil, välja arvatud protokolli esimene ja viimane ajavahemik.
 4. Tuunipüügilaevade suhtes kohaldatavad eritingimused
 4.1. Iga tuunilaeva kapteni koostatud püügiaruandeid, mille ERS edastab iga päev Mauritaania rannikuvalvele, kasutavad riiklikud teadusinstituudid IRD (Institute for Research for Development), IEO (Instituto Espanol de Oceanografia) ja IPMA (Instituto Portugues Mar e Atmosfera). Samuti edastab liit need igal aastal elektrooniliselt IMROPile (Mauritaania Okeanograafiauuringute ja Kalanduse Instituut).
 4.2. Liit koostab iga tuunipüügilaeva kohta oma andmebaasist pärineva kogusaagi, kohaldatavate tasude ja tasutud ettemaksete põhjal eelmise kalendriaasta püügihooaja eest tasumisele kuuluvate tasude lõpliku arvestuse.
 4.3. Liit teatab lõpliku arvestuse summa Mauritaaniale ja laevaomanikule enne püügiaastale järgneva aasta 30. juunit.
 4.4. 30 päeva jooksul pärast edastamiskuupäeva on Mauritaanial õigus esitada tõendite olemasolu korral lõpliku arvestuse summa kohta vastuväide. Eri arvamuste korral peavad lepinguosalised läbirääkimisi ühiskomitees. Kui Mauritaania ei ole 30 päeva jooksul vastuväidet esitanud, loetakse lõpliku arvestuse summa vastuvõetuks.
 4.5. Kui lõpliku arvestuse summa on suurem kui kindlasummaline litsentsitasu, mis maksti ettemaksuna püügilitsentsi saamiseks, kannab laevaomanik puuduva summa üle 45 päeva jooksul arvestatuna päevast, mil Mauritaania lõpliku arvestuse summa heaks kiitis. Kui lõpliku arvestuse summa on väiksem kui ettemaksuna tasutud kindlasummaline litsentsitasu, ei ole laevaomanikul õigust ülejäävat summat tagasi saada.
 4.6. Maksulaadne lõiv makstakse Mauritaania püügipiirkonnas veedetud aja eest pro rata temporis põhimõttel. Vastavad igakuised maksed arvestatakse 30päevaste tegeliku püügi perioodide kaupa. Käesoleva sätte kohaselt on kõnealune maks jagamatu ning seetõttu tuleb maksta kogu tasu iga alustatud kuu eest.
 4.7. Laev, mis on kala püüdnud aasta jooksul 1–30 päeva, maksab maksu ühe kuu eest. Teine igakuine maksuosa tuleb tasuda pärast esimese 30päevase perioodi möödumist ja samamoodi iga järgnev osa. Täiendavad igakuised maksed tuleb tasuda hiljemalt 10 päeva pärast iga täiendava perioodi 1. päeva.
 IV PEATÜKK
 PÜÜGIARUANDED
 1. Elektrooniline aruandlussüsteem (ERS)
 1.1. Lepinguosalised kohustuvad võtma kasutusele ja hoidma töökorras IT-süsteeme, mis on vajalikud, et tagada lepingu rakendamisega seotud teabe elektrooniline vahetamine.
 1.2.
 Lipuriik ja Mauritaania määravad kumbki ERSi korrespondendi, kes tegutseb kontaktisikuna nende sätete rakendamisega seotud küsimustes, edastavad teineteisele oma ERSi korrespondentide kontaktandmed ning vajaduse korral ajakohastavad seda teavet viivitamata.
 1.3. Lepinguosalised lepivad kokku, et esimese sammuna kasutatakse püügipäeviku andmete vahetamiseks ERS 3.1, kuid seejärel rakendatakse 8. liites osutatud UN/FLUXi (United Nations / Fisheries Language for Universal eXchange) standardit (FLUX ERS).
 1.4. Erineva elektroonilise teabevahetuse üksikasjaliku korra määravad kindlaks ja kiidavad heaks lepinguosalised ühiskomitees, eelkõige seoses püügiaruannete esitamisega elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi (ERS) kaudu.
 1.5. Kui ERS on täielikult töökorras, ei lubata laeval, mis ei ole varustatud ERSiga, tegeleda kalapüügiga käesoleva protokolli alusel.
 1.6. Mauritaania ja liit teavitavad teineteist viivitamata kõikidest IT-süsteemi riketest, mis takistavad kalapüügiseirekeskuste vahelist teabevahetust. Sellistel juhtudel kohaldatakse lõike 4 sätteid.
 2. Püügipäevik: üldsätted
 2.1.
 Käesoleva protokolli raames kalapüügiga tegeleva liidu laeva kapten peab elektroonilist püügipäevikut, mis on integreeritud registreerimis- ja aruandlussüsteemi (ERS).
 2.2.
 Elektroonilises püügipäevikus registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten. Püügipäevik sisaldab vähemalt punktis 3.3 näidatud teavet / vastab lepinguosaliste vahel kokku lepitud sätetele ning selles võetakse arvesse asjakohaseid ICCATi resolutsioone ja soovitusi.
 2.3.
 Lipuriik ja Mauritaania tagavad, et nad on varustatud riist- ja tarkvaraga, mis on vajalik ERSi andmete automaatseks edastamiseks, ning kehtestavad nende korralikuks toimimiseks vajalikud menetlused.
 2.4.
 Lipuriik tagab, et andmed võetakse vastu ja registreeritakse elektroonilises andmebaasis, mis võimaldab neid andmeid turvaliselt säilitada vähemalt 36 kuu jooksul alates püügireisi algusest.
 2.5.
 Lipuriigi püügiseirekeskus tagab, et püügipäevikud esitatakse Mauritaania rannikuvalvele (GCM) ERSi kaudu automaatselt iga päev kogu laeva püügipiirkonnas viibimise ajal, isegi kui saak on null.
 2.6. Ilma et see piiraks Mauritaania õigusaktidega sätestatud karistuste kohaldamist, peatatakse nendest sätetest ühe täitmata jätmise korral püügilitsents automaatselt, kuni laevaomanik on oma kohustused täitnud.
 3.
 Elektrooniliste püügipäevikute andmed
 3.1.
 Kapten registreerib iga päev iga püügitoimingu puhul iga liigi kohta püütud, pardal hoitava või vette tagasi heidetud saagi hinnangulise koguse. Iga liigi püütud või vette tagasi lastud hinnanguline kogus tuleb registreerida, olenemata selle kaalust.
 3.2.
 Kui laev viibib püügipiirkonnas, aga püüki ei toimu, registreeritakse laeva asukoht kell 23.59.
 3.3.
 Püügipäeviku andmed edastatakse iga päev automaatselt lipuriigi püügiseirekeskusele. Edastatav teave hõlmab vähemalt järgmist:
 a)
 identifitseerimisnumbrid IMO või CFR (liidu kalalaevastiku registri number) ja laeva nimi;
 b)
 Mauritaania sadamast lahkumise ja sadamasse saabumise kuupäev ja kellaaeg;
 c)
 iga liigi FAO kindlaksmääratud kolmetäheline kood;
 d)
 asjaomane geograafiline piirkond, kust saak püüti;
 e)
 püügi kuupäev ja kellaaeg;
 g)
 püügivahendi liik ja tehnilised näitajad;
 h)
 iga liigi hinnanguline pardal hoitav kogus kilogrammides, väljendatuna eluskaalus, või vajaduse korral isendite arvuna;
 i)
 iga liigi hinnanguline vette tagasi lastud kogus kilogrammides, väljendatuna eluskaalus, või vajaduse korral isendite arvuna.
 4.
 Tehniline rike või rike, mis mõjutab laeva pardal salvestamist ja elektrooniliste aruannete edastamist laeva poolt
 4.1.
 Lipuriigi püügiseirekeskus ning GCM teavitavad teineteist viivitamata kõigist asjaoludest, mis võivad mõjutada ühe või mitme laeva ERSi andmete edastamist.
 4.2.
 Kui GCM ei saa andmeid, mille laev peab edastama, teatab ta sellest viivitamata lipuriigi püügiseirekeskusele. Lipuriigi püügiseirekeskus selgitab nii kiiresti kui võimalik välja ERSi andmete saamata jäämise põhjused ja teavitab uurimise tulemustest GCMi.
 4.3.
 Kui rike on laeva ja lipuriigi püügiseirekeskuse vahelises edastussüsteemis, teatab lipuriigi püügiseirekeskus sellest viivitamata laeva kaptenile või käitajale või nende puudumise korral nende esindajale. Pärast sellise teate saamist edastab laeva kapten puuduvad andmed lipuriigi pädevatele asutustele iga päev hiljemalt kell 23.59 ükskõik missuguse sobiva sidevahendi abil.
 4.4.
 Laeva pardale paigaldatud elektroonilise edastussüsteemi rikke korral tagab laeva kapten või käitaja ERS-süsteemi parandamise või väljavahetamise seitsme päeva jooksul alates rikke tuvastamisest. Kui see tähtaeg on möödas, ei ole laeval enam lubatud püügipiirkonnas kala püüda; ta peab sealt lahkuma või minema 24 tunni jooksul mõnda Mauritaania sadamasse. Laeval on lubatud sadamast lahkuda või pöörduda tagasi püügipiirkonda ainult pärast seda, kui tema lipuriigi püügiseirekeskus on kindlaks teinud, et laeva ERS-süsteem toimib nõuetekohaselt.
 4.5.
 Kui Mauritaania ei saa ERSi andmeid kätte liidu või Mauritaania järelevalve all olevate elektrooniliste süsteemide talitlushäire tõttu, võtab asjaomane lepinguosaline meetmed, et see probleem viivitamata lahendada. Probleemi lahendamisest tuleb teist lepinguosalist otsekohe teavitada.
 4.6.
 Lipuriigi püügiseirekeskus saadab GCMile iga 24 tunni järel ükskõik missuguse kättesaadava elektroonilise sidevahendi abil kõik tema laevastiku igapäevased ERSi andmeid, mille lipuriik on pärast viimast edastamist Mauritaaniale saanud. Tingimusel et seda sätet järgitakse, ei ole kalapüük keelatud. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab, et puuduvad andmed sisestatakse punktis 2.5 nimetatud elektroonilisse andmebaasi ja et need on pärast automaatse sideteenuse taastamist GCMile kättesaadavad.
 4.7. Sama menetlust kohaldatakse üle 24 tunni kestva hooldustoimingu puhul, mis mõjutab liidu järelevalve all olevaid süsteeme.
 4.8. Liit teavitab GCMi sellistest hooldustoimingutest. Mauritaania teavitab oma pädevaid kontrolliasutusi.
 4.9. Kuni normaalse teenuse taastamiseni ei käsitleta liidu laevu niisugusel juhul nõnda, et nad ei ole täitnud ERSi andmete edastamise kohustust.
 5. Lisatud püügipäevik (lossimis- või ümberlaadimisdeklaratsioonid)
 5.1. Kapten edastab käesoleva lepinguga nõutavad lossimise või ümberlaadimise andmed Mauritaania pädevale asutusele elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi (ERS) kaudu.
 5.2 Kui lossimine toimub Mauritaania sadamas või ümberlaadimine Mauritaania sadamas või väljaspool seda, saadab ERS eelteate.
 5.3. Punktide 6.1 ja 6.2 sätete täitmata jätmise korral peatab Mauritaania püügilitsentsi automaatselt, kuni laevaomanik on oma kohustused täitnud, ning teatab sellest käitajale.
 6. Andmete usaldusväärsus teaduslikel eesmärkidel
 6.1. Eespool osutatud punktides nimetatud dokumentides sisalduvad andmed peavad kajastama tegelikku püüki, et nende põhjal saaks jälgida kalavarude arengut.
 6.2. Kohaldada tuleb pardal oleva saagi alammõõte käsitlevaid Mauritaania kehtivaid õigusakte. Need on esitatud 5. liites. Neid võib siiski muuta, võttes arvesse teadusuuringute asjakohaseid tulemusi.
 6.3. Loetelu teguritest, mida kohaldatakse peata/tervete kalade ja/või roogitud/tervete kalade ümberarvestamise kohaldamisel, on esitatud 6. liites. Neid tegureid võib siiski muuta, võttes arvesse teadusuuringute asjakohaseid tulemusi.
 7. Lubatud hälbed
 Hälve püügipäevikus deklareeritud püügi ning merel inspekteerimise või kai ääres lossimise ajal representatiivse valimi põhjal hinnatud püügi vahel ei või olla suurem kui
 10 % värske kala puhul,
 4 % külmutatud kala püügi, sealhulgas pelaagilise püügi puhul.
 Erinevused arvutatakse vastava eluskaalu põhjal. Lisaks ei ole lubatud mingit hälvet kastide arvus.
 8. Kaaspüük
 Kaaspüüki on üksikasjalikult kirjeldatud tehnilistes teabelehtedes, mis on käesoleva protokolli osa. Kaaspüügi protsent arvutatakse iga püügireisi lõpus, kui kõnealustes teabelehtedes ei ole näidatud teisiti. Kaaspüügi lubatud määra ületamise korral ükskõik missuguse protsendimäära ulatuses kohaldatakse sanktsioone.
 Vastavalt ICCATi soovitustele püüavad lepinguosalised vähendada püügitegevuse juhuslikku mõju kilpkonnadele ja merelindudele ning võtavad meetmeid, et maksimeerida tahtmatult kinni püütud isendite ellujäämisvõimalusi.
 9.
 Keelatud liigid
 Rändega liikide konventsiooni (CMS) ja Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) resolutsioonide kohaselt on hiid-sarvikrai (Manta birostris), hiidhai (Cetorhinus maximus), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), suursilm-rebashai (Alopias superciliosus), vasarhailaste (Sphyrnidae) sugukonda kuuluvate vasarhaide (välja arvatud tanu-vasarhai (Sphyrna tiburo)), pikkuim-hallhai (Carcharhinus longimanus), siidhallhai (Carcharhinus falciformis) ja vaalhai (Rhincodon typus) püük keelatud.
 Euroopa Liidu õigusaktide kohaselt on keelatud haiuimede eemaldamine laeva pardal ning haiuimede pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine. Ilma et see piiraks eelmise lõike kohaldamist, võivad haiuimed laeva pardal ladustamise hõlbustamiseks olla osaliste sisselõigetega ning rümba vastu tagasi painutatud, kuid neid ei tohi rümbast eemaldada enne lossimist.
 10. Kogupüügi kvartaliaruanne
 10.1.
 Enne iga kvartali lõppu esitab liit Mauritaania ametiasutustele käesoleva protokolli artikli 8 lõikes 3 nimetatud koondandmed jooksva aasta eelnevate kvartalite kohta, märkides Euroopa Komisjoni andmebaasist võetud saagikogused laeva, püügikuu ja liigi kohta ning lossimiskohad. Need andmed on esialgsed ja muudetavad ning nendes võetakse vajaduse korral arvesse igal aastal esitatavaid vaatlusandmeid.
 10.2.
 Mauritaania analüüsib neid koondandmeid ja teatab igast olulisest mittevastavusest saadud püügipäevikute andmetele. Lipuriigid uurivad teatatud mittevastavusi ja ajakohastavad andmeid nii palju kui vajalik. Kui andmeallikate vahel esineb püsivaid vastuolusid, esitatakse need hindamiseks ühiskomisjonile.
 10.3. Tegurid, mida kohaldatakse töödeldud peata/tervete kalade ja/või roogitud/tervete kalade ümberarvestamisel, on esitatud 6. liites.
 V PEATÜKK
 LOSSIMINE JA ÜMBERLAADIMINE
 1. Lossimine
 Värske kala põhjalähedase püügi, krevetipüügi ja pelaagilise püügi laevastiku laevade suhtes kehtib lossimiskohustus, ilma et see piiraks järgmiste erandite kohaldamist:
 1.1. Põhjalähedase püügi laevastiku suhtes (välja arvatud erandid) kehtib Mauritaania sadamas lossimise kohustus.
 1.2. Laevaomaniku taotlusel tehakse krevetipüügilaevade suhtes konkreetne erand väga kuumadel perioodidel.
 1.3. Lossimiskohustus ei hõlma tingimata ladustamis- ja töötlemiskohustust.
 1.4. Värske pelaagilise püügi laevad on kohustatud lossima Mauritaania töötlemiskeskuste vastuvõtusuutlikkuse piires ja lähtuvalt turu vajadustest.
 1.5. Lossimiskohustust ei kohaldata viimase püügireisi puhul (püügireis, mis eelneb lahkumisele Mauritaania püügipiirkonnast vähemalt kolmeks kuuks). Krevetipüügilaevade puhul on see ajavahemik kaks kuud. Kohaldatakse siiski VI peatüki punkti 1.9 sätteid.
 1.6. Liidu laeva kapten edastab vähemalt 24 tundi enne lossimiskuupäeva Mauritaania rannikuvalvele ja Mauritaania selle sadama asutustele, kus ta soovib lossida, eelistatavalt ERSi kaudu või selle puudumisel e-posti teel ja nii, et saadab liidu delegatsioonile koopia, järgmise teabe:
 a)
 lossida sooviva kalalaeva nimi;
 b)
 lossimise kavandatud kuupäev ja kellaaeg;
 c)
 lossimissadam;
 d)
 iga lossitava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides).
 1.7. Tuunipüügilaevade puhul tuleb kooskõlas ICCATi soovitusega nr 18-09 saata eespool nimetatud eeltaotlus sadamasse sisenemiseks vähemalt 72 tundi enne eeldatavat sadamasse saabumise aega.
 1.8. Vastuseks eespool nimetatud teatisele teavitab Mauritaania rannikuvalve järgneva 12 tunni jooksul faksi või e-posti teel kaptenit või tema esindajat oma nõusolekust, saates vastuse koopia Euroopa Liidu delegatsioonile.
 1.9. Mauritaania sadamas lossiv liidu laev on vabastatud kõigist lõivudest ja samaväärse toimega maksudest, välja arvatud sadama teenustasud ja samadel tingimustel Mauritaania laevade suhtes kehtivad lõivud.
 1.10. Lossitud kalandustoodete suhtes kohaldatakse tollikorraldust kehtivate Mauritaania õigusaktide kohaselt. Need on seetõttu Mauritaania sadamasse sisenemisel või eksportimisel vabastatud kõigist tolliprotseduuridest ja tollimaksudest või muudest samaväärse toimega maksudest ning neid käsitatakse „ajutiselt imporditud kaupadena” (ajutine ladustamine).
 1.11. Laeva toodangu kasutusotstarbe üle otsustab laevaomanik. Toodangut võib töödelda, tollikontrolli all ladustada, müüa Mauritaanias või eksportida (välisvaluuta eest).
 1.2. Mauritaania turule mõeldud toodangu müügi korral Mauritaanias kehtivad Mauritaania kalandustoodete suhtes kohaldatavad maksud ja lõivud.
 1.13. Kasumi võib välja viia täiendavate maksudeta (vabastamine tollimaksudest ja samaväärse toimega maksudest).
 2. Ümberlaadimine
 2.1. Iga pelaagilise püügi külmutuslaev, mis võib käesoleva lisa II peatüki punktis 6.3 nimetatud vastavustõendi kohaselt ümber laadida, on kohustatud ümber laadima kai ääres või Mauritaania sadamas, välja arvatud viimane püügireis.
 2.2. Majandusarengut toetavate projektide raames, mis vastavad protokolli artikli 12 eesmärkidele, võivad Mauritaania ametiasutused kaaluda lossimise ja ümberlaadimise tingimuste muutmist. Lepinguosalised arutavad seda küsimust ühiskomitees.
 2.3. Mauritaania sadamas ümber laadiv liidu laev on vabastatud kõigist lõivudest ja samaväärse toimega maksudest, välja arvatud sadama teenustasud ja samadel tingimustel Mauritaania laevade suhtes kehtivad lõivud.
 2.4. Ümberlaadimiskohustust ei kohaldata viimase püügireisi suhtes (püügireis, mis eelneb lahkumisele Mauritaania püügipiirkonnast vähemalt kolmeks kuuks).
 2.5. Liidu laeva kapten edastab vähemalt 24 tundi (ja tuunipüügilaevade puhul 48 tundi)
 3
 enne ümberlaadimiskuupäeva Mauritaania rannikuvalvele ja selle riigi sadamaasutustele, kus ta ümber laadida soovib, eelistatavalt ERSi kaudu või selle puudumisel e-posti teel ja nii, et saadab liidu delegatsioonile koopia, järgmise teabe:
 a)
 ümber laadida sooviva kalalaeva ja veolaeva nimi;
 b)
 ümberlaadimise kavandatud kuupäev ja kellaaeg;
 c)
 iga ümberlaaditava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides).
 2.6. Vastuseks eespool nimetatud teatisele teavitab Mauritaania rannikuvalve järgneva 12 tunni jooksul faksi või e-posti teel kaptenit või tema esindajat oma nõusolekust, saates vastuse koopia Euroopa Liidu delegatsioonile.
 2.7. Mauritaania jätab endale õiguse keelata ümberlaadimine, kui veolaev on tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga kas Mauritaania püügipiirkonnas või sellest väljaspool.
 3. Lossimiskohustustest tehtavad erandid
 Vääramatu jõu korral, näiteks tehnilised raskused või transiidiraskused, mida täheldatakse piiril värskete kalandustoodete maismaatranspordil, võivad asjaomased ettevõtjad erandkorras kohaldada järgmist erandimenetlust:
 –
 käitaja teavitab viivitamata oma riigi ametiasutusi, Euroopa Liidu ametiasutusi (ELi delegatsioon Nouakchottis ning merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat) ja Mauritaania rannikuvalvet piiril esinevast ummikseisust;
 –
 Euroopa Liidu ametiasutused paluvad Mauritaania ametiasutustel algatada erandimenetlus ja saadavad asjaomaste laevade nimekirja Mauritaania rannikuvalvele;
 –
 pärast erandimenetluse algatamist võivad asjaomased ettevõtjad taotleda Mauritaania rannikuvalvelt luba lossida värskete toodete saak väljaspool Mauritaaniat asuvas sadamas;
 –
 Mauritaania rannikuvalve määrab võimalikult kiiresti ametnikud, kes kontrollivad asjaomast laeva (asjaomaseid laevu) Mauritaania sadamas, või lähetab pardale kaks kontrollijat, kes saadavad laeva lossimise sadamasse;
 –
 lossimise lõpus viib käitaja kontrollijad tagasi nende algsesse pardaletuleku kohta.
 Seda menetlust kohaldatakse, ilma et see piiraks muude lõikes 1 sätestatud erandite kohaldamist.
 VI PEATÜKK
 JÄRELEVALVE
 1. Mauritaania püügipiirkonda sisenemine ja sealt lahkumine
 1.1. Kalapüügilitsentsiga Euroopa Liidu laeva igast sisenemisest Mauritaania püügipiirkonda ja sealt lahkumisest tuleb Mauritaaniat teavitada vähemalt 36 tundi enne sisenemist või lahkumist; tuunipüügiseinerite, ritvõngedega tuunipüügilaevade ja õngejadalaevade puhul on kõnealune ajavahemik kuus tundi.
 1.2. Sisenemisest või lahkumisest teavitamisel edastab laev eelkõige järgmised andmed:
 a)
 laeva nimi;
 b)
 laeva raadiokutsung;
 c)
 kuupäev (päev/kuu/aasta), kellaaeg (UTC) ja kavandatav sisenemis-/väljumiskoht (kraadid/minutid/sekundid);
 d)
 iga pardal hoitava liigi FAO kolmetäheline kood ja kogus, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;
 e)
 toote esitusviis.
 1.3. Teatatakse eelistatavalt ERSi või selle puudumisel e-posti, faksi või raadio teel Mauritaania edastatud e-posti aadressile, faksinumbrile või edastussagedusele, mis on näidatud 10. liites. Mauritaania kinnitab teate kättesaamist kohe.
 1.4. E-posti teel edastamise korral edastatakse see teave laevade püügipiirkonda sisenemise ja sealt lahkumise kohta samal ajal ka Euroopa Liidu delegatsioonile Mauritaanias 12. liites osutatud e-posti aadressil.
 1.5. Mauritaania teavitab asjaomaseid laevu ja ELi viivitamata e-posti aadressi, telefoninumbri või edastussageduse muudatustest.
 1.6. Mauritaania püügipiirkonnas kalastavate laevade suhtes, kes ei ole eelnevalt oma kohalviibimisest teatanud, kohaldatakse sanktsioone vastavalt kehtivatele Mauritaania õigusaktidele.
 1.7. Püügipiirkonda sisenemise ja sealt lahkumise aruandeid hoitakse alles vähemalt ühe aasta jooksul pärast teate kuupäeva.
 1.8. Mauritaania püügipiirkonnas viibimise ajal peavad liidu laevad jälgima pidevalt rahvusvahelise kõne sagedusi (VHF kanal 16 või HF 2 182 KHz).
 1.9. Pädevad asutused kontrollivad püügireisi lõpus olevaid laevu enne püügipiirkonnast lahkumist Nouadhibou sadamas võetud proovide alusel.
 1.10. Kõnealused kontrollimised ei tohi kesta pelaagiliste püügikategooriate puhul (püügikategooriad 6 ja 7) üle kuue tunni ja muude püügikategooriate puhul üle kolme tunni, v.a erakorralistel põhjustel.
 1.11. Eelnevate lõigete täitmata jätmise korral kohaldatakse Mauritaania õigusaktidega ettenähtud karistusi.
 1.12. Nõudeid rikkuva laeva põgenemise korral teatab ministeerium liidule ja lipuliikmesriigile, et võidakse kohaldada punktis 1.11 osutatud sanktsioone.
 2. Merel ja sadamas tehtud inspekteerimistega seotud sätted
 2.1. Mauritaania võtab vajalikud meetmed, et käesoleva lepingu raames liidu laevade merel ja sadamas toimuvad inspekteerimised
 a)
 viivad läbi Mauritaania riigi laevad ja/või kontrolliametnikud, keda on selgelt volitatud ja kelle puhul on lihtne tuvastada, et tegemist on Mauritaania volitatud kalandusjärelevalve ametnikega. Iga Mauritaania järelevalveametnik peab olema läbinud kalandusjärelevalve koolituse ning tal peab olema Mauritaania välja antud teenistuskaart, millele on märgitud ametniku nimi ja kvalifikatsioon;
 b)
 ei sea mingil määral ohtu laeva ja laevapere turvalisust.
 2.2. Merel korraldataval inspekteerimisel ei tohi Mauritaania järelevalveametnikud tulla liidu laeva pardale ilma sellest VHF raadiotelefoni või rahvusvahelise signalisatsioonikoodi abil ette teatamata. Inspekteerimisel kasutatav alus peab selgelt ja nähtavalt kandma ametlikku lippu või tähist, mis osutab, et alus täidab Mauritaania kalandusjärelevalve ülesandeid.
 2.3. Liidu laeva kapten aitab Mauritaania järelevalveametnikke pardale tulekul ja inspekteerimisel. Ta on kohustatud tegema Mauritaania järelevalveametnikega koostööd.
 2.4. Inspekteerimisel osalevate Mauritaania järelevalveametnike arv peab olema kooskõlas inspekteerimise asjaoludega; enne inspekteerimise alustamist peavad ametnikud tõendama oma isikut ja kvalifikatsiooni.
 2.5. Mauritaania järelevalveametnikud võivad kontrollida kõiki ruume, seadmeid, püügivahendeid, väljapüüke, dokumente ja edastuste salvestusi, mis on nende arvates vajalikud käesoleva lepingu täitmise tagamiseks. Nad võivad ka küsitleda kaptenit, laevaperet või muid inspekteeritava laeva pardal viibivaid isikuid. Nad võivad teha koopia kõikidest asjakohaseks peetavatest dokumentidest.
 2.6. Mauritaania järelevalveametnikud ei tohi rikkuda liidu laeva kapteni õigust võtta ühendust laevaomaniku ja/või lipuriigi ametiasutusega.
 2.7. Mauritaania järelevalveametnikud jäävad liidu laevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Kui see ei ole just hädavajalik, ei tohi inspekteerimine kesta pelaagiliste püügikategooriate puhul kauem kui kolm tundi ning muude püügikategooriate puhul kauem kui 1,5 tundi.
 2.8. Mauritaania järelevalveametnikud püüavad avaldada inspekteerimisel võimalikult vähe mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile ning lossimisele või ümberlaadimisele.
 2.9. Mauritaania tagab, et iga liidu laeva inspekteerimisega seotud kaebust menetletakse õiglaselt ja põhjalikult vastavalt riigisisestele õigusaktidele.
 2.10. Mauritaania võib lubada liidul osaleda merel ja sadamas tehtavatel inspekteerimistel vaatlejana.
 2.11. Pärast iga inspekteerimist koostavad Mauritaania järelevalveametnikud inspekteerimisaruande inspekteerimise tulemuste, tuvastatud võimalike rikkumiste ja võimalike täiendavate meetmete kohta, mille Mauritaania võib võtta.
 2.12. Liidu laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid.
 2.13. Inspekteerimisaruande allkirjastavad aruande koostanud kontrollirühma juht ja liidu laeva kapten. Kapteni allkiri kinnitab ainult aruande koopia kättesaamist. Kui kapten keeldub inspekteerimisaruande allkirjastamisest, kirjutab ta inspekteerimisaruandesse oma keeldumise põhjused märkusega „allkirjastamisest keeldumine“.
 2.14. Kui inspekteerimisaruanne koostatakse käsitsi, peab käekiri olema loetav ja kasutada tuleb kustumatut tinti.
 2.15. Mauritaania järelevalveametnikud annavad enne laevalt lahkumist liidu laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Sõltumata inspekteerimise tulemustest saadab Mauritaania inspekteerimisaruande koopia liidule vastavalt seitsme päeva jooksul (inspekteerimine merel) või 48 tundi pärast inspekteerimist (inspekteerimine sadamas).
 3. Maismaal ja merel toimuvate inspekteerimiste vastastikuse vaatlemise süsteem
 3.1. Lepinguosalised võivad otsustada, et loovad maismaal ja merel toimuvate inspekteerimiste ühise vaatlemise süsteemi. Selleks nimetavad nad esindajad, kes osalevad vastavate riiklike kontrolliasutuste poolt tehtavatel kontrollimistel ja inspekteerimistel ning võivad teha märkusi käesoleva protokolli kohaldamise kohta.
 3.2. Kõnealustel esindajatel peab olema
 –
 kutsekvalifikatsioon;
 –
 piisav kalandusalane kogemus,
 –
 põhjalikud teadmised lepingu ja käesoleva protokolli sätetest.
 3.3. Kontrollimisi teevad riiklikud kontrolliasutused ning nendes osalevad esindajad ei tohi omal algatusel kasutada riigiametnikele antud inspekteerimisvolitusi.
 3.4. Esindajad peavad koos riigiametnikega juurde pääsema laevadele, tööruumidele ja dokumentidele, mida kõnealused ametnikud inspekteerivad, et koguda oma ülesannete täitmiseks vajalikke andmeid, mis ei sisalda nimelisi viiteid.
 3.5. Esindajad võtavad koos riigi kontrolliasutustega osa kontrollkäikudest sadamatesse, dokis seisvatele laevadele, avaliku pakkumise keskustesse, kala hulgimüügikohtadesse, külmhoonetesse ja muudesse lossimisega seotud tööruumidesse ja enne kala esmamüüki riigi territooriumil ladustamise kohtadesse, kus kala enne turuleviimist lossitakse ja hoitakse.
 3.6. Esindajad koostavad ning esitavad iga nelja kuu tagant aruande inspekteerimiste kohta, milles nad on osalenud. Kõnealune aruanne adresseeritakse pädevatele asutustele. Nimetatud asutused saadavad aruande koopia teisele lepinguosalisele.
 3.7. Mõlemad lepinguosalised võivad otsustada korraldada ühisinspekteerimisi.
 3.8. Ühisinspekteerimises osalev esindaja suhtub vastutustundlikult varadesse ja seadmetesse laeva pardal ning kõigisse teistesse seadeldistesse ning järgib kõigi talle kättesaadavate dokumentide konfidentsiaalsust. Lepinguosalised lepivad kokku konfidentsiaalsusnõuete kõige rangema järgimise tagamises.
 3.9. Käesolevat programmi rakendatakse liidu lossimissadamates ja Mauritaania sadamates.
 3.10. Iga lepinguosaline kannab oma esindaja kulud ühises inspekteerimises, sealhulgas reisi ja laevaloleku kulud.
 4. Kaasav järelevalve ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses
 4.1. Et tugevdada võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, teatavad liidu kalalaevade kaptenid iga sellise laeva viibimisest Mauritaania püügipiirkonnas, mis on seotud kahtlase tegevusega, mis võib kujutada endast ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki, esitades võimalikult palju teavet täheldatud tegevuse kohta. Vaatlusaruanded saadetakse viivitamata elektroonilisel teel Mauritaania Islamivabariigi ametiasutustele (Mauritaania rannikuvalve) ja vaadeldud laeva lipuriigi pädevale asutusele, kes edastab need viivitamata liidule või selle määratud asutusele.
 4.2. Mauritaania saadab liidule kõik tema käsutuses olevad vaatlusaruanded liidu kalalaevade kohta, mis tegelevad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga Mauritaania püügipiirkonnas.
 VII PEATÜKK
 RIKKUMISED
 1. Kontrollkäigu aruanne ja rikkumise protokoll
 1.1. Liidu laeva puhul täheldatud rikkumine peab põhinema sellel, et kontrolliametnikud on tuvastanud objektiivselt tõesti faktilised asjaolud, mis võimaldavad selle rikkumise tuvastada. Rikkumise kahtlusest ei piisa.
 1.2. Kontrollkäigu aruande peab allkirjastama laeva kapten, kellel on õigus esitada oma vastuväiteid; kooskõlas VI peatüki punktiga 2.15 annab kontrollimeeskond kaptenile kohe koopia kontrollkäigu aruandest. Antud allkiri ei piira kapteni õigusi ega meetmeid, mida ta võib talle ette heidetava rikkumise puhul enda kaitseks võtta.
 1.3. Rikkumise protokolli koostab kontrolli teinud üksuse juht tõetruult laeva kontrollimise järel koostatud aruandes tuvastatud ja märgitud võimalike rikkumiste põhjal. Protokollile tuleb lisada kõik materiaalsed tõendid, mis tõendavad objektiivselt, et tuvastatud rikkumine on tegelikult toimunud.
 1.4. Kontrollimisel tuleb võtta arvesse ka vastavust tehnilise kontrolli käigus tuvastatud näitajatele (II peatükk).
 2. Rikkumisest teatamine
 2.1. Rikkumise korral saadab Mauritaania rannikuvalve viivitamata laeva esindajale postiga rikkumise protokolli, millele on lisatud kontrolliaruanne. Mauritaania rannikuvalve teavitab sellest liitu nii kiiresti kui võimalik elektrooniliselt ja edastab liidule asjakohased dokumendid.
 2.2. Kui rikkumine ei saa lõppeda merel, peab kapten pädevate kontrolliüksuste nõudmisel viima oma laeva määratud sadamasse (ümbersuunamine). Mauritaania rannikuvalve teavitab sellest viivitamata liitu. Kui tegemist on rikkumisega, mida kapten tunnistab ja mille saab merel lõpetada, võib laev püüki jätkata. Mõlemal juhul võib laev pärast täheldatud rikkumise lõpetamist püüki jätkata.
 3. Rikkumise menetlemine ilma laeva kõrvale suunamata
 3.1. Käesoleva protokolli kohaselt võib rikkumised lahendada kokkuleppe- või kohtumenetluse teel.
 3.2. Enne rikkumise lahendamist ja hiljemalt 48 tundi pärast rikkumisest teatamist esitab Mauritaania liidule kogu üksikasjaliku teabe rikkumise sisu ja võimalike järelmeetmete kohta.
 3.3. Kokkuleppemenetluse komisjoni kutsub kokku Mauritaania rannikuvalve. Kogu teave liidu laevade toime pandud rikkumistega seotud kokkuleppe- või kohtumenetluste käigu kohta edastatakse viivitamata liidule. Kokkuleppemenetluse komisjonis võib laevaomanikku komisjoni esimehe loal esindada vajaduse korral kaks isikut. Tal on lubanud esitada oma argumendid ja lisateave juhtumi asjaolude kohta.
 3.4. Kokkuleppemenetluse komisjoni otsustest teatatakse viivitamata elektrooniliselt laevaomanikule või tema esindajale ning delegatsiooni vahendusel ka liidule.
 3.5. Võimalik trahv tuleb tasuda ülekandega hiljemalt 30 päeva jooksul pärast asja menetlemist. Kui laev soovib Mauritaania püügipiirkonnast lahkuda, peab makse olema tehtud enne lahkumist. Trahvi tasumise kinnituseks tuleb esitada riigikassa tõend või puhkepäevadel selle puudumise tõttu Mauritaania keskpanga kinnitusega SWIFT-ülekanne.
 3.6. Kui kokkuleppemenetluses kokkuleppele ei jõuta, edastab ministeerium toimiku viivitamata Mauritaania Islamivabariigi prokurörile. Kui süüdimõistva kohtuotsusega nähakse ette trahv, tuleb see tasuda ülekandega hiljemalt 30 päeva jooksul pärast süüdimõistmist. Trahvi tasumise kinnituseks tuleb esitada riigikassa tõend või puhkepäevadel selle puudumise tõttu Mauritaania keskpanga kinnitusega SWIFT-ülekanne.
 4. Rikkumise lahendamine koos laeva kõrvalesuunamisega
 4.1. Kui pärast rikkumise tuvastamist on laev kõrvale suunatud, hoitakse teda sadamas kuni kokkuleppemenetluse lõpuni.
 4.2. Enne kohtumenetluse alustamist püütakse eeldatavat rikkumist lahendada kokkuleppemenetluse abil, lähtudes punktides 3.3–3.5 sätestatud tingimustest. Kokkuleppemenetlus lõpeb kõige hiljem kolm tööpäeva pärast laeva kõrvale suunamist.
 4.3. Enne kokkuleppemenetlust ja 48 tunni jooksul pärast laeva kõrvale suunamist esitab Mauritaania liidule kogu üksikasjaliku teabe rikkumise sisu ja võimalike järelmeetmete kohta.
 4.4. Kui kokkuleppemenetluses kokkuleppele ei jõuta, edastab ministeerium toimiku viivitamata vabariigi prokurörile. Kui süüdimõistva kohtuotsusega nähakse ette trahv, tuleb see tasuda vastavalt punktile 3.6.
 4.5. Kehtivate õigusaktide kohaselt esitab laeva omanik pangatagatise, mille on kehtestanud pädev asutus või pädev kohus 72 tunni jooksul pärast kokkuleppemenetluse lõppu, võttes arvesse laeva peatamise kulusid, rikkumise toime pannud isikutele määratud trahvide suurust ning rikkumise heastamiseks kuluvaid summasid. Pangatagatist ei tagastata enne kohtuprotsessi lõppemist. See tagastatakse laevaomanikule niipea, kui kohtumenetlus lõpeb süüdimõistva otsuseta. Süüdimõistmise korral, mille tulemuseks on esitatud pangatagatisest väiksem trahv, tagastab Mauritaania pädev ametiasutus ülejäänud summa.
 4.6. Laev vabastatakse
 a)
 kui kokkuleppest tulenevad kohustused on täidetud või;
 b)
 enne kohtumenetluse lõppu niipea, kui laevaomanik on maksnud punktis 4.5 nimetatud pangatagatise ja ministeerium on selle heaks kiitnud. Laev vabastatakse, kui tagatise tasumise kinnituseks on esitada riigikassa tõend või puhkepäevadel selle puudumise tõttu Mauritaania keskpanga kinnitusega SWIFT-ülekanne.
 5. Kontrollimiste ja rikkumistega seotud teabevahetus
 Lepinguosalised kohustuvad tugevdama asjakohaseid menetlusi, mis tagavad dialoogi jätkumise seoses tehtud kontrollimistega, käimasolevate rikkumismenetlustega, kokkuleppe- ja kohtumenetluste tulemustega ning probleemidega, mis on seotud rikkumiste korral kohaldatava kontrolli ja järelmeetmetega.
 VIII PEATÜKK
 LAEVASEIRE SATELLIITSÜSTEEM (VMS)
 1. Laevade asukohateated ja VMS-süsteem
 Ilma et see piiraks liidu laevade suhtes kohaldatavate liidu laevaseire satelliitsüsteemi käsitlevate õigusaktide kohaldamist, peavad liidu laevad Mauritaania püügipiirkonnas viibides olema varustatud Mauritaanias kehtiva satelliitseiresüsteemiga (Vessel Monitoring System – VMS). Süsteem peab tagama, et nende asukohast teatatakse iga tunni järel automaatselt ja pidevalt Mauritaania rannikuvalve valvekeskusele.
 2. Mauritaania rannikuvalvele edastamise kord
 2.1. Iga asukohateade peab sisaldama järgmist teavet:
 a)
 laeva tunnusandmed;
 b)
 kalalaeva viimati määratud geograafiline asukoht (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 100 meetri ja usaldusvahemik 99 %;
 c)
 asukohateate registreerimise kuupäev ja kellaaeg;
 d)
 laeva kiirus ja kurss.
 2.2. Seiresüsteem peab vastama 7. liites esitatud spetsifikatsioonidele.
 2.3. Mauritaania kalapüügiseirekeskus vastutab asukohateadete automaatse töötlemise eest.
 3. Teabe edastamine laeva poolt VMS-süsteemi rikke korral
 3.1. Kapten peab tagama, et tema laeva VMS-süsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt Mauritaania ja lipuriigi kalapüügiseirekeskusele.
 3.2. Kalalaeva pardale paigaldatud alalise satelliitseiresüsteemi tehnilise häire või rikke korral teatab laeva kapten viivitamata Mauritaaniale kõikidest häiretest sidepidamisel ja asukohateadete kättesaamisel, et leida võimalikult kiiresti tehniline lahendus. Ta edastab iga nelja tunni järel e-posti, raadio või faksi teel GCMile, oma maismaal asuvale andmeesitajale ja lipuriigi kalapüügiseirekeskusele punktis 2.1 ettenähtud teabe.
 3.3. Laeva pardal oleva VMS-süsteemi rikke või häire korral tagab kapten ja/või laevaomanik süsteemi parandamise või väljavahetamise hiljemalt viie päeva jooksul. Pärast seda ajavahemikku peab kõnealune laev pöörduma tagasi ühte Mauritaania sadamatest. Kui laev peatub selle viie päeva jooksul Mauritaania sadamas, saab ta oma püügitegevust Mauritaania püügipiirkonnas jätkata alles pärast seda, kui laeva VMS-süsteem on jälle täielikult korras.
 3.4. Laeva satelliitseiresüsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust laeva kapten. Rikkumiste korral rakendatakse protokolliga ettenähtud karistusi.
 3.5. Pärast VMS-süsteemi riket võib kalalaev sadamast lahkuda üksnes pärast seda, kui ta on lipuriigi taotlusel, mis edastatakse liidu delegatsiooni vahendusel, saanud Mauritaanialt vastava loa.
 4. Laeva asukoha positsioneerimine päringute teel (polling)
 Mauritaania kalapüügiseirekeskus peab saama VMS-terminalile igal ajal päringuid teha (polling). Iga sellise taotluse korral peab VMS-terminal suutma esitada reaalajas kalalaeva hetke asukohaandmed. Eesmärk on saada teada asukohad reaalajas lisaks nõuetega ette nähtud asukohtadele (üks asukoht tunnis).
 IX PEATÜKK
 MAURITAANIA MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE
 1.Kalapüügi korral Mauritaania püügipiirkonnas võtab iga liidu kalalaev tööle kvalifitseeritud meremehi, kelle määrab laevaomaniku esindaja kokkuleppel laevaomanikuga Mauritaania Islamivabariigi pädevate asutuste ajakohastatud ja 11. liites sätestatud kriteeriumide alusel koostatud nimekirjast. Pardale võetavate meremeeste arv on sätestatud 11. liite punktis 1.
 2.Mauritaania Islamivabariigi pädevad asutused esitavad laevaomanikele või nende esindajatele igal kuul Mauritaania pädevate asutuste määratud kvalifitseeritud meremeeste nimekirja. Kui laevaomanik ei leia vastavalt kehtestatud suunistele Mauritaania pädevate asutuste kaudu nimekirjast ühtegi kvalifitseeritud meremeest, vabastatakse laevaomanik sellest kohustusest ja sellega seotud kohustustest, mis on sätestatud käesolevas peatükis, sealhulgas punktis 11 sätestatud kindlasummalise hüvitise maksmisest.
 3.Võimaluse korral võtavad laevaomanikud Mauritaania meremeeste töölevõtmise kohustuse täitmise asemel tööle praktikandid. Kvalifitseeritud praktikandid võib määrata liidu laeva esindaja kokkuleppel laevaomanikuga Mauritaania pädevate asutuste esitatud nimekirjast.
 4.Laevaomanik või laeva esindaja teatab Mauritaania pädevatele asutustele vastavalt 11. liitele nende Mauritaania meremeeste nimed ja kontaktandmed, keda võib asjaomase liidu laeva pardale võtta, märkides nende asukoha iga reisi jaoks koostatud meeskonnanimekirjas.
 5.Liidu laevadele tööle võetud Mauritaania meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni ja muid asjakohaseid ILO konventsioone. See puudutab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelikku tunnustamist, diskrimineerimise kaotamist töö saamisel ja kutsealale pääsemisel ning töö- ja elutingimusi kalalaevade pardal.
 6.Kui Mauritaania meremehi võetakse pardale, sõlmitakse laevaomanike esindaja ja meremeeste vahel töölepingud, konsulteerides Mauritaania pädevate asutustega. Sellised lepingud tagavad Mauritaania meremeestele nende lepingu suhtes kohaldatava õiguse kohase sotsiaalkindlustuse, mis hõlmab ravi- ja õnnetusjuhtumikindlustust, pensionihüvitisi, puhkusehüvitisi ja lepingu lõppemisega seotud hüvitisi ning põhitöötasu, mida makstakse vastavalt käesoleva peatüki sätetele. Töölepingud peavad vastama 11. liite nõuetele. Allakirjutanutele ja Mauritaania pädevatele ametiasutustele antakse lepingu üks koopia vastavalt 11. liitele.
 7.Mauritaania meremeeste töölevõtmise korral maksavad nende töötasu laevaomanikud. Mauritaania meremeestele makstava põhitöötasu tingimused, st miinimumpalk enne lisatasude lisamist, määratakse kindlaks Mauritaania õigusaktide alusel või ILO meremeeste miinimumstandardi alusel, olenevalt sellest, kumb nendest kahest on kõrgemal tasemel. Muud hüvitised ei tohi olla väiksemad kui need, mida kohaldatakse teistest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidest pärit meremeeste suhtes, kes täidavad sarnaseid ülesandeid.
 8.Esindajat käsitatakse laevaomaniku kohaliku esindajana.
 9.Mauritaania meremeeste lähetamise, lähetuselt naasmise ja repatrieerimise kulud pardalemineku või laevalt lahkumise sadama ja nende alalise elukoha vahel kannab, kui neid on, laevaomanik.
 10.Kõik liidu laevade pardal töötavad Mauritaania meremehed peavad kavandatud pardalemineku kuupäevale eelneval päeval ilmuma määratud laeva kapteni juurde. Kui Mauritaania meremees ei ilmu laevale kokkulepitud kuupäeval ja kellaajal, vabastatakse laevaomanikud automaatselt kohustusest võtta meremees pardale.
 11.Kui liidu laevade pardal olevate kvalifitseeritud Mauritaania meremeeste arv ei ulatu punktis 1 sätestatud miinimumtasemeni muudel kui punktis 10 osutatud põhjustel, maksab laevaomanik kindlasummalist hüvitist 20 eurot iga pardale võtmata meremehe kohta päevas ajavahemikul, mil laev Mauritaania püügipiirkonnas kala püüab. See kindel summa makstakse Mauritaania ametiasutusele hiljemalt 90 päeva jooksul alates kalapüügilitsentsi kehtivusaja lõpust.
 12.Kui käesoleva peatüki sätete kohaldamisel esineb raskusi, konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, sealhulgas ühiskomitee raames, et jagada kohaldamisega seotud asjakohast teavet ning määrata kindlaks kõige sobivamad lahendused raskuste ületamiseks.
 X PEATÜKK
 TEADUSVAATLEJAD
 1.Käesolevaga luuakse liidu laevade pardal toimuva teadusvaatluse süsteem. Tuunipüügilaevade puhul on see süsteem kooskõlas ICCATi poolt vastu võetud asjakohaste soovitustega.
 2.Liidu kalalaevad, millel lubatakse käesoleva protokolli alusel Mauritaania püügipiirkonnas kala püüda, võtavad pardale Mauritaania ametiasutuste määratud teadusvaatlejaid. Vaatlejate töö tulemusena saadud andmeid võib kasutada ainult teaduslikel eesmärkidel.
 3.Lepinguosalised lepivad kokku, et võtavad pardale vaatlejad, kusjuures nende arv ja pardalevõtmise sagedus on esitatud teabelehtedes 2. liites. Laevad, mis peavad võtma pardale Mauritaania, välja arvatud tuunipüügiseinerid, mille puhul taotleb pardalevõtmist ministeerium, määratakse kindlaks lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel. Igal juhul on ühel laeval korraga ainult üks teadusvaatleja.
 4.Teadusvaatleja pardalviibimise aeg vastab maksimaalselt ühe püügireisi kestusele, v.a püügikategooria 6 (väikesed pelaagilised liigid) puhul. Ühe lepinguosalise selgelt väljendatud nõudmise korral võib kõnealune aeg siiski hõlmata mitut püügireisi olenevalt konkreetse laeva püügireisi keskmisest kestusest.
 5.Ministeerium teatab liidule delegatsiooni ametisse määratud ning vajalike dokumentidega varustatud teadusvaatlejate nimed vähemalt seitse tööpäeva enne vaatlejate pardalevõtmise ettenähtud kuupäeva.
 6.Kõik teadusvaatlejate tegevusega seotud kulud, sealhulgas nende palk, rahalised tasud ja hüvitised, kannab ministeerium.
 7.Ministeerium teeb kõik vajaliku teadusvaatleja pardaleminekuks ja pardalt lahkumiseks.
 8.Teadusvaatlejat koheldakse laeva pardal samamoodi nagu laeva juhtkonda.
 9.Teadusvaatleja käsutusse antakse kõik tema kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid. Kapten võimaldab teadusvaatlejale juurdepääsu kõigile vaatleja kohustuste täitmiseks vajalikele kommunikatsioonivahenditele, laeva kalapüügiga otseselt seotud dokumentidele, st püügipäevikule, püügipäeviku lisale ja logiraamatule, ning laevaosadele, millele juurdepääs võimaldab vaatlejal täita oma ülesandeid.
 10.Teadusvaatleja peab ilmuma ettenähtud laeva kapteni juurde üks päev enne kavandatavat pardalemineku kuupäeva. Kui teadusvaatleja ei ilmu kohale, teavitab laeva kapten sellest ministeeriumi ja liitu. Niisugusel juhul on laeval õigus sadamast lahkuda. Ministeerium võib siiski ilma laeva kalastustegevust häirimata korraldada viivitamata ja oma kuludega uue teadusvaatleja pardalevõtmise.
 11.Teadusvaatlejal peab olema
 (a)teadusasutuse koostatud lähetuskäskkiri,
 (b)piisav kalandusalane kogemus,
 (c)põhjalikud teadmised ühise teaduskomitee kinnitatud teadusliku vaatluse protokollist ja käesoleva protokolli teaduslikku vaatlust käsitlevatest sätetest.
 12.Teadusvaatleja tagab teaduslikel eesmärkidel andmete kogumise Mauritaania püügipiirkonnas tegutsevate liidu laevade püügitegevuse kohta. Ta koostab selle kohta aruande. Eelkõige teeb ta järgmist:
 (a)jälgib laevade püügitegevust;
 (b)kontrollib kalapüügi ajal laevade asukohta;
 (c)võtab teadusprogrammide raames bioloogilisi proove;
 (d)märgib üles kasutatavad püügivahendid ja kasutatavate võrkude silmasuurused.
 13.Vaatlemisel piirdutakse käesoleva protokolliga reguleeritava kalapüügi ja sellega seotud tegevusega.
 14.Kooskõlas punktiga 3 lepivad lepinguosalised kokku, et pardalolek hõlmab nii palju kui võimalik kogu püügireisi (pardaleminek alguses ja laevalt lahkumine lõpus), et kaalumistes oleks võimalik kasutada täielike püügireiside andmeid ning ka vältida katkestusi, mis võivad häirida ärilise kalapüügi dünaamikat.
 15.Lepinguosalised lepivad ka kokku, et nad kavandavad vaatlusi, mis hõlmavad aastast majandustsüklit (jaanuar–detsember).
 16.Jõupingutuste optimeerimiseks ning ruumilise ja ajalise kattuvuse või isegi dubleerimise vältimiseks tagavad lepinguosalised riiklike, piirkondlike ja liidu vaatlusprogrammide koordineerimise. Selleks rakendavad nad nende programmide suhtes ühist rotatsioonisüsteemi (üks vaatleja laeval püügireisi ajal).
 17.Vaatlejad tuleks kahe reisi vahel asendada, et nad ei töötaks liiga kaua.
 18.Töömeetodeid, teadusvaatleja poolt kaalutavaid aspekte ja vaatleja ülesandeid on kirjeldatud käsiraamatutes teadusvaatlejate kasutamise kohta Lääne-Aafrika vetes nelja püügiliigi puhul: krevetipüügilaevad, merluusipüügilaevad, peajalgsete püügi laevad ja pelaagilise püügi laevad.
 19.Teadusvaatleja koostab vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist käesoleva lisa 11. liites esitatud näidisele vastava aruande. Vaatleja kirjutab tegevusaruandele alla laeva kapteni juuresolekul, kusjuures viimane võib sellesse lisada või lasta lisada ükskõik missuguseid talle vajalikuna tunduvaid märkusi, mida ta seejärel oma allkirjaga kinnitab. Aruande koopia antakse laeva kaptenile teadusvaatleja laevalt lahkumisel, samuti edastatakse see ministeeriumile ja liidule.
 XI PEATÜKK
 KATSEPÜÜGI RAKENDAMISE ÜKSIKASJAD
 1.Lepinguosalised määravad ühiselt kindlaks i) katsepüügiga tegelevad liidu ettevõtjad, ii) kõige sobivama ajavahemiku ning iii) kohaldatavad tingimused. Laevade uurimistöö hõlbustamiseks esitab ministeerium olemasolevat teadusinfot ja muud põhiteavet. Lepinguosalised lepivad kokku teadusprotokollis, millest katsepüügi puhul lähtutakse ning mis edastatakse asjaomastele ettevõtjatele.
 2.Mauritaania kalandussektor osaleb selles aktiivselt (katsepüügi kooskõlastamine ja katsepüügi tingimusi käsitlev mõttevahetus).
 3.Kampaania kestus on vähemalt kolm kuud ja mitte rohkem kui kuus kuud, kui lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel seda ei muuda.
 4.Liit edastab Mauritaaniale katsepüügilitsentside taotlused. Ta edastab neile tehnilise toimiku, milles täpsustatakse
 (a)laeva tehnilised omadused;
 (b)laeva juhtkonna kalandusalase asjatundlikkuse tase;
 (c)ettepanek kampaania tehniliste näitajate kohta (kestus, varustus, uuritavad piirkonnad jne);
 (d)rahastamisviis.
 5.Vajaduse korral korraldab Mauritaania liidu ja asjaomaste laevaomanikega mõttevahetuse tehniliste ja rahaliste küsimuste üle.
 6.Enne katsepüügikampaania alustamist peavad liidu laevad sõitma käesoleva lisa II peatüki punktiga 6 ettenähtud inspekteerimisteks Mauritaania sadamasse.
 7.Enne kampaania algust esitavad laevaomanikud Mauritaaniale ja liidule järgmise teabe:
 (a)püügiaruanne pardal juba oleva saagi kohta;
 (b)kampaania ajal kasutatavate püügivahendite tehnilised näitajad;
 (c)kinnitus, et nad järgivad Mauritaania kalandusalaseid õigusnorme.
 8.Kampaania ajal peavad kõnealused laevaomanikud
 (a)esitama ministeeriumile ja liidule iganädalase aruande saagi kohta päevade ja loomuste kaupa, sealhulgas püügireisi tehnilised näitajad (asukoht, sügavus, kuupäev ja kellaaeg, saak ning muud tähelepanekud ja märkused);
 (b)edastama laeva VMS-süsteemi kaudu laeva asukoha, kiiruse ja suuna;
 (c)tagama, et laeva pardal oleks Mauritaania kodakondsusest või Mauritaania ametiasutuste valitud teadusvaatleja. Vaatleja ülesanne on koguda saagi põhjal teadusinfot ning võtta saagist proove. Vaatlejat koheldakse laeva juhtkonna liikmena ja laevaomanik katab tema elamiskulud laeva pardal viibimise ajal. Otsus vaatleja pardal viibimise aja ja kestuse ning pardaletuleku- ja maabumissadama kohta tehakse kokkuleppel Mauritaania ametiasutustega. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, ei ole laev kunagi kohustatud sisenema sadamasse rohkem kui kord kahe kuu jooksul;
 (d)esitama laeva enne Mauritaania püügipiirkonnast lahkumist inspekteerimiseks, kui Mauritaania ametiasutused seda nõuavad;
 (e)järgima Mauritaania kalandusalaseid õigusnorme.
 9.Teaduskampaania ajal saadud saak, sealhulgas kaaspüük, jääb laevaomaniku omandisse, kui see vastab asjaomastele ühiskomitee poolt kehtestatud nõuetele ja teadusprotokolli sätetele.
 10.Ministeerium nimetab kontaktisiku, kelle poole võib pöörduda kõigi ettenägematute probleemide korral, mis võivad katsepüüki takistada.
 Lisad
 (1)Mauritaania püügipiirkonna piirid
 (2)Teabelehed
 (3)Püügilitsentsi taotluse vorm
 (4)Mauritaania Islamivabariigi püügipäevikut käsitleva teabe loetelu
 (5)Pardal hoitava saagi alammõõte käsitlevad kehtivad õigusaktid
 (6)Ümberarvestamisel arvesse võetavate tegurite loetelu
 (7)VMS-teadete edastamine Mauritaaniale
 (8)ERSi raamprotokoll
 (9)Teadusvaatleja aruanne
 (10)Liidu ja Mauritaania pädevate ametiasutuste kontaktandmed
 (11)Mauritaania meremeeste töölevõtmine
 2. LISA
 Rahalise toetuse maksmine vastutustundliku ja säästva kalapüügi edendamiseks
 Eesmärgid
 1.Euroopa Liidu (EL) ja Mauritaania vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle protokolli valdkondliku toetuse komponendi eesmärk on aidata kaasa Mauritaania valdkondliku poliitika rakendamisele.
 2.See komponent kujutab endast Mauritaania kalandus- ja meremajandusministeeriumile (MPEM) kalandussektori arengupoliitika elluviimiseks mõeldud riigieelarvest eraldatavat lisasummat.
 3.Kohaldatakse protokollis kajastatud tingimuslikkuse põhimõtet, st sektorile makstakse toetust iga-aastaste osamaksetena, olenevalt tehtud edusammudest ja saavutatud tulemustest.
 4.Valdkondliku toetuse komponendi raames ellu viidavatele programmidele tagatakse vajalik reklaam ja nähtavus ning nii tugevdatakse Mauritaania ja ELi partnerlust.
 5.Valdkondliku toetuse komponent aitab edendada Mauritaania võetud kohustust majandada ressursse säästvalt, kaitsta mere- ja rannikualasid, muuta kalandus läbipaistvamaks, parandada elanikkonna toiduga ja toitainetega varustatust ning luua Mauritaanias lisaväärtust ja töökohti.
 6.Täpsemalt ergutatakse valdkondliku toetuse komponendiga vastutustundlikku kalapüüki Mauritaania jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes, et tagada kalavarude kaitse ja säästev kasutamine, selleks et tugevdada kalandussektori panust toiduga varustatusse, töökohtade loomisse ja majandusarengusse.
 Sektoripõhiste toetusfondide läbipaistvus ja jälgitavus
 7.ELi poolt Mauritaaniale antava valdkondliku toetusega seotud rahalise toetuse summa määratakse igal aastal kindlaks Mauritaania rahandusseaduses.
 8.Need vahendid eraldatakse MPEMile ja neid eristatakse juurdepääsu eest püügipiirkonnale makstavast hüvitisest.
 9.Valdkondliku toetuse vahendid kantakse Mauritaania riigikassa arvelduskontole vastavalt artikli 8 lõikes 12 sätestatud korrale.
 10.EL teavitab Mauritaaniat valdkondliku toetuse osa ülekandmisest, kui sellega seotud pangatehing on tehtud.
 11.Mauritaania teavitab ELi valdkondliku toetuse osa eraldamisest protokolli artikli 8 lõikes 12 nimetatud erikontole.
 Aastane ja mitmeaastane programm
 12.MPEM koostab mitmeaastase valdkondliku programmi üksikasjaliku ettepaneku, et kasutada valdkondliku toetuse vahendeid protokolli kogu kehtivusaja jooksul, mis aitab Mauritaanial viia ellu osa oma riiklikust kalanduspoliitikast.
 13.Pakutud mitmeaastases valdkondlikus programmis keskendutakse teatavale hulgale meetmetele ja nendega seotud projektidele, mis on kooskõlas riiklike prioriteetidega ning mille puhul on võetud arvesse Mauritaania suutlikkust hallata ja rakendada valdkondliku toetuse vahendeid ning suhelda nende teemal.
 14.Pakutud mitmeaastases valdkondlikus programmis määratakse protokolli kehtivusajaks kindlaks i) eesmärgid, mida taotletakse aasta ja mitme aasta lõikes, ii) lähteolukord elluviimisperioodi alguses, iii) kavandatud tegevused, iv) nende kulud, v) selle rakendamise eest vastutav institutsioon/asutus/osakond, vi) oodatavad tulemused, vii) asjakohased näitajad, mis võimaldavad neid mõõta, viii) kontrollimise allikad, xix) elluviimise iga-aastane orienteeruv ajakava koos eelarvevahendite jaotumisega (aasta ja mitme aasta lõikes).
 15.Protokolli artikli 8 kohaselt hõlmab vastutustundliku ja säästva kalanduse edendamiseks ette nähtud rahaline toetus kaheksat põhiteemat, mis on järgmised:
 põhiteema 1: mere- ja rannikukeskkonna säilitamine
 põhiteema 2: püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve parandamine;
 põhiteema 3: teadusuuringute tugevdamine
 põhiteema 4: sektori infosüsteemi tugevdamine
 põhiteema 5: kalandustoodete hügieen ja kvaliteet
 põhiteema 6: infrastruktuur kalandustoodete inimtarbimise edendamiseks
 põhiteema 7: väikesemahulise kalapüügi ja rannikukogukondade toetamine
 põhiteema 8: tehniline abi
 16.Pakutud mitmeaastase valdkondliku programmi vaatab läbi ühiskomitee.
 17.Iga järgneva aasta kohta esitab Mauritaania ELile aastase tööprogrammi hiljemalt 30 päeva enne ühiskomitee koosolekut. Kui mitmeaastast valdkondlikku programmi on vaja ajakohastada, kohaldatakse punkti 49.
 Elluviimise kord ja tingimused
 18.Mauritaania jälgib pidevalt mitmeaastase valdkondliku programmi elluviimist. Ühiskomitees vastu võetud mitmeaastase valdkondliku programmi elluviimise eest vastutab Mauritaania. Kui valdkondliku toetuse vahendid on üle kantud, kasutatakse neid Mauritaania riigi rahanduse juhtimise nõuete ja menetluste kohaselt ning nende vahendite haldamise eest vastutab Mauritaania valitsus.
 19.Protokolli artikli 8 lõike 8 kohaselt rakendatakse valdkondlikku toetust koordineerimisüksuse toetusel, kes vastutab ühiskomitee otsuste elluviimise järelevalve eest.
 20.Koordineerimisüksuse nimetab ametisse kalanduse eest vastutav minister.
 21.Valdkondliku toetuse vahendid on ette nähtud konkreetsete meetmete ja projektide jaoks, mis on ühiselt kindlaks määratud. Neid ei või kasutada ministeeriumi või muude toetusesaajate halduskulude katmiseks, välja arvatud eraldis konkreetsete meetmete jaoks, mille on heaks kiitnud punktis 20 nimetatud koordineerimisüksus.
 22.Punktis 20 nimetatud koordineerimisüksus võib saada protokolli artikli 8 lõikes 8 nimetatud meetmete jaoks erieraldise, mille aastane summa peab olema kindlaks määratud ühiskomitees.
 23.Koordineerimisüksus toetab valdkondliku toetuse rakendamist ja tagab, et meetmeid viiakse ellu Mauritaania riigi rahanduse juhtimise nõuete ja menetluste kohaselt. Koordineerimisüksus teavitab sellest korrapäraselt ühiskomiteed.
 24.Koordineerimisüksus kaasatakse selliste projektide ja meetmete kindlaksmääramisse, mida võib rahastada valdkondlikust toetusest ja abisaajate struktuuridest. Ta valmistab koos nendega ette punktis 14 nimetatud valdkondliku toetuse mitmeaastase programmi ja esitab selle heakskiitmiseks ühiskomiteele.
 25.Koordineerimisüksus korraldab rakendamise toetusesaajatega, olenemata nende järelevalveasutusest, ning jälgib heakskiidetud meetmete ja projektide rakendamist ja annab nende kohta aru ühiskomiteele.
 26.Projekti elluviimise ajal peavad rahastatavate meetmete, suuniste, eesmärkide, kriteeriumide ja hindamisnäitajate ükskõik missuguse muudatuse heaks kiitma mõlemad lepinguosalised ühiskomitees. Selline heakskiitmine on vältimatu tingimus ELi poolt järgmise osamakse ülekandmiseks pärast muudatuse tegemist.
 27.Valdkondliku toetuse rakendamise järelevalveks korraldatakse koordineerimisüksuse, MPEMi peasekretäri ja Mauritaanias asuva ELi delegatsiooni määratud esindaja koosolek. Koosolek toimub vähemalt kord kvartalis. Rakendusüksus koostab koosoleku protokolli, mille kiidavad heaks koosolekul osalenud ja mis seejärel esitatakse heakskiitmiseks ühiskomiteele.
 28.ELi Mauritaania delegatsiooni määratud esindaja korraldab regulaarselt kohapealseid lähetusi, et hinnata koos pädevate riiklike asutustega mitmeaastase valdkondliku programmi edenemist. Nende kontrollkäikude ajal on esindajal juurdepääs kõigile asjakohastele dokumentidele, mis on vajalikud tegevuse edenemise kontrollimiseks, eelkõige nendele, mis on määratletud kontrolliallikatena.
 Aruanded ja seminar, millel käsitletakse tagastamist
 29.Mauritaania koostab iga-aastase aruande mitmeaastase valdkondliku programmi rakendamisel tehtud edusammude kohta ja esitab selle ELile hiljemalt 30 päeva enne ühiskomitee aastakoosolekut.
 30.Iga-aastane aruanne sisaldab kogu teavet, mis on vajalik selleks, et ühiskomitee saaks otsuseid ELi valdkondliku toetuse vahendite edasiste väljamaksete kohta teha kõikidest asjaoludest teadlikuna.
 31.Sellega seoses täpsustatakse iga-aastases aruandes, milliseid meetmeid võeti ja milliseid edusamme tehti valitud näitajate osas võrreldes kokkulepitud eesmärkidega (saavutatud, osaliselt saavutatud ja saavutamata). Kirjeldada tuleb eesmärkide saavutamisel esinenud raskusi ja võetud parandusmeetmeid.
 32.Mitmeaastases valdkondlikus programmis loetletud kontrollimisallikad lisatakse võimaluse ja vajaduse korral aastaaruandele.
 33.Iga-aastases eduaruandes kirjeldatakse üksikasjalikult ka valdkondliku toetuse rahalise rakendamise taset. Seejuures tehakse kättesaadavaks rahandusministeeriumi töödeldav teave eelarve täitmise kohta seoses valdkondliku toetuse vahendite kasutamisega.
 34.Lisaks koostab koordineerimisüksus koos abisaajate struktuuridega lõpparuande iga valdkondliku toetuse raames lõpule jõudnud meetme ja projekti kohta ning esitab selle ühiskomiteele. Lõpparuanne sisaldab eelkõige saavutatud või oodatavat majanduslikku ja ühiskondlikku mõju, nende mõju kalavarudele, tööhõivele ja investeeringutele. Aruande vorm on esitatud käesoleva lisa lõpus.
 35.Lepinguosalised võtavad punktides 30 ja 34 nimetatud aruanded vastu ühiskomitees, mis järgneb vastavalt aastategevuste elluviimise perioodile või asjaomase projekti ajavahemikule.
 36.Mauritaania esitab enne käesoleva protokolli kehtivusaja lõppu ka lõpparuande käesolevas protokollis ette nähtud valdkondliku toetuse rakendamise kohta, sealhulgas eelmistes punktides nimetatud asjaolud ning lõpetatud ja viimistletud valdkondliku toetuse lõpliku programmdokumendi.
 37.Lepinguosalised jätkavad vajaduse korral valdkondliku toetuse rakendamise jälgimist pärast protokolli kehtivusaja lõppu või protokolli kohaldamise peatamise korral vastavalt käesoleva protokolli artiklile 14. Summad, mida liit ei ole enne protokolli kehtivusaja lõppu välja maksnud, on siiski täielikult kasutatavad kuue kuu jooksul pärast protokolli kehtivusaja lõppu − selle eesmärk on võimaldada vahendid täielikult ära kasutada −, ning kui seda ei tehta, kasutamata vahendid tühistatakse.
 38.Mõlemad lepinguosalised kutsuvad toetusesaajad üks kord aastas seminarile, et tutvustada ja kavandada valdkondlikust toetusest rahastatavaid meetmeid.
 39.Vajaduse korral ja pärast ühiskomitee otsust võib EL võtta otse tööle sõltumatuid konsultante erivolituse alusel, et teostada mitmeaastase valdkondliku programmi tulemuste välist järelevalvet ja hindamist. Selle volituse tingimused koostab EL ja kiidab heaks ühiskomitee.
 Väljamaksekriteeriumid
 40.Protokolliga ette nähtud valdkondliku toetuse vahendid makstakse täies ulatuses välja selle kohaldamise esimese osamakse puhul hiljemalt kahe kuu jooksul pärast ühiskomitee otsust mitmeaastase valdkondliku programmi vastuvõtmise kohta, nagu on märgitud artikli 8 lõike 11 punktis a.
 41.EL jätab endale õiguse vaadata läbi ja/või peatada täielikult või osaliselt valdkondliku toetuse vahendite väljamaksmine, kui saavutatud tulemused erinevad oluliselt ühiskomitee iga-aastase hindamise tulemusel kavandatust, või juhul, kui ei täideta valdkondliku toetuse rakendamise korda, mille ühiskomitee on kindlaks määranud.
 42.Järgmistel aastatel makstakse valdkondliku toetuse vahendid välja aastaste osamaksetena vastavalt rahalise rakendamise tasemele ja edusammudele mitmeaastases valdkondlikus programmis eelmise aasta osas kokku lepitud aastaeesmärkide saavutamisel.
 43.Kui esimese osamakse puhul on täidetud 75 % valdkondliku toetuse vahendite väljamaksmise kohustustest, makstakse teise osamakse puhul 75 % valdkondlikust toetusest välja tingimusel, et iga-aastaste eesmärkide ja oodatavate tulemuste saavutamisel on tehtud selgeid edusamme, nagu on kirjeldatud iga-aastases ja mitmeaastases programmis. Teise osamakse täissumma makstakse välja siiski ainult juhul, kui väljamaksete tase on vähemalt 60 % esimese aasta programmi kantud summast.
 44.Kui esimese rakendusaasta lõpuks jääb väljamaksete tase alla 75 % kohustustest, peatatakse valdkondliku toetuse teise osamakse väljamaksmine seniks, kuni esimeseks osamakseks eraldatud vahendite kohustuste täitmine ei ole jõudnud 75 %ni. Mauritaanial on kohustuste sellise taseme saavutamiseks aega veel kuus kuud.
 45.Kui pärast kuuekuulist pikendamist jääb kohustuste täitmine endiselt alla 75 %, tehakse siiski makse teise aasta eest. Esimese aasta alakasutatud valdkondliku toetuse summa arvatakse siiski maha artiklis 8 nimetatud toetuse kogueraldisest.
 46.Kui ühiskomitee kiidab heaks punktides 30, 35 ja 36 nimetatud aruanded ning punktis 39 nimetatud seminari korraldamise, peab EL üle kandma valdkondliku toetuse järgmised osad.
 47.Mitmeaastase valdkondliku programmi elluviimise suhtes järgmistel aastatel kehtivad samad sätted (punktid 43–46). Järgmistel aastatel täieliku makse tegemiseks vajalike finantskohustuste taseme künnis on 75 % protokolli rakendamise aastatel kogunenud valdkondliku toetuse vahenditest. Vastasel juhul kohaldatakse punkti 46 ja tehakse mahaarvamisi alakasutatud summast.
 Läbivaatamine
 48.Kui esimene ühiskomitee on mitmeaastase valdkondliku programmi heaks kiitnud, võib muudatusi kavandada ainult siis, kui need on tõesti põhjendatud. Lepinguosalised võtavad muudatused vastu ühiskomitee koosolekul või mõnel muul punktis 50 nimetatud viisil.
 49.Mitmeaastase valdkondliku programmi eesmärkide, meetmete, ajakava, rahastamise, näitajate, aastaeesmärkide ja kontrolliallikate muutmise ettepanek tuleb esitada kirjalikult vähemalt kaks kuud enne ühiskomitee koosolekut mõlemale lepinguosalisele heakskiitmiseks.
 50.Kiireloomulistel juhtudel võib Mauritaania siiski taotleda konsultatsioone küsimuses, kas algselt vastuvõetud valdkondliku programmi muutmine on võimalik. EL vastab sellele taotlusele 30 päeva jooksul pärast selle kirja kättesaamist, milles taotletakse muudatust ja mis sisaldab selle põhjendust. Pärast taotluse alusel peetud konsultatsioone otsustavad lepinguosalised, kas on tarvis kutsuda kokku ühiskomitee erakorraline koosolek või tuleks taotlusele vastata posti või videokonverentsi teel. Kui valitakse viimane menetlus, võetakse kokkulepitud muudatused ametlikult teadmiseks järgmisel ühiskomitee koosolekul.
 Tegevuse nähtavus
 51.Kui ei ole kokku lepitud teisiti, tagab Mauritaania, et iga säästva kalapüügi partnerluslepingu valdkondliku toetuse komponendi raames elluviidava tegevuse suhtes kohaldatakse asjakohaseid teavitamis- ja nähtavusmeetmeid ning et sellega on võimalik saavutada lepingust saadavat kasu. Need meetmed määratakse kindlaks Mauritaania vastutusel ja ELi nõusolekul.
 52.Valdkondliku toetuse komponendi alla kuuluvate projektide ja tegevuste nähtavuse võib tagada muu hulgas järgmiselt:
 –avalik arvamus kavandatavate projektide ja tegevuste kohta;
 –tele- ja raadioreportaažid ning pressiteated, milles teatatakse projektide ja tegevuste lõpuleviimisest;
 –lõpetatud aruannete ja uuringute avalik levitamine;
 –ELi nähtavuse tähiste kasutamine;
 –ELi delegatsiooni töötajate osalemine Mauritaanias avamistel, konverentsidel ja muudel üritustel;
 –ELi suursaadiku osalemine ametlikel avatseremooniatel;
 –Mauritaania ja ELi esindajate ühismissioonid projektide ja tegevuste elluviimiseks kohapeal;
 53.projektide ja tegevuste lisamine MPEMi tegevusaruandesse;
 54.eelmiste protokollidega – eelkõige aastatel 2015–2021 kehtinud protokolliga – ning käesoleva protokolliga ette nähtud valdkondliku toetuse raames rahastatud meetmete nähtavuse tagamine ühiselt Mauritaania ja ELi poolt, mida vajaduse korral toetab oma tegevusega koordineerimisüksus.
 NÄIDIS
 IGA-AASTANE EDUARUANNE – projektide hetkeseis
 I.
 Aasta jooksul valdkondliku toetuse raames käivitatud projektid
 Protokolli aastal [N] algatati [X] projekti ja jätkati [Y] muud projekti vastavalt ühiskomitee [kuu/aasta] toimunud koosolekul vastu võetud otsustele. Meeldetuletuseks on allpool esitatud nende projektide kirjeldused, hetkeseisud ja oodatavad tulemused.
 Projekt 1
 Projekti kirjeldus
 Projekti edenemine
 Ülevaade varem projekti raames tehtud väljamaksetest ja projekti jaoks ette nähtud valdkondliku toetuse osamaksetest
 Ülevaade oodatud ajakohastatud majandustulemustest
 Projekt 2
 Projekti kirjeldus
 Projekti edenemine
 Ülevaade varem projekti raames tehtud väljamaksetest ja projekti jaoks ette nähtud valdkondliku toetuse osamaksetest
 Ülevaade oodatud ajakohastatud majandustulemustest
 Projekt N
 Projekti kirjeldus
 Projekti edenemine
 Ülevaade varem projekti raames tehtud väljamaksetest ja projekti jaoks ette nähtud valdkondliku toetuse osamaksetest
 Ülevaade oodatud ajakohastatud majandustulemustest
 II.
 Aasta N jooksul käivitatud projektide kokkuvõte
 Alljärgnevas kokkuvõtvas tabelis on esitatud jooksvaks aastaks kindlaks määratud näitajate saavutamise määr ja projektide rahavood, järgides järgmist vormingut:
 Projekt
 Projektile eraldatud kogusumma
 (eurodes)
 Aastal N kulukohustustega seotud summad (MRU)
 Aastas makstud summad (MRU)
 Seirenäitaja projekti kestuse ajaks
 Eesmärknäitaja aastaks N
 Saavutatud osakaal aastal N
 Projekt 1
 Projekt 2
 Projekt N
 Kokku
 III. Aasta N + 1 projektide tutvustus
 Järgmises tabelis on esitatud järgmisel aastal (aasta N + 1) rakendatavad meetmed:
 Projekt
 Projektile eraldatud kogusumma (eurodes)
 Aastal N + 1 võetavad meetmed
 Aastal N + 1 kuluv summa
 Projektile kuni aastani N juba eraldatud summad
 Seirenäitaja
 Meeldetuletus: aasta N – 1 näitaja saavutamise osakaal
 Eesmärknäitaja aastaks N + 1
 Projekt 1
 Projekt 2
 Projekt N
 Kokku
 3. LISA
 PÜÜGIKOORMUSE SEIRE MAURITAANIA MAJANDUSVÖÖNDIS
 NÄIDIS
 AASTAARUANNE
 4
 püügitegevuse kohta
 Mauritaania Islamivabariigi majandusvööndis
 [aruande esitamise kuupäev]
 1.SISSEJUHATUS
 Käesolev aruanne on koostatud protokolli artikli 4 kohaselt, et tagada püügikoormuse korrapärane seire Mauritaania püügipiirkonnas ja kontrollida Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni artiklis 62 määratletud ülejäägi muutumist pärast Mauritaania riiklike laevastike püügivõimsuse arvessevõtmist.
 2.AJAVAHEMIK
 Käesolev aruanne hõlmab järgmist aastast perioodi: 1. jaanuar 202x – 31. detsember 202y.
 3.KÕNEALUSEL AJAVAHEMIKUL MAJANDUSVÖÖNDIS TEGUTSEVAD LAEVAD
 Nende kalalaevade arv, millele on antud püügilitsentsid kalapüügiks Mauritaania majandusvööndis sellel perioodil, on esitatud järgmises tabelis:
 TABEL 1. Litsentside jaotumine püügikategooriate ja kavade kaupa
 Püügikategooria
 (1)
 Riiklik kava
 (2)
 Väliskava
 (3)
 Mauritaania lipu all sõitvate laevade arv
 Välisriigi lipu all sõitvate laevade arv
 Väikesemahuline kalapüük
 A
 E
 i
 Rannapüük
 B
 F
 j
 Süvamerepüük
 C
 G
 k
 Kokku
 d = a + b + c
 h = e + f + g
 l = i + j + k
 Mauritaania lipu all sõitvad laevad kokku
 D
 Välisriigi lipu all sõitvad laevad kokku
 m = h + l
 Majandusvööndis tegutsevad laevad kokku
 n = d + m
 (1)Kalandusseadustikku (code des pêches) käsitleva seaduse 017-2015 rakendusmääruse 2015-159 artikkel 13 või asendustekstid.
 (2)Kalandusseadustikku (code des pêches) käsitleva seaduse 017-2015 rakendusmääruse 2015-159 artikkel 26 või asendustekstid.
 (3)Kalandusseadustikku (code des pêches) käsitleva seaduse 017-2015 rakendusmääruse 2015-159 artikkel 27 või asendustekstid.
 4.LUBATUD KOGUPÜÜK
 Vastavalt protokolli artikli 4 lõikele 2 on Mauritaania õigusnormide
 5
 kohaselt kindlaksmääratud lubatud kogupüük esitatud järgmistes tabelites:
 Tabel 2. Lubatud kogupüügi (TAC) jaotamine (kokku ja kavade kaupa) püügikategooriate, kalavarude kategooriate ja kontsessiooni liikide kaupa
 Püügikategooria
 Varude kategooriad
 Kontsessioonide liigid
 Õiguste liik
 Lubatud kogupüük (TAC)
 Lubatud kogupüügi (TAC) jaotamine
 Kokku
 (t)
 riiklik kava
 (t)
 väliskava
 (t)
 Väikesemahuline kalapüük
 A1. Peajalgsed
 Peajalgsete väikesemahuline kalapüük
 Kollektiivkvoot
 A2. Vähilaadsed
 Vähilaadsete väikesemahuline kalapüük
 Kollektiivkvoot
 A3. Põhjakalad (põhjalähedased kalad)
 Põhjalähedaste liikide väikesemahuline kalapüük
 Kollektiivkvoot
 A4. Pelaagilised kalad
 Pelaagiliste liikide väikesemahuline kalapüük
 Kollektiivkvoot
 Rannapüük
 C1. Peajalgsed
 Peajalgsete rannapüük
 Individuaalne kvoot
 A2. Vähilaadsed
 Vähilaadsete rannapüük
 Individuaalne kvoot
 C3. Põhjakalad (põhjalähedased kalad)
 Põhjalähedane rannapüük
 Individuaalne kvoot
 A4. Pelaagilised kalad
 Pelaagilise rannapüügi segm. 1: alla 26 m pikkused seinerid
 Individuaalne kvoot
 Pelaagilise rannapüügi segm. 2: 26−40 m pikkused seinerid
 Pelaagilise rannapüügi segm. 3: 40−60 m pikkused pelaagilised seinerid ja traalerid
 Süvamerepüük
 H1. Pelaagilised
 Süvamere pelaagiline kalapüük
 Individuaalne kvoot
 H2. Tuun
 Tuunipüük süvameres
 Individuaalne kvoot
 H3. Peajalgsed
 Peajalgsete püük süvameres
 Individuaalne kvoot
 H4. Krevetid
 Krevetipüük süvameres
 Individuaalne kvoot
 H5. Merluus
 Merluusipüük süvameres
 Individuaalne kvoot
 H6. Muud põhjalähedased kalad peale merluusi
 Põhjalähedane süvamerepüük
 Individuaalne kvoot
 H7. Mauritaania langust
 Mauritaania langusti süvamerepüük
 Individuaalne kvoot
 H8. Süvakrabi
 Süvakrabi süvamerepüük
 Individuaalne kvoot
 H9. Muud molluskid
 Muude molluskite süvamerepüük
 Kollektiivne kvoot ja lubatud ühikute arv
 KOKKU
 TABEL 3. Lubatud kogupüügi jaotumine püügikategooriate ja kalavarukategooriate kaupa
 Varude kategooriad
 Alamkategooriad/kategooriad
 Väikesemahuline kalapüük
 Rannapüük
 Süvamerepüük
 Lubatud kogupüük kategooriate lõikes
 Peajalgsed
 Vähilaadsed
 Krevetid
 Mauritaania langust
 Süvakrabi
 Põhjalähedased kalad
 Merluus
 Muud põhjalähedased kalad peale merluusi
 Tuun
 Pelaagilised kalad
 Vetikad ja muud molluskid
 5.KALAPÜÜGILITSENTSID, MIS ON VÄLJA ANTUD MAURITAANIA MAJANDUSVÖÖNDIS RIIKLIKU KAVA ALUSEL TEGUTSEVATELE LAEVADELE
 Aruande selles osas esitatakse ja täpsustatakse andmed laevade kohta, mis tegutsevad riikliku kava alusel kalandusseadustikku käsitleva seaduse 017-2015 rakendusmääruse 2015-159 artikli 26 või selle asendustekstide tähenduses.
 Teave esitatakse iga asjaomase püügikategooria
 6
 kohta, viidates tabelites 1, 2 ja 3 esitatud andmetele. See teave hõlmab iga kategooria puhul järgmist:
 (a)Selle kategooria varude kasutamise õigusraamistik;
 (b)riikliku kava alusel laevadele välja antud kalapüügilitsentsid: arv, hõlmatud ajavahemikud (aasta-/poolaasta-/kvartalilitsentsid), igal perioodil antud litsentside arv, vastavad lipud;
 (c)iga kategooria puhul kasutatud litsentsi näidise koopia;
 (d)lubatud püügivahendite liigid;
 (e)lubatud kogupüük (TAC): arv ja individuaalsed lubatud kogupüügid, individuaalsete lubatud kogupüükide aastasumma;
 (f)majandamismeetmed, mille Mauritaania on võtnud ja ellu viinud;
 (g)tehniline korraldus (säilitamine, sisustamine, haldamine);
 (h)nende laevade Mauritaania püügipiirkonnale juurdepääsu rahaline kord (püügilitsentsi saamise kulud, tasud ja muud lõivud);
 (i)kohustuslikud aruandlus-, seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed.
 6.KALANDUSLEPINGUD VÕI -KONVENTSIOONID VÄLISRIIKIDE LAEVADE JUURDEPÄÄSUKS MAURITAANIA MAJANDUSVÖÖNDILE
 Aruande selles osas esitatakse ja täpsustatakse andmed laevade kohta, mis tegutsevad välisriigi kava alusel kalandusseadustikku käsitleva seaduse 017-2015 rakendusmääruse 2015-159 artikli 27 või selle asendustekstide tähenduses.
 Vastavalt protokolli artikli 4 lõikele 5 avaldatakse Mauritaania Islamivabariigi sõlmitud (avalik-õiguslikud või eraõiguslikud) lepingud, mis võimaldavad välisriikide laevadel ajavahemikul [1. jaanuar 202X − 31. detsember 202Y] pääseda tema majandusvööndisse, MPRHi veebisaidil järgmisel aadressil: [lisada link ja ajakohastamise kuupäev].
 Teave esitatakse iga asjaomase püügikategooria kohta, viidates tabelites 1, 2 ja 3 esitatud andmetele.
 Need on järgmised lepingud/konventsioonid:
 [loetleda kõik sõlmitud/kehtivad lepingud, sealhulgas iga lepingu või kokkuleppe kohta järgmine teave:]
 (a)lepingu või konventsiooni pealkiri, riikide või muude kokkuleppes osalevate üksuste nimetused;
 (b)lepinguga hõlmatud ajavahemik(ud);
 (c)laevade arv ja lubatud püügivahendite liigid püügikategooriate kaupa (väikesemahuline kalapüük, rannapüük, süvamerepüük) ning püügilitsentside andmise sagedus;
 (d)liigid või populatsioonid, mida on lubatud püüda, sh kohaldatavad püügi piirnormid;
 (e)kohustuslikud aruandlus-, seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed;
 (f)tehniline ja finantskord;
 (g)kirjaliku lepingu koopia;
 (h)iga kategooria puhul kasutatud litsentsi näidise koopia.
 7.MAJANDUSVÖÖNDIS PÜÜTUD SAAK
 Aruande selles osas on esitatud ja täpsustatud kõikide Mauritaania majandusvööndis (mõlema kava alusel) tegutsevate laevade püügiandmeid.
 Teave on esitatud järgmistes tabelites, viidates protokolliga kehtestatud püügikategooriatele. Protokolliga hõlmamata püügikategooriate kohta võib lisada täiendavaid tabeleid.
 Sellise teabe võib saata ühisele teaduskomiteele vastavalt protokolli artikli 4 lõikele 6.
 Kategooria 1: koorikloomad
 Üldine teave püügi intensiivsuse kohta
 Riiklik kava
 Väliskava
 KOKKU
 laevade arv
 kogumahutavus (GT)
 koguvõimsus (kW)
 laevade arv
 kogumahutavus (GT)
 koguvõimsus (kW)
 laevade arv
 kogumahutavus (GT)
 koguvõimsus (kW)
 väikesemahuline kalapüük
 rannapüük
 süvamerepüük
 KOKKU
 Püügikoormus (väljendatuna püügipäevades) ELi laevastike ja kõigi muude püügikategooria 1 puhul määratletud püügitegevusega tegelevate laevastike puhul
 Riiklik kava
 Väliskava
 KOKKU
 püügipäevade arv
 püügipäevade arv (EL)
 püügipäevade arv (muu)
 püügipäevade arv (kokku välisriigid)
 väikesemahuline kalapüük
 rannapüük
 süvamerepüük
 KOKKU
 Saak (väljendatuna tonnides) püügikategooria 1 puhul määratletud püügitegevusega tegelevate ELi laevastike ja kõigi muude laevastike puhul
 Riiklik kava
 Väliskava
 KOKKU
 Tonni
 tonni (EL)
 tonni (muu)
 tonni (kokku välisriigid)
 LIIGID
 Roosa süvahännak (Parapenaeus longirostris)
 Viburhännakud (Penaeus spp.)
 Punavööt-aristiid (Aristeus varidens)
 Süvamere punakrabi (Chaceon maritae)
 Muud vähilaadsed
 Muu
 KOKKU
 Catch per unit of effort (CPUE, väljendatuna kilogrammides püügipäeva kohta) püügikategooria 1 puhul määratletud püügitegevusega tegelevate ELi laevastike ja kõigi muude laevastike puhul
 Riiklik kava
 Väliskava
 CPUE
 Riiklik CPUE
 CPUE (EL)
 CPUE (muu)
 CPUE (välisriigid)
 CPUE = saak (kg) päevas
 [KASUTAGE KÄESOLEVAT NÄIDIST KA PROTOKOLLI KÕIGI MUUDE PÜÜGIKATEGOORIATE PUHUL]
 1. LIIDE
 MAURITAANIA PÜÜGIPIIRKONNA PIIRID
 Punktid
 Koordinaadid
 0
 20°46,0
 N 17°03,0W
 1
 20°46,0
 N 20°36,4W
 2
 20°18,0N
 20°34,2
 W
 3
 19°49,3N
 20°27,92W
 4
 19°20,0
 N
 20°13,9
 W
 5
 19°01,0
 N
 20°06,7
 W
 6
 18°44,2
 N
 20°00,0
 W
 7
 18°34,9
 N
 19°56,0
 W
 8
 18°28,8
 N
 19°53,8
 W
 9
 18°24,0
 N
 19°51,5
 W
 10
 18°18,8
 N
 19°49,0
 W
 11
 18°13,4
 N
 19°47,0
 W
 12
 18°07,8
 N
 19°44,2
 W
 13
 18°02,5
 N
 19°42,1
 W
 14
 17°53,3
 N
 19°38,0
 W
 15
 17°44,1
 N
 19°38,0
 W
 16
 17°31,9
 N
 19°38,0
 W
 17
 17°26,8
 N
 19°37,9
 W
 18
 17°06,0
 N
 19°36,8
 W
 19
 17°00,0
 N
 19°32,1
 W
 20
 16°38,0
 N
 19°33,2
 W
 21
 16°28,5
 N
 19°32,5
 W
 22
 16°17,0
 N
 19°32,5
 W
 23
 16°04,0
 N
 19°33,5
 W
 24
 16°04,0
 N
 16°30,6
 W
 2. LIIDE
 TEABELEHED
 PÜÜGIKATEGOORIA 1:
 VÄHILAADSETE (V.A LANGUSTID) PÜÜDMISEKS ETTE NÄHTUD LAEVAD
 1.Püügipiirkond
 Kalapüük on lubatud lääne pool joonest, mis on määratletud järgmiselt:
 Punktid
 Koordinaadid
 1
 20°46,30 N
 17°03,00 W
 2
 20°40,00 N
 17°08,30 W
 3
 20°10,12 N
 17°16,12 W
 4
 19°35,24 N
 16°51,00 W
 5
 19°19,12 N
 16°45,36 W
 6
 19°19,12 N
 16°41,24 W
 7
 19°00,00 N 16°22,00 W
 8
 18°55,00 N
 16°21,00 W
 9
 18°45,00 N
 16°19,00 W
 10
 18°35,00 N
 16°16,00 W
 11
 18°27,00 N
 16°13,00 W
 12
 17°59,00 N
 16°11,00 W
 13
 17°50,00 N
 16°11,00 W
 14
 17°50,00 N
 16°08,00 W
 15
 17°41,00 N
 16°09,00 W
 16
 17°33,00 N
 16°10,00 W
 17
 17°12,00 N
 16°18,00 W
 18
 17°02,00 N
 16°23,00 W
 19
 16°58,00 N
 16°24,00 W
 20
 16°54,00 N
 16°27,00 W
 21
 16°38,00 N
 16°32,00 W
 22
 16°26,00 N
 16°34,00 W
 23
 16°20,00 N 16°37,00 W
 24
 16°16,00 N 16°37,00 W
 25
 16°04,00 N 16°36,00 W
 Ühiskomitee võib lubada protokolli artiklis 10 sätestatud teaduskampaaniaid, et hinnata püügipiirkonna sobivust.
 2.Lubatud püügivahendid
 Kreveti põhjatraalnoot, sh ketipöörlejaga seade, ja teised selektiivsed seadmed.
 Ketipöörleja on krevetipüügi parraspoomtraaleri varustuse lahutamatu osa. Seade koosneb kuni 12 mm läbimõõduga lülide pikast ühtsest ahelast ja see on kinnitatud enne raskusselist traallaudade külge.
 Selektiivsete vahendite kasutamise kohustus kehtestatakse ühiskomitee otsusega, mis põhineb teaduslikul, tehnilisel ja majanduslikul ühishindamisel.
 Kahekordne traalipära on keelatud.
 Kahekordsest lõngast traalipära on keelatud.
 Kaitsepõlled on lubatud.
 Lubatud väikseim võrgusilma suurus: 50 mm
 3.Sihtliikide alammõõdud
 Süvamerekrevettide alammõõtu tuleb mõõta nokise tipust kuni otslüli lõpuni. Nokis ehk otsaork on pearindmikukilbi esiosa keskel asuva seljakilbi pikendus.
 Süvamerekrevetid: roosa süvahännak (Parapenaeus longirostris – FAO kood: DPS) – 6 cm
 Rannikukrevetilised: viburhännak (Penaeus notialis – FAO kood: SOP) ja karamot-viburhännak (Penaeus kerathurus – FAO kood: TGS)
 – kuni 200 isendit/kg
 Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu.
 4.Kaaspüük
 Lubatud
 Keelatud
 ·15 % kala, millest 2 % tuleb üle anda loonustasuna
 ·10 % krabid
 ·8 % peajalgsed
 ·Langustid
 ·
 Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra.
 5.Kalapüügivõimalused ja tasud
 Perioodilisus
 Kvartalilitsentsid: aastane lubatud kogupüük
 Lubatud kogupüük (eluskaalu tonnides)
 5 000 t aastas (vähilaadsed, v.a homaar)
 Laevade arv
 Samaaegselt tohib kala püüda 15 laeva.
 Tasu ja ettemaks
 450 eurot/t
 Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse sihtliigi tegelikku püüki sellel ajavahemikul.
 Litsentsi andmise tingimuseks on 1 500 euro suurune ettemaks laeva kohta, mis makstakse litsentsi iga kolmekuulise kehtivusperioodi alguses. See arvatakse maha esimese lõigu kohaselt arvutatud summast.
 6.Muud märkused
 Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.
 Bioloogilise taastumise aeg: kalalaevad peavad järgima kõiki bioloogilise taastumise aegu, mille osakond on lubatud püügipiirkonnas parimate teaduslike arvamuste põhjal kehtestanud, ja katkestama igasuguse püügitegevuse. Sellega seoses teavitab Mauritaania vastavalt käesoleva lepingu artikli 6 lõikele 4 liitu eelnevalt kõikidest oma õigusaktide muudatustest, mis võivad mõjutada liidu laevade tegevust. Erandina käesoleva lepingu artikli 6 lõikest 5 on bioloogilise taastumise otsus liidu laevade suhtes täitmisele pööratav alates 30. päevast pärast seda, kui liidu ametiasutused on saanud Mauritaanialt teate, välja arvatud erandlikel asjaoludel, kui seda tähtaega ei kohaldata.
 7.Teadusvaatlejad
 Võttes arvesse püügireiside pikka kestust (45−60 päeva), peavad vaatlejad tegema ühe reisi kvartalis, st neli reisi aastas.
 PÜÜGIKATEGOORIA 2:
 SENEGALI MERLUUSI PÜÜGI TRAALERID (MITTE KÜLMUTUSTRAALERID) JA PÕHJAÕNGEJADALAEVAD
 1.Püügipiirkond
 Kalapüük on lubatud lääne pool joonest, mis on määratletud järgmiselt:
 Punktid
 Koordinaadid
 1
 20°46,3N 17°03,0W
 2
 20°36,0N 17°11,0W
 3
 20°36,0N
 17°36,0W
 4
 20°03,0N 17°36,0W
 5
 19°45,7N 17°03,0W
 6
 19°29,0N 16°51,5W
 7
 19°15,6N 16°51,5W
 8
 19°15,6N 16°49,6W
 9
 19°08,0
 N
 16°45,0
 W
 10
 19°06,0
 N
 16°44,0
 W
 11
 19°05,0N
 16°43,0
 W
 12
 18°54,0
 N
 16°31,0
 W
 13
 18°41,0
 N
 16°27,8
 W
 14
 18°34,0
 N
 16°26,0
 W
 15
 18°12,0
 N
 16°21,0
 W
 16
 17°59,0
 N
 16°21,0
 W
 17
 17°50,0
 N 16°21,0
 W
 18
 17°50,0
 N
 16°14,0
 W
 19
 17°44,0
 N
 16°15,0
 W
 20
 17°37,0
 N
 16°16,0
 W
 21
 17°02,0
 N
 16°29,0
 W
 22
 16°37,0
 N
 16°39,0
 W
 23
 16°30,0
 N
 16°40,0
 W
 24
 16°20,0
 N
 16°43,0
 W
 25
 16°04,0N
 16°43,0
 W
 Ühiskomitee võib lubada protokolli artiklis 10 sätestatud teaduskampaaniaid, et hinnata püügipiirkonna sobivust.
 2.Lubatud püügivahendid
 Põhjaõngejada
 Merluusi püügi põhjatraal
 Kahekordne traalipära on keelatud.
 Kahekordsest lõngast traalipära on keelatud.
 Väikseim lubatud võrgusilma suurus: 70 mm (traal)
 3.Sihtliikide alammõõdud
 Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus) (vt 5. liide).
 Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu.
 4.Kaaspüük
 Lubatud
 Keelatud
 ·Traalerid: 25 % kala ja 5 % vähilaadseid
 ·
 ·Õngejadalaevad: 50 % kala
 ·
 Peajalgsed (muud kui Ommastrephidae sugukonda kuuluvad peajalgsed, näiteks ebakalmaarid Todarodes sagittatus – FAO kood: SQE, ja Todaropsis eblanae – FAO kood: TDQ).
 Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra.
 5.Kalapüügivõimalused ja tasud
 Perioodilisus
 Kvartalilitsentsid: aastane lubatud kogupüük
 Lubatud kogupüük (tonnides)
 6 000 t/aastas senegali merluusi (peamine sihtliik) Merluccius senegalensis (FAO kood: HKM) ja Merluccius polli (FAO kood: HKB)
 Laevade arv
 Samaaegselt tohib kala püüda neli laeva.
 Tasu ja ettemaks
 100 eurot/t
 Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse sihtliigi tegelikku püüki sellel ajavahemikul.
 Litsentsi andmise tingimuseks on 1 000 euro suurune ettemaks laeva kohta, mis makstakse litsentsi iga kolmekuulise kehtivusperioodi alguses. See arvatakse maha esimese lõigu kohaselt arvutatud summast.
 6.Muud märkused
 Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.
 Pardal saadud kalaõli võib pardal hoida ning selle vajaduse korral lossida ja turustada.
 Bioloogilise taastumise aeg: kalalaevad peavad järgima kõiki bioloogilise taastumise aegu, mille osakond on lubatud püügipiirkonnas parimate teaduslike arvamuste põhjal kehtestanud, ja katkestama igasuguse püügitegevuse. Sellega seoses teavitab Mauritaania vastavalt käesoleva lepingu artikli 6 lõikele 4 liitu eelnevalt kõikidest oma õigusaktide muudatustest, mis võivad mõjutada liidu laevade tegevust. Erandina käesoleva lepingu artikli 6 lõikest 5 on bioloogilise taastumise otsus liidu laevade suhtes täitmisele pööratav alates 30. päevast pärast seda, kui liidu ametiasutused on saanud Mauritaanialt teate, välja arvatud erandlikel asjaoludel, kui seda tähtaega ei kohaldata.
 7.Teadusvaatlejad
 Kogu aastase tsükli (jaanuar−detsember) katmiseks tuleb teha üks reis (tavaliselt kuus päeva) kuus.
 Vaatluste sagedus sõltub reisi liigist:
 püügireiside kestus on tavaliselt kuus päeva, sest kala turustatakse värskelt. Aastase tsükli (jaanuar−detsember) katmiseks on soovitatav teha üks reis kuus.
 PÜÜGIKATEGOORIA 2a:
 SENEGALI MERLUUSI PÜÜGI TRAALERID (KÜLMUTUSTRAALERID)
 1.Püügipiirkond
 Kalapüük on lubatud lääne pool joonest, mis on määratletud järgmiselt:
 Punktid
 Koordinaadid
 1
 20°46,3N 17°03,0W
 2
 20°36,0N 17°11,0W
 3
 20°36,0N
 17°36,0W
 4
 20°03,0N 17°36,0W
 5
 19°45,7N 17°03,0W
 6
 19°29,0N 16°51,5W
 7
 19°15,6N 16°51,5W
 8
 19°15,6N 16°49,6W
 9
 19°08,0
 N
 16°45,0
 W
 10
 19°06,0
 N
 16°44,0
 W
 11
 19°05,0N
 16°43,0
 W
 12
 18°54,0
 N
 16°31,0
 W
 13
 18°41,0
 N
 16°27,8
 W
 14
 18°34,0
 N
 16°26,0
 W
 15
 18°12,0
 N
 16°21,0
 W
 16
 17°59,0
 N
 16°21,0
 W
 17
 17°50,0N 16°21,0W
 18
 17°50,0
 N
 16°14,0
 W
 19
 17°44,0
 N
 16°15,0
 W
 20
 17°37,0
 N
 16°16,0
 W
 21
 17°02,0
 N
 16°29,0
 W
 22
 16°37,0
 N
 16°39,0
 W
 23
 16°30,0
 N
 16°40,0
 W
 24
 16°20,0
 N
 16°43,0
 W
 25
 16°04,0N
 16°43,0
 W
 Ühiskomitee võib lubada protokolli artiklis 10 sätestatud teaduskampaaniaid, et hinnata püügipiirkonna sobivust.
 2.Lubatud püügivahendid
 –Merluusi püügi põhjatraal
 –Kahekordne traalipära on keelatud.
 –Kahekordsest lõngast traalipära on keelatud.
 –Lubatud väikseim võrgusilma suurus: 70 mm (traal)
 3.Sihtliikide alammõõdud
 Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus) (vt 5. liide).
 Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu.
 4.Kaaspüük
 Lubatud
 Keelatud
 25 % põhjalähedased kalad (muud kui senegali merluus)
 Kaheksajalad (Octopus vulgaris – FAO kood: OCC), peajalgsed (muud kui sugukonda Ommastrephidae kuuluvad peajalgsed, näiteks ebakalmaarid Todarodes sagittatus – FAO kood: SQE, ja Todaropsis eblanae – FAO kood: TDQ), ja vähilaadsed.
 Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra.
 5.Kalapüügivõimalused ja tasud
 Perioodilisus
 Kvartalilitsentsid: aastane lubatud kogupüük
 Lubatud kogupüük (eluskaalu tonnides)
 3 500 t/aastas
 senegali merluus (Merluccius senegalensis – FAO kood: HKM) ja Merluccius polli (FAO kood: HKB)
 1 450 t/aastas
 600 t/aastas
 kalmaar (teisene sihtliik)
 seepia (teisene sihtliik)
 Laevade arv
 Samaaegselt tohib kala püüda kuus laeva.
 Tasu
 100 eurot tonni kohta senegali merluusi püügi eest
 575 eurot tonni kohta kalmaari püügi eest
 250 eurot tonni kohta seepia püügi eest
 90 eurot tonni kohta kaaspüügi eest
 Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse sihtliigi tegelikku püüki sellel ajavahemikul.
 Litsentsi andmise tingimuseks on 1 000 euro suurune ettemaks laeva kohta, mis makstakse litsentsi iga kolmekuulise kehtivusperioodi alguses. See arvatakse maha esimese lõigu kohaselt arvutatud summast.
 6.Teadusvaatlejad – kategooria 2a – külmutuslaevad
 Kuna külmutuslaevade püügireisid on pikemad (25−35 päeva), peavad vaatlejad tegema ühe reisi kvartalis, st neli reisi aastas, et katta kogu aastatsükkel.
 7.Muud märkused
 Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.
 Pardal saadud kalaõli võib pardal hoida ning selle vajaduse korral lossida ja turustada.
 Bioloogilise taastumise aeg: kalalaevad peavad järgima kõiki bioloogilise taastumise aegu, mille osakond on lubatud püügipiirkonnas parimate teaduslike arvamuste põhjal kehtestanud, ja katkestama igasuguse püügitegevuse. Sellega seoses teavitab Mauritaania vastavalt käesoleva lepingu artikli 6 lõikele 4 liitu eelnevalt kõikidest oma õigusaktide muudatustest, mis võivad mõjutada liidu laevade tegevust. Erandina käesoleva lepingu artikli 6 lõikest 5 on bioloogilise taastumise otsus liidu laevade suhtes täitmisele pööratav alates 30. päevast pärast seda, kui liidu ametiasutused on saanud Mauritaanialt teate, välja arvatud erandlikel asjaoludel, kui seda tähtaega ei kohaldata.
 PÜÜGIKATEGOORIA 3:
 PÕHJALÄHEDASTE LIIKIDE (V.A SENEGALI MERLUUS) PÜÜGIKS ETTENÄHTUD LAEVAD
 MUU PÜÜGIVAHENDIGA KUI TRAALNOOT
 1.Püügipiirkond
 Kalapüük on lubatud lääne pool joonest, mis on määratletud järgmiselt:
 Punktid
 Koordinaadid
 1
 20°46,0
 N 17°06,0W
 2
 19°48,5N
 16°45,0
 W
 3
 19°21,0N
 16°45,0W
 4
 19°15,0
 N
 16°31,0W
 5
 19°13,2
 N
 16°30,0
 W
 6
 19°10,5
 N
 16°26,0
 W
 7
 19°09,0
 N
 16°33,5
 W
 8
 18°46,0
 N
 16°12,8
 W
 9
 18°37,4
 N
 16°10,7
 W
 10
 18°34,0
 N
 16°10,0
 W
 11
 18°27,0
 N
 16°07,0
 W
 12
 17°59,0N
 16°05,0W
 13
 17°57,8
 N
 16°04,0
 W
 14
 17°46,0
 N
 16°06,0
 W
 15
 17°33,0
 N
 16°08,0
 W
 16
 17°12,0
 N
 16°15,0
 W
 17
 16°39,0
 N
 16°29,0
 W
 18
 16°18,0
 N
 16°34,0
 W
 19
 16°16,0
 N
 16°34,0
 W
 20
 16°13,0
 N
 16°34,0
 W
 21
 16°04,0
 N
 16°33,0
 W
 Ühiskomitee võib lubada protokolli artiklis 10 sätestatud teaduskampaaniaid, et hinnata püügipiirkonna sobivust.
 2.Lubatud püügivahendid
 Õngejada
 Vainakkevõrk suurima sügavusega 7 m ja suurima pikkusega 100 m. Polüamiidfilamentmono on keelatud.
 Ridvata õng
 Mõrrad
 Noot elussööda püügiks
 Lubatud väikseim võrgusilma suurus:
 120 mm nakkevõrgu puhul
 20 mm elussöödaga püügi võrgu puhul
 3.Sihtliikide alammõõdud
 Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus) (vt 5. liide).
 Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada teadusliku arvamuse põhjal alammõõdu.
 4.Kaaspüük
 Lubatud
 Keelatud
 10 % lubatud sihtliigist või sihtliikide rühmast (väljendatuna eluskaalus)
 Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra.
 5.Kalapüügivõimalused ja tasud
 Perioodilisus
 Kvartalilitsentsid: aastane lubatud kogupüük
 Lubatud kogupüük (tonnides)
 3 000 t/aastas
 Laevade arv
 Samaaegselt tohib kala püüda kuus laeva.
 Tasu
 105 eurot/t
 Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse sihtliigi tegelikku püüki sellel ajavahemikul.
 Litsentsi andmise tingimuseks on 1 000 euro suurune ettemaks laeva kohta, mis makstakse litsentsi iga kolmekuulise kehtivusperioodi alguses. See arvatakse maha esimese lõigu kohaselt arvutatud summast.
 6.Muud märkused
 Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.
 Nootade kasutamine on lubatud ainult õngejadas ja mõrrapüügil kasutatava elussööda püüdmisel.
 Mõrdade kasutamine on lubatud kõige rohkem seitsmel laeval, millest igaühe mahutavus on alla 135 GT.
 Bioloogilise taastumise aeg: kalalaevad peavad järgima kõiki bioloogilise taastumise aegu, mille osakond on lubatud püügipiirkonnas parimate teaduslike arvamuste põhjal kehtestanud, ja katkestama igasuguse püügitegevuse. Sellega seoses teavitab Mauritaania vastavalt käesoleva lepingu artikli 6 lõikele 4 liitu eelnevalt kõikidest oma õigusaktide muudatustest, mis võivad mõjutada liidu laevade tegevust. Erandina käesoleva lepingu artikli 6 lõikest 5 on bioloogilise taastumise otsus liidu laevade suhtes täitmisele pööratav alates 30. päevast pärast seda, kui liidu ametiasutused on saanud Mauritaanialt teate, välja arvatud erandlikel asjaoludel, kui seda tähtaega ei kohaldata.
 7.Teadusvaatlejad, püügikategooria 3
 Vastavalt ühise teaduskomitee 2019. aasta teaduslikule arvamusele tuleks andmete kogumist kogu Mauritaania majandusvööndis toimuva põhjalähedaste kalade püügi kohta tõhustada järgmiselt:
 Teadusvaatlejate ELi õngejadalaevade pardale võtmine
 Andmete kogumine atlandi merilatika kohta (Brama brama – FAO kood: POA)
 Võtta arvesse väikesemahulise püügi põhjalähedasi kalavarusid.
 Vette tagasi laskmise ja kaaspüügi kirjeldus
 Teaduslikud vaatlused on vajalikud kalapüügi jälgimiseks, eelkõige järgmise väljaselgitamiseks:
 saagi jagunemine liikide ja püügivahendite kaupa;
 kalurite lossitud liikide suurusstruktuurid;
 vette tagasi laskmise ja kaaspüügi kirjeldus.
 Seda silmas pidades peaksid vaatlejad tegema ühe reisi kvartalis.
 PÜÜGIKATEGOORIA 4: TUUNIPÜÜGISEINERID
 1.Püügipiirkond
 Kalapüük on lubatud lääne pool joonest, mis on määratletud järgmiselt:
 Punktid
 Koordinaadid
 1
 20°46,0
 N 17°35,0W
 2
 19°21,0N
 17°03,0
 W
 3
 19°07,0N
 16°58,5W
 4
 18°52,0
 N
 16°45,0W
 5
 18°42,0
 N
 16°41,0
 W
 6
 18°35,0
 N
 16°39,0
 W
 7
 18°26,0
 N
 16°37,0
 W
 8
 18°22,5
 N
 16°36,0W
 9
 17°59,0
 N
 16°33,0W
 10
 17°46,0
 N
 16°33,0
 W
 11
 17°36,0
 N
 16°36,0
 W
 12
 17°15,0
 N
 16°45,0
 W
 13
 16°52,0
 N
 16°54,0
 W
 14
 16°38,5
 N
 16°57,0
 W
 15
 16°30,5N
 16°58,5
 W
 16
 16°23,0
 N
 17°02,0
 W
 17
 16°11,0
 N
 17°02,0W
 18
 16°04,0
 N
 17°02,0W
 2.Lubatud püügivahendid
 Noot
 3.Sihtliikide alammõõdud
 Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus).
 Liikide puhul, mis ei ole nimetatud 5. liites, võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu.
 4.Kaaspüük
 Lubatud
 Keelatud
 –
 Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) asjaomaste soovituste kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus, FAO kood: BSK), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias, FAO kood: WSH), hariliku liivhai (Carcharias taurus, FAO kood: CCT) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus, FAO kood: GAG) püük keelatud.
 Eespool ICCATi poolt nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra.
 5.Kalapüügivõimalused ja tasud
 Võrdluskogus
 14 000 tonni väga pika rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi puhul
 Lubatud laevade arv
 29 tuunipüügiseinerit
 Iga-aastane kindlasummaline tasu
 1 750 eurot tuunipüügiseineri kohta
 Püügi põhjal arvutatav osa
 75 eurot tonni kohta esimesel, teisel ja kolmandal aastal, 80 eurot tonni kohta neljandal ja viiendal aastal.
 Abilaevad
 Abilaevade loatasu: 3 500 eurot laeva kohta aastas
 6.Muud märkused
 Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.
 Kohaldatakse ICCATi soovitusi haide ja peibutuspüügivahendite kohta.
 PÜÜGIKATEGOORIA 5:
 RITVÕNGEDEGA TUUNIPÜÜGILAEVAD JA TRIIVÕNGELAEVAD
 1.Püügipiirkond
 Triivõngelaevad
 Kalapüük on lubatud lääne pool joonest, mis on määratletud järgmiselt:
 Punktid
 Koordinaadid
 1
 20°46,0
 N 17°35,0W
 2
 19°21,0N
 17°03,0
 W
 3
 19°07,0N
 16°58,5W
 4
 18°52,0
 N
 16°45,0W
 5
 18°42,0
 N
 16°41,0
 W
 6
 18°35,0
 N
 16°39,0
 W
 7
 18°26,0
 N
 16°37,0
 W
 8
 18°22,5
 N
 16°36,0W
 9
 17°59,0
 N
 16°33,0W
 10
 17°46,0
 N
 16°33,0
 W
 11
 17°36,0
 N
 16°36,0
 W
 12
 17°15,0
 N
 16°45,0
 W
 13
 16°52,0
 N
 16°54,0
 W
 14
 16°38,5
 N
 16°57,0
 W
 15
 16°30,5N
 16°58,5
 W
 16
 16°23,0
 N
 17°02,0
 W
 17
 16°11,0
 N
 17°02,0W
 18
 16°04,0
 N
 17°02,0W
 Ritvõngedega tuunipüügilaevad
 Kalapüük on lubatud lääne pool joonest, mis on määratletud järgmiselt:
 Punktid
 Koordinaadid
 1
 20°46,0
 N 17°18,0W
 2
 19°21,0N
 16°47,0
 W
 3
 19°21,0N
 16°44,0W
 4
 19°10,0
 N
 16°40,0W
 5
 18°58,0
 N
 16°26,0
 W
 6
 18°43,0
 N
 16°22,0
 W
 7
 18°36,0
 N
 16°20,5W
 8
 18°18,0N
 16°15,0W
 9
 18°02,5
 N
 16°14,0W
 10
 17°34,0
 N
 16°17,5
 W
 11
 16°56,0
 N
 16°33,0
 W
 12
 16°22,0
 N
 16°43,0
 W
 13
 16°04,0
 N
 16°43,0
 W
 Püük elussöödaga
 Kalapüük on lubatud lääne pool joonest, mis on määratletud järgmiselt:
 Punktid
 Koordinaadid
 1
 20°46,0
 N 17°06,0W
 2
 19°48,5N
 16°45,0
 W
 3
 19°21,0N
 16°45,0W
 4
 19°15,0
 N
 16°31,0W
 5
 19°13,2
 N
 16°30,0
 W
 6
 19°10,5
 N
 16°26,0
 W
 7
 19°09,0
 N
 16°33,5
 W
 8
 18°46,0
 N
 16°12,8
 W
 9
 18°37,4
 N
 16°10,7
 W
 10
 18°34,0
 N
 16°10,0
 W
 11
 18°27,0
 N
 16°07,0
 W
 12
 17°59,0N
 16°05,0W
 13
 17°57,8
 N
 16°04,0
 W
 14
 17°46,0
 N
 16°06,0
 W
 15
 17°33,0
 N
 16°08,0
 W
 16
 17°12,0
 N
 16°15,0
 W
 17
 16°39,0
 N
 16°29,0
 W
 18
 16°18,0
 N
 16°34,0
 W
 19
 16°16,0
 N
 16°34,0
 W
 20
 16°13,0
 N
 16°34,0
 W
 21
 16°04,0
 N
 16°33,0
 W
 2.Lubatud püügivahendid
 Ritvõngedega tuunipüügilaevad: ritvõngejada ja traalnoot (elussöödaga püügil)
 Triivõngelaevad: triivõngejada
 3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 16 mm (püük elussöödaga)
 4.Sihtliikide alammõõdud
 Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus) (vt 5. liide).
 Liikide puhul, mis ei ole nimetatud 5. liites, võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu.
 5.Kaaspüük
 Lubatud
 Keelatud
 –
 (0)Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) asjaomaste soovituste kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus, FAO kood: BSK), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias, FAO kood: WSH), hariliku liivhai (Carcharias taurus, FAO kood: CCT) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus, FAO kood: GAG) püük keelatud.
 Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra.
 6.Kalapüügivõimalused ja tasud
 Võrdluskogus
 7 000 tonni väga pika rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi puhul
 Lubatud laevade arv
 15 ritvõngedega tuunipüügilaeva või õngejadalaeva
 Iga-aastane kindlasummaline tasu
 ·2 500 eurot ritvõngedega tuunipüügilaeva kohta ja
 ·3 500 eurot triivõngelaeva kohta.
 Püügi põhjal arvutatav osa
 75 eurot tonni kohta esimesel, teisel ja kolmandal aastal, 80 eurot tonni kohta neljandal ja viiendal aastal.
 7.Muud märkused
 Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.
 Püük elussöödaga
 Elussöödaga püük on piiratud ühiskomitee poolt kindlaks määratud päevade arvuga kuus. Püügitegevuse alustamisest ja lõpetamisest tuleb teatada Mauritaania rannikuvalvele.
 Lepinguosalised lepivad kokku praktilised tingimused, mis võimaldavad selle püügikategooria puhul püüda või koguda nende laevade tegevuseks vajalikku elussööta. Juhul kui need tegevused toimuvad tundlikes piirkondades või ebatavaliste vahenditega, määratakse tingimused kindlaks Mauritaania okeanograafia- ja kalandusuuringute instituudi soovituste alusel ja kooskõlas Mauritaania rannikuvalvega.
 PÜÜGIKATEGOORIA 6:
 PELAAGILISI TRAALNOOTASID KASUTAVAD KÜLMUTUSTRAALERID
 1.Püügipiirkond
 I.Alates käesoleva protokolli kohaldamise esimesest päevast kuni selle vastuvõtmiseni Mauritaania poolt ja liidu teavitamiseni käesoleva protokolli artikli 9 lõikes 9 osutatud väikeste pelaagiliste liikide majandamise kavast on lubatud kalapüük lääne pool joonest, mis on määratletud järgmiselt:
 a) põhja pool laiuskraadi 19°00′00′′ N: järgmisi punkte ühendav joon:
 20°46,00N
 17°13,00W
 20°36,00N
 17°17,00W
 20°36,00N
 17°30,00W
 20°21,50N 17°30,00W
 20°10,00N
 17°35,00W
 20°00,00N
 17°30,00W
 19°45,00N
 17°05,00W
 19°00,00N
 16°34,50W
 19°00,00N
 16°39,50W
 b) lõuna pool laiuskraadi 19°00′00′′ N kuni laiuskraadini 17°30′ N, 20 meremiili kaugusel madalaima veetaseme märgist;
 c) lõuna pool laiuskraadi 17°30′ N: järgmisi punkte ühendav joon:
 17°30,00N 16°17,00W
 17°12,00N 16°23,00W
 16°36,00N 16°42,00W
 16°13,00N 16°40,00W
 16°04,00N 16°41,00W
 Piirkondades, mida arvestatakse madalaima veetaseme märgist, võib ühiskomitee asendada piirkondi piiritlevad jooned geograafiliste koordinaatidega.
 II.Pärast seda, kui Mauritaania on käesoleva protokolli artikli 9 lõikes 9 osutatud väikeste pelaagiliste liikide majandamise kava vastu võtnud ja sellest liidule teatanud, asub püügipiirkond järgmisi punkte ühendavast joonest lääne pool.
 Punktid
 Koordinaadid
 1
 20°46,00N
 17°13,00W
 2
 20°36,00N
 17°17,00W
 3
 20°36,00N
 17°24,00W
 4
 20°10,00N
 17°33,00W
 5
 19°57,00N
 17°25,00W
 6
 19°46,00N
 17°04,00W
 7
 19°21,00N
 16°51,00W
 8
 19°12,00N
 16°44,00W
 9
 19°09,05N
 16°43,00W
 10
 19°07,80N
 16°42,05W
 11
 18°59,65N
 16°29,85W
 12
 18°51,90N
 16°26,65W
 13
 18°34,60N
 16°22,95W
 14
 18°33,90N
 16°22,70W
 15
 18°19,95N
 16°18,85W
 16
 17°59,80N
 16°17,70W
 17
 17°33,00N
 16°20,20W
 18
 17°30,00N
 16°21,00W
 19
 17°30,00N 16°17,00W
 20
 17°12,00N 16°23,50W
 21
 16°36,00N 16°42,00W
 22
 16°13,00N 16°40,00W
 23
 16°04,00N 16°41,00W
 Kalapüük järgmiste punktidega piiritletud alal on lubatud detsembrist märtsini (kaasa arvatud). Ühiskomitee võib seda hooajalisust muuta pärast ühise teaduskomiteega konsulteerimist.
 Punktid
 Koordinaadid
 1
 20°46,00N
 17°13,00W
 2
 20°36,00N
 17°17,00W
 3
 20°36,00N 17°11,00W
 4
 20°46,00N 17°03,00W
 2.Lubatud püügivahendid
 Pelaagiline traalnoot
 Pelaagilise traaleri kotti võib kaitsta minimaalselt 400 mm suuruse venitatud silmaga võrkkattega ja vähemalt pooleteise meetri (1,5 m) suuruste vahedega kaitserõngastega, välja arvatud traali taha paigutatud kaitserõngas, mis peab olema vähemalt 2 meetri kaugusel koti avast. Koti tugevdamine või kahekordistamine kõigi muude vahenditega on keelatud ning traali ei tohi mingil juhul sattuda muid liike peale lubatud väikeste pelaagiliste liikide.
 3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 40 mm
 4.Sihtliikide alammõõdud
 Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus) (vt 5. liide).
 Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu.
 5.Kaaspüük
 Lubatud
 Keelatud
 3 % lubatud sihtliigist või -liikide rühmast (väljendatuna eluskaalus)
 Vähilaadsed või peajalgsed, v.a kalmaarid (Loligo vulgaris – FAO kood: SQR)
 Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra.
 6.Kalapüügivõimalused ja tasud
 Perioodilisus
 Kvartalilitsentsid: aastane lubatud kogupüük
 Lubatud kogupüük (tonnides)
 225 000 tonni väikesi pelaagilisi kalu, kogust on lubatud ületada 10 %, ilma et see mõjutaks Euroopa Liidu poolt juurdepääsu eest makstavat rahalist toetust.
 Laevade arv
 Samaaegselt tohib kala püüda 19 laeva.
 Tasu
 75 eurot/t sardiinide ja sardinellide puhul
 140 eurot/t stauriidide ja makrellide puhul
 123 eurot/t muude pelaagiliste kalade puhul
 7
 Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse sihtliigi tegelikku püüki sellel ajavahemikul.
 Litsentsi andmise tingimuseks on 5 000 euro suurune ettemaks laeva kohta, mis makstakse litsentsi iga kolmekuulise kehtivusperioodi alguses, mil laeval on lubatud kala püüda. See arvatakse maha esimese lõigu kohaselt arvutatud summast.
 Liidu laevaomanikud, kellele kuuluvad käesoleva protokolli raames kala püüdvad pelaagilise püügi külmutustraalerid, osalevad puudustkannatavatele elanikele kala jagamise poliitikameetmes ja eraldavad pärast püügireisi väljapüügist kuni 2 %.
 7.Teadusvaatlejad
 Kõikide selle kategooria laevade pardal peab viibima kaks Mauritaania teadusvaatlejat; eelkõige peavad nad mõõtma kalu teki all ja samal ajal jälgima kaaspüüki kalasillal.
 Kui vaatlejad ei saa kõiki reise täielikult jälgida, võtavad kõik pelaagilise püügi traalerid vähemalt IMROPi taotlusel pardale kahest teadusvaatlejast koosneva meeskonna. Kui traaler keeldub teadusvaatlejaid pardale võtmast, ei lubata tal sadamast lahkuda.
 IMROP peaks kehtestama tasakaalustatud valimi laevastiku eri osadest.
 Lähetuste arv sõltub kogu püügikoormusest (traalerite koguarv püügipiirkonnas) ning saagi ruumilisest ja ajalisest varieeruvusest.
 Lisaks pardal tehtud tähelepanekutele korraldab vaatlusi ka Mauritaania. Sel viisil kogutud andmed tehakse kättesaadavaks ühisele teaduskomiteele ja CECAFile. Üks proov kuus lossimiskoha kohta kogu allpiirkonnas. Väikseim proovivõtumäär on üks proov (vähemalt 100 isendit 1 000 tonni püügi kohta), CECAF 2019.
 8.Muud märkused
 Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.
 Püügikategooria 7 kasutamata kalapüügivõimalusi võib kasutada kuni kahe püügilitsentsi ulatuses kuus.
 Bioloogilise taastumise aeg: kalalaevad peavad järgima kõiki bioloogilise taastumise aegu, mille osakond on lubatud püügipiirkonnas parimate teaduslike arvamuste põhjal kehtestanud, ja katkestama igasuguse püügitegevuse. Sellega seoses teavitab Mauritaania vastavalt käesoleva lepingu artikli 6 lõikele 4 liitu eelnevalt kõikidest oma õigusaktide muudatustest, mis võivad mõjutada liidu laevade tegevust. Erandina käesoleva lepingu artikli 6 lõikest 5 on bioloogilise taastumise otsus liidu laevade suhtes täitmisele pööratav alates 30. päevast pärast seda, kui liidu ametiasutused on saanud Mauritaanialt teate, välja arvatud erandlikel asjaoludel, kui seda tähtaega ei kohaldata.
 PÜÜGIKATEGOORIA 7:
 VÄRSKE PELAAGILISE PÜÜGI LAEVAD
 1.Püügipiirkond
 I.Alates käesoleva protokolli kohaldamise esimesest päevast kuni selle vastuvõtmiseni Mauritaania poolt ja liidu teavitamiseni käesoleva protokolli artikli 9 lõikes 9 osutatud väikeste pelaagiliste liikide majandamise kavast on lubatud kalapüük lääne pool joonest, mis on määratletud järgmiselt:
 a) põhja pool laiuskraadi 19°00′00′′ N: järgmisi punkte ühendav joon:
 20°46,00N
 17°13,00W
 20°36,00N
 17°17,00W
 20°36,00N
 17°30,00W
 20°21,50N 17°30,00W
 20°10,00N
 17°35,00W
 20°00,00N
 17°30,00W
 19°45,00N
 17°05,00W
 19°00,00N
 16°34,50W
 19°00,00N
 16°39,50W
 b) lõuna pool laiuskraadi 19°00′00′′ N kuni laiuskraadini 17°30′ N, 20 meremiili kaugusel madalaima veetaseme märgist;
 c) lõuna pool laiuskraadi 17°30′ N: järgmisi punkte ühendav joon:
 17°30,00N 16°17,00W
 17°12,00N 16°23,00W
 16°36,00N 16°42,00W
 16°13,00N 16°40,00W
 16°04,00N 16°41,00W
 Piirkondades, mida arvestatakse madalaima veetaseme märgist, võib ühiskomitee asendada piirkondi piiritlevad jooned geograafiliste koordinaatidega.
 II.Pärast seda, kui Mauritaania on käesoleva protokolli artikli 9 lõikes 9 osutatud väikeste pelaagiliste liikide majandamise kava vastu võtnud ja sellest liidule teatanud, asub püügipiirkond järgmisi punkte ühendavast joonest lääne pool.
 Punktid
 Koordinaadid
 1
 20°46,00N
 17°13,00W
 2
 20°36,00N
 17°17,00W
 3
 20°36,00N
 17°24,00W
 4
 20°10,00N
 17°33,00W
 5
 19°57,00N
 17°25,00W
 6
 19°46,00N
 17°04,00W
 7
 19°21,00N
 16°51,00W
 8
 19°12,00N
 16°44,00W
 9
 19°09,05N
 16°43,00W
 10
 19°07,80N
 16°42,05W
 11
 18°59,65N
 16°29,85W
 12
 18°51,90N
 16°26,65W
 13
 18°34,60N
 16°22,95W
 14
 18°33,90N
 16°22,70W
 15
 18°19,95N
 16°18,85W
 16
 17°59,80N
 16°17,70W
 17
 17°33,00N
 16°20,20W
 18
 17°30,00N
 16°21,00W
 19
 17°30,00N 16°17,00W
 20
 17°12,00N 16°23,50W
 21
 16°36,00N 16°42,00W
 22
 16°13,00N 16°40,00W
 23
 16°04,00N 16°41,00W
 Kalapüük järgmiste punktidega piiritletud alal on lubatud detsembrist märtsini. Ühiskomitee võib seda hooajalisust muuta pärast ühise teaduskomiteega konsulteerimist.
 Punktid
 Koordinaadid
 1
 20°46,00N
 17°13,00W
 2
 20°36,00N
 17°17,00W
 3
 20°36,00N 17°11,00W
 4
 20°46,00N 17°03,00W
 Ühiskomitee võib püügipiirkonda muuta ühise teaduskomitee arvamuse alusel.
 2.Lubatud püügivahendid
 Pelaagiline traalnoot ja tööstusliku püügi seinnoot
 Pelaagilise traaleri kotti võib kaitsta minimaalselt 400 mm suuruse venitatud silmaga võrkkattega ja vähemalt pooleteise meetri (1,5 m) suuruste vahedega kaitserõngastega, välja arvatud traali taha paigutatud kaitserõngas, mis peab olema vähemalt 2 meetri kaugusel koti avast. Koti tugevdamine või kahekordistamine kõigi muude vahenditega on keelatud ning traali ei tohi mingil juhul sattuda muid liike peale lubatud väikeste pelaagiliste liikide.
 3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus:
 40 mm traaleritel ja 20 mm seineritel
 4.Sihtliikide alammõõdud
 Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus) (vt 5. liide).
 Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu.
 5.Kaaspüük
 Lubatud
 Keelatud
 3 % lubatud sihtliigist või -liikide rühmast (väljendatuna eluskaalus)
 Vähilaadsed või peajalgsed, v.a kalmaarid
 Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra.
 6.Kalapüügivõimalused ja tasud
 Lubatud kogupüük (tonnides)
 15 000 tonni aastas väikeste pelaagiliste liikide puhul
 Kui kõnealused kalapüügivõimalused on ära kasutatud, tuleb need püügikategooria 6 all ette nähtud lubatud kogupüügist maha arvestada.
 Laevade arv
 Samaaegselt tohib püüda kaks laeva, millel on vastavalt püügikategooriasse 6 kuuluvate pelaagiliste kalade külmutustraalerite kaks kvartalilitsentsi.
 Perioodilisus
 Kvartalilitsentsid: aastane lubatud kogupüük
 Tasu
 75 eurot/t sardiinide ja sardinellide puhul
 140 eurot/t stauriidide ja makrellide puhul
 123 eurot/t muude pelaagiliste kalade puhul
 Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse sihtliigi tegelikku püüki sellel ajavahemikul.
 Litsentsi andmise tingimuseks on 5 000 euro suurune ettemaks laeva kohta, mis makstakse litsentsi iga kolmekuulise kehtivusperioodi alguses, mil laeval on lubatud kala püüda. See arvatakse maha esimese lõigu kohaselt arvutatud summast.
 7.Muud märkused
 Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.
 Bioloogilise taastumise aeg: kalalaevad peavad järgima kõiki bioloogilise taastumise aegu, mille osakond on lubatud püügipiirkonnas parimate teaduslike arvamuste põhjal kehtestanud, ja katkestama igasuguse püügitegevuse. Sellega seoses teavitab Mauritaania vastavalt käesoleva lepingu artikli 6 lõikele 4 liitu eelnevalt kõikidest oma õigusaktide muudatustest, mis võivad mõjutada liidu laevade tegevust. Erandina käesoleva lepingu artikli 6 lõikest 5 on bioloogilise taastumise otsus liidu laevade suhtes täitmisele pööratav alates 30. päevast pärast seda, kui liidu ametiasutused on saanud Mauritaanialt teate, välja arvatud erandlikel asjaoludel, kui seda tähtaega ei kohaldata.
 PÜÜGIKATEGOORIA 8:
 PEAJALGSED
 1.Püügipiirkond
 p.m.
 2.Lubatud püügivahendid
 p.m.
 3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 p.m.
 4.Kaaspüük
 Lubatud
 Keelatud
 p.m.
 p.m.
 5.Lubatud tonnaaž/tasud
 Ajavahemik
 Aasta 1
 Aasta 2
 Lubatud püügimaht (tonnides)
 p.m.
 p.m.
 Tasu
 p.m.
 p.m.
 6.Märkused
 p.m.
 3. LIIDE
 PÜÜGILITSENTSI TAOTLUS
 I. TAOTLEJA
 1.
 Laevaomaniku nimi: ..................................................................................................................................................... .....................................................................................................................................................
 2.
 Laevaomaniku aadress: ............................................................................................................
 3.
 Telefon: ..................................................................
 Faks: ...................................
 E-post: ........................................................
 4.
 Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja nimi: .............................................................................................
 5.
 Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja aadress: ............................................................................................
 ...................................................................................................................................................................................
 6.
 Telefon: ..................................................................
 Faks: ..................................................... E-post: ....................................................................
 5.
 Kapteni nimi: ..................................................................................
 Kodakondsus: ......................................
 II. LAEV JA SELLE TUNNUSANDMED
 1.
 Laeva nimi: ..........................................................................................................................................................
 2.
 Lipuriik: .............................................................................................................................................
 3.
 Pardatähis: .............................................................................................................................
 4.
 CFR-number: ......................................................................................................................
 5.
 IMO number (kui see on asjakohane): ...................................................................................................
 6.
 ICCATi registrinumber (püügikategooriad 4 ja 5 ning abilaevad)
 4.
 Kodusadam: ............................................................................................................................................................
 5.
 Ehitusaasta ja -koht: ........................................................................... ........................................................
 6.
 Raadiokutsung: ..................................
 Raadiokutsungi sagedus: ............................................................
 7.
 Laevakere materjal:
 teras
 puit
 polüester
 muu
 8.
 VMSi transponder(id): Seerianumber/seerianumbrid: .............................................................................................................
 Mudel(id): .............................................................................................................................
 Tunnuskood:
 Satelliidioperaator(id): .....................................................................................................................................
 III. LAEVA TEHNILISED NÄITAJAD JA VARUSTUS
 1.
 Kogupikkus : ..........................................................
 Laius: ..............................................................................
 2.
 Brutotonnaaž (GT): ......................................................................................................................................
 3.
 Peamasina võimsus (kW) : ................
 Mark: ..............................
 Liik: ....................
 4.
 Laeva tüüp: ..........................................................
 Püügikategooria: ..........................................................
 5.
 Püügivahendid: ......................................................................................................................................................
 6.
 Meeskonnaliikmete koguarv: ...........................................................................................................................
 Sh Mauritaania meremehi:
 7.
 Saagi säilitusviis laeva pardal:
 värske
 jahutatud
 sega
 külmutatud
 8.
 Sügavkülmutusvõimsus (tonnides) 24 tunni kohta: ................................................................................................
 9.
 Trümmide mahutavus: .................................................
 Trümmide arv: ...........................................................
 10.
 Kalapüügilitsents taotletakse ajavahemikuks alates (PP/KK/AAAA): .../.../... kuni .../.../...
 [Koht]............................................................., [kuupäev] .........................................
 Taotleja allkiri ...............................................................................
 4. LIIDE
 MAURITAANIA ISLAMIVABARIIGI PÜÜGIPÄEVIKUT KÄSITLEVA TEABE LOETELU
 1.Teave püügireisi kohta: reisi lõpus saadetud teave
 (a)Laeva nimi ja registreering
 (b)Laeva riikkondsus
 (c)Kontsessioonide liigid
 (d)Kalapüügisegmendid
 (e)Lubatud püügivahendid
 (f)Väljumiskuupäev
 (g)Sadamasse naasmise kuupäev
 (h)Kogus liikide ja kaubanduskategooriate kaupa
 2.Teave püügitoimingute kaupa
 (a)Kuupäev
 (b)Toimingu algusaeg
 (c)Toimingu kestus
 (d)Lubatud püügivahend
 (e)Laiuskraad
 (f)Pikkuskraad
 (g)Hinnanguline kogupüük enne sortimist
 (h)Kalapüük liigi kohta: allpool loetletud liikidest tuleb süstemaatiliselt teatada alati, kui neid esineb, olenemata püütud kogusest.
 (i)Pinnavee temperatuur (valikuline)
 (j)Tuule kiirus ja suund (valikuline)
 (k)Mere seisund (rahutu, keskmiselt rahutu, vaikne) (valikuline)
 TEADUSLIK NIMETUS
 FAO kood
 TOOTENIMETUS
 ARAABIAKEELNE NIMETUS
 Prantsuskeelne NIMETUS
 INGLISKEELNE NIMETUS
 ALECTIS ALEXANDRINUS
 ALA
 SALBA
 جمل اسكندري
 Cordonnier bossu
 Alexandria pompano
 ARGYROSOMUS REGIUS
 MGR
 CORVINA
 مسقار
 Maigre commun
 Meagre
 ARISTEUS VARIDENS
 ARV
 ALISTADO
 جمبري
 Gambon rayé
 Striped red shrimp
 ARIUS spp.
 AWX
 MACHARON
 سمكة القط
 Machoiron
 Cat fish
 BRACHYDEUTERUS AURITUS
 GBR
 PELLON
 صرع
 Lippu pelon
 Bigeye grunt
 BRANCHIOSTEGUS SEMIFASCIATUS
 TIS
 AMADAI
 بقل الماء
 Tile zèbre
 Zebre tilefish
 BROTULA BARBATA
 BRD
 BERTORELLA
 بروتيلا
 Brotule barbée
 Bearded brotula
 CAMPOGRAMMA GLAYCOS
 VAD
 LICHE
 سمك القردل
 Liche lirio
 Vadigo
 CHELIDONICHTHYS LUCERNA
 GUU
 GALLE
 مرعب مصوت
 Grondin perlon
 Tub gurnard
 CHLOROSCOMBRUS CHRYSURUS
 BUA
 SAR PLAT
 بياض بومبر
 Sapater
 Atlantic bumper
 CONGER CONGER
 COE
 CANGRJO
 أنقليس البحر الأوربي
 Congre d'Europe
 European conger
 CYMBIUM CYMBIUM
 YBC
 CYMBIUM
 خطم حلزوني
 Volute trompe de cochon
 Pig's snout volute
 CYNOGLOSSUS CADENATI
 YOI
 LENGUA
 سمك موسى الغاني
 Sole langue du Ghana
 Ghanaian tonguesole
 CARANX RHONCHUS
 HMY
 CHINCHARD JAUNE
 شاخور أصفر
 Carangue jone
 scad, false scad, tenfinned horse mackerel
 DENTEX DENTEX
 DEC
 RENKODAI
 بصّاص (مسنن شائع)
 Denté commun
 Common dentex
 DENTEX MACROPHTHALMUS
 DEL
 CACHICHO
 بحلق (مسنن جاحظ)
 Denté à gros yeux
 Large-eye dentex
 DENTEX SPP.
 DEX
 DANTEX
 مسنن
 Denté
 Dentex
 DICENTRARCHUS PUNCTATUS
 SPU
 BAILA
 قاروص أرقط
 Bar tacheté
 Spotted seabass
 DICOLOGLOSSA CUNEATA
 CET
 ACEDIA
 صول إسفيني
 Céteau
 Wedge sole
 DIPLODUS SARGUS
 SWA
 SARGO
 سرغوس
 Sar commun
 White seabream
 ENGRAULIS ENCRASICOLUS
 ANE
 ANCHOVA
 أنشوجة
 Anchois
 European anchovy
 EPINEPHELUS AENEUS
 GPW
 CHERNE
 هامور أبيض
 Mérou blanc
 White grouper
 EPINEPHELUS COSTAE
 EPK
 ABAE
 هامور
 Mérou badèche
 Golden grouper, Alexandia seabass
 EPINEPHELUS GOREENSIS
 EEG
 MEROU
 هامور وردي
 Mérou de Gorée
 Dungat grouper
 EPINEPHELUS
 GPX
 BADECH
 هامور
 Badech
 Grouper
 ETHMALOSA FIMBRIATA
 BOA
 OBO
 سمكة الأوبو
 Ethmalose d'Afrique
 Bonga shad
 GERYON MARITEA
 GER
 BOCA
 سرطان البحر
 Géryon Ouest-Africain
 West African gryon
 HOLOTHURIS SP
 HFT
 CONCOMBRE
 خيار البحر
 Concombre de mer
 Sea cucumber
 KATSUWONUS PELAMIS
 SKJ
 LISTAO (BONITE)
 بونيت مخطط البحر
 Listao
 Skipjack tuna
 LEPTOCHARIAS SMITHII
 CLL
 CAZON
 كلب البحر كبير الشفاه
 Missole barbue
 Barbeled houndshark
 LITHOGNATHUS MORMYRUS
 SSB
 HERRERA
 شعم مخطط
 Marbré
 Sand steenbras
 LIZA AURATA
 MGA
 CABEZOTE
 بوري دهبان
 Mulet doré
 Golden grey mullet
 LOLIGO VULGARIS
 SQR
 CALAMAR
 حبّار
 Encornet
 European squid
 LOPHIUS SPP.
 MVA
 RAPE
 سمك عفريت البحر الافريقي
 Baudroie africaine
 Shortspine African angler
 MERLUCCIUS SPP. (POLI ET SENEGALENSIS)
 HKE
 MERLUSSA
 نازلي شائع
 Merlu
 Hake
 MERLUCCIUS MERLUCCIUS
 HKE
 MERLUSSA
 نازلي شائع
 Merlu
 Hake
 MUGIL CEPHALUS
 MUF
 HUEVAS
 بوري كبير الرأس
 Mulet à grosse tête
 Flathead grey mullet
 MULLUS BARBATUS
 MUT
 SALMONETTE
 سلطان إبراهيم رملي
 Rouget de vase
 Red mullet
 MURAENA HELENA
 MMH
 MORINA
 مورينا
 Morina
 Morina
 MUSTELUS MUSTELUS
 SMD
 TOLLO
 كلب ناعم
 Missole lisse
 Smooth-hound
 OCTOPUS VULGARIS
 OCC
 TAKO
 أخطبوط
 Pieuvre
 Common octopus
 OMMASTREPHES BARTRAMI
 OFJ
 POTA
 الحبار المجنح
 Encornet volant
 Neon flying squid
 ORCYNOPSIS UNICOLOR
 BOP
 PALOMETE
 تونة منبسطة
 Palomète
 Plain bonito
 PAGELLUS ACARNE
 SBA
 BESUGO
 مرجان أبو نقطة
 Pageot acarne
 Axillary seabream
 PAGELLUS BELLOTTII
 PAR
 PAGEOT
 مرجان أحمر
 Pageot à tache rouge
 Red pandora
 PALINURUS MAURITANICUS
 PSL
 CABEZA LANGOSTA ROSE
 جراد البحر الموريتاني
 Langouste rose
 Pink spiny lobster
 PANULIRUS REGIUS
 LOY
 CABEZA LANGOSTA
 جراد البحر الأخضر
 Langouste royale
 Royal spiny lobster
 PARAPENAEUS LONGIROSTRIS
 DPS
 GAMBA
 جمبري، قريدس وردي
 Crevette rose du large
 Deep-water rose shrimp
 SOLEA LASCARIS
 SOS
 SOLLA
 صول رملي
 Sole
 Flatfish
 PENAEUS KERATHURUS
 TGS
 CAMARON
 جمبري مخطط
 Caramote
 Caramote prawn
 PENAEUS NOTIALIS
 SOP
 LANGOSTINO
 جمبري وردي
 Crevette rose du Sud
 Southern pink shrimp
 PLECTORHINCHUS MEDITERRANEUS
 GBR
 BURRO
 مرجان المتوسط
 Diagramme
 Rubberlip grunt
 PENTANEMUS QUINQUARIUS
 PET
 TROTA
 القبطان الملكي
 Capitaine royal
 Royal threadfin
 POMADASYS SPP.
 BGX
 CROCUS
 مرعب
 Grondeur
 Grunts
 POMADASYS INCISUS
 BGR
 RONCADOR
 قسطارة، مرعب ملون
 Grondeur métis
 Bastard grunt
 POMATOMUS SALTATRIX
 BLU
 SALMON
 غنبار، قروص مغربي، قاطع الخيط
 Tassergal
 Bluefish
 PSETTODES BELCHERI
 SOT
 PERRO
 الراقود، سمكة الترس
 Turbot épineux tacheté
 Spottail spiny turbot
 PSEUDOTOLITHUS SENEGALENSIS
 PSS
 CORVINATO
 حصية الأذن
 Otolithe
 Casava croaker, captain fish
 PSEUDOTOLITHUS BRACHYGNATHUS
 CKL
 CAPITAIN
 سمك القبطان
 Otolithe gabo
 Law croaker
 PSEUDOTOLITHUS SENEGALENSIS
 PSS
 CAPITAINE SENEG
 حصية الأذن السنغالية
 Otolithe sénégalais
 Cassava croaker
 PSEUDOTOLITHUS TYPUS
 PTY
 CAPITAINE TYPUS
 حصية الاذن نانكا
 Otolithe nanka
 Longneck croaker
 RAJA SPP.
 SKA
 RAYA
 راية
 Pocheteaux et raies raja nca
 Raja rays nei
 RHINOBATOS SPP.
 GUZ
 GUITARE
 سمكة القيثارة
 Raie guitare
 Guitarfish
 SARDA SARDA
 BON
 PALAMIDA
 غزال، البلاسيط المخطط
 Bonite à dos rayé
 Atlantic bonito
 SARDINA PILCHARDUS
 PIL
 SARDINE
 سردين أوربي
 Sardine
 Sardine, Pilchard
 SARDINELLA AURITA
 SAA
 SARDINALLE
 سردين مبروم
 Allache
 Round sardinella
 SCOMBER JAPONICUS
 MAS
 MACKEREL
 إسقمري اسباني (الماكريل)
 Maquereau espagnol
 Chub mackerel
 SCORPAENA SPP.
 SCS
 RASCACIO
 هلوق
 Rascasses nca
 Scorpionfishes, rockfishes nei
 SCYLLARUS ARCTUS
 SCY
 CIGALE
 الزيز
 Petite cigale
 Lesser slipper lobster
 SEPIA OFFICINALIS
 CTC
 MONGO
 السبيدج
 Seiche commune
 Common cuttlefish
 SERATHEREDON MELANOPTERON
 TILAP
 TILAPIA
 Tilapia
 Blackchin tilapia
 SOLEA LASCARIS
 SOS
 PELUDA
 سمك موسى الترابي
 Sole-pole
 Sand sole
 SOLEA SENEGALENSIS
 OAL
 LENGUADO RUBIO
 سمك اموسى السينغالي
 Sole du Sénégal
 Senegalese sole
 SOLEA SOLEA
 SOL
 LENGUADO
 سمك موسى الشائع
 Sole commune
 Sole
 PAGRUS AURATUS
 GSU
 DORADA
 قجاج
 Dorade royale
 Gilt-head bream
 PAGRUS AURIGA
 REA
 ROKERA
 قجاج مخطط
 Pagre rayé
 Redbanded seabream
 PAGRUS PAGRUS
 RPG
 Pagre
 قجاج الشائع
 Pagre rouge
 Red porgy
 SPHYRAENA BARRACUDA
 GBA
 PICODA
 زنجور البحر الكبير
 Barracuda
 Great barracuda
 SPONDYLIOSOMA CANTHARUS
 BRB
 CHOPA
 ريّس، مرجان رمادي
 Dorade grise
 Black seabream
 SQUALUS ACANTHIAS
 DGS
 CANE
 كلب البحر المختار
 Aiguillat commun
 Picked dogfish
 STROMATEUS FIATOLA
 BLB
 FOULLA
 زبيدة، السمك الأملس
 Fiatole
 Blue butterfish
 SYNAPTURA CADENATI
 YNY
 LENGUADO TIGRE
 سمك موسى المخطط
 Sole-ruardon du Golfe
 Guinean sole
 THUNNUS OBESUS
 BET
 THON
 تونة
 Thon obèse (= Patudo)
 Bigeye tuna
 TRACHURUS TRACHURUS
 HOM
 CHINCHARD
 شاخور أوربي
 Chinchard d'Europe
 Atlantic horse mackerel
 TRACHURUS TRECAE
 HMZ
 CHINCHARD NOIR
 شاخور أسود
 Chinchard du Cunène
 Cunene horse mackerel
 TRICHIURUS LEPTURUS
 LHT
 SABLE
 سيف، حزام فضي
 Poisson-sabre commun
 Largehead hairtail
 UMBRINA SPP.
 UBS
 BOURROUGATO
 البقلة
 Ombrines nca
 Drums nei
 URANOSCOPUS SPP.
 URA
 RATA
 بومة
 Uranoscopes
 Stargazers
 ZENOPSIS CONCHIFER
 JOS
 PLATIDA
 دجاجة الماء الفضية
 Saint Pierre argenté
 Silvery John dory
 ZEUS FABER MAURITANICUS
 JOD
 PIETRO
 دجاجة الماء الذهبية
 Saint Pierre
 John dory
 SARDINELLA MADERNSIS
 SAE
 Madeira sardinell
 BRAMA BRAMA
 POA
 palometa
 Grande castagnole
 Atlantic pomfret
 PSEUDUPANAEUS PRAYENSIS
 GOA
 Salmonete
 Rouget
 Goatfish
 SCHEDOPHILUS OVALIS
 HDV
 Choupa
 سمك أسود امْبراطُوري
 Rouffe impérial
 Imperial blackfish
 SPARUS CAERULEOSTICTUS
 BSC
 Daurade rose
 Pagre à points bleus
 Gilt-head
 MUUD KALMAARID
 MUUD SEEPIAD
 MUUD PÕHJALÄHEDASED KALAD
 MUUD PELAAGILISED KALAD
 MUUD VÄHILAADSED
 MUUD MOLLUSKID
 5. LIIDE
 Pardal hoitava saagi alammõõte käsitlevad kehtivad õigusaktid
 8
 „III jagu. Liikide alammõõdud ja alamkaalud“
 Liikide alammõõte tuleb mõõta:
 –kaladel ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus);
 –peajalgsetel üksnes keha pikkust ilma haarmeteta;
 –vähilaadsetel nokise tipust kuni otslüli lõpuni.
 Nokis ehk otsaork on pearindmikukilbi esiosa keskel asuva seljakilbi pikendus. Roosal langustil on mõõtmise lähtepunkt kahe keskmise sarve vahel asuva seljakilbi nõgusa osa keskel.
 Püügiks lubatud merekalade, peajalgsete ja vähilaadsete alammõõdud ja alamkaalud on järgmised.
 –Merekalade puhul:
 sardinell (Sardinella aurita ja Sardinella maderensis)
 18 cm
 sardiin (Sardina pilchardus)
 16 cm
 harilik stauriid ja stauriid Trachurus trecae (Trachurus spp.)
 19 cm
 harilik stauriid, sigarstauriid (Decapturus rhonchus)
 19 cm
 jaapani makrell (Scomber japonicus)
 25 cm
 kuld-merikoger (Sparus auratus)
 20 cm
 merikoger (Sparus coeruleostictus),
 23 cm
 merikoger (Sparus auriga), pagrus (Sparus pagrus)
 23 cm
 hammasahvenad (Dentex spp.)
 15 cm
 besuugo (Pagellus bellottii, Pagellus acarne)
 19 cm
 urisejalane (Plectorhynchus mediterraneus)
 25 cm
 sädelev huulkala
 25 cm
 tume kotkaskala (Sciana umbra)
 25 cm
 kotkaskala (Argirosomus regius) ja kaptenkala (Pseudotholithus senegalensis)
 70 cm
 kivikohad (Epinephelus spp.)
 40 cm
 sinikala e lufar (Pomatomus saltator)
 30 cm
 harilik meripoisur (Pseudupeneus prayensis)
 17 cm
 kefaallased (Mugil spp.)
 20 cm
 kärphai (Mustellus mustellus, Leptocharias smithi)
 60 cm
 tähniline huntahven (Dicentrarchus punctatus)
 20 cm
 koerakeellased (Cynoglossus canariensis, Cynoglossus monodi)
 20 cm
 ghaniakeel, senegali koerakeel (Cynoglossus cadenati, Cynoglossus senegalensis)
 30 cm
 merluus (Merluccius spp.)
 30 cm
 Peajalgsete puhul:
 harilik kaheksajalg (Octopus vulgaris)
 500 gr (roogitud)
 harilik ebakalmaar (Loligo vulgaris)
 13 cm
 harilik seepia (Sepia officinalis)
 13 cm
 seepia (Sepia bertheloti)
 7 cm
 Vähilaadsete puhul:
 ebalangust (Panulirus regius)
 21 cm
 mauritaania langust (Palinurus mauritanicus)
 23 cm
 viburhännak, süvamerekrevetilised (Parapenaeus longirostris)
 6 cm
 krabilised (Geyryon maritae)
 6 cm
 viburhännak või karamot-viburhännak (Penaeus notialis, Penaeus kerathurus)
 kõige rohkem 200 indv/kg
 Lõikes 2 osutatud loetelu võib läbi vaadata, et ühtlustada alammõõte piirkondlikul tasandil.
 6. LIIDE
 Ümberarvestamisel arvesse võetavate tegurite loetelu
 ÜMBERARVESTUSKURSS, MIDA KOHALDATAKSE TRAALERITE PARDAL ÜMBERTÖÖTLEMISE TEEL SAADUD LÕPPTOODETE PUHUL
 Tootmine
 Töötlemisviis
 Ümberarvestuskurss
 Merluus
 Peata, sisikonnata
 Käsitsi või masinlõikamine
 1,510
 Sardinell
 pead maha lõigatud
 peata, sisikonnata
 peata, sisikonnata
 käsitsi tükeldatud
 käsitsi tükeldatud
 masinaga tükeldatud
 1,416
 1,675
 1,795
 Makrellid
 pead maha lõigatud
 peata, sisikonnata
 pead maha lõigatud
 peata, sisikonnata
 käsitsi tükeldatud
 käsitsi tükeldatud
 masinaga tükeldatud
 masinaga tükeldatud
 1,406
 1,582
 1,445
 1,661
 Lintsabad
 peata, sisikonnata
 lõigud
 peata, sisikonnata (eritükeldus)
 käsitsi tükeldatud
 käsitsi tükeldatud
 käsitsi tükeldatud
 1,323
 1,340
 1,473
 Sardiin
 pead maha lõigatud
 peata, sisikonnata
 peata, sisikonnata
 käsitsi tükeldatud
 käsitsi tükeldatud
 masinaga tükeldatud
 1,416
 1,704
 1,828
 Stauriid
 pead maha lõigatud
 pead maha lõigatud
 peata, sisikonnata
 peata, sisikonnata
 käsitsi tükeldatud
 masinaga tükeldatud
 käsitsi tükeldatud
 masinaga tükeldatud
 1,570
 1,634
 1,862
 1,953
 NB! Kalade töötlemisel kalajahuks on ümberarvestuskurss 5,5 tonni värsket kala 1 tonni kalajahu kohta.
 7. LIIDE
 VMS-teadete edastamine Mauritaaniale
 ASUKOHATEADE
 1. Esimene Mauritaania püügipiirkonnas registreeritud asukoht on varustatakse koodiga „ENT“. Kõik järgmised asukohad varustatakse koodiga „POS“, välja arvatud esimene asukoht, mis registreeritakse pärast Mauritaania püügipiirkonnast väljumist ja mis varustatakse koodiga „EXI“.
 2. Lisaks eespool nimetatud andmetele peab Mauritaania kalapüügiseirekeskusel olema võimalik saada mitmesuguseid laevaseiresüsteemi teateid ja teavet, mis on loetletud allpool.
 Sõnumi liik
 Soovituslik kood
 Märkus
 GNSSi signaali kadumine
 GPS_LOSS (GPS signaali kaotamine)
 See teade saadetakse siis, kui VMS-terminali GNSSi moodulil ei õnnestunud saada GNSSi asukohta.
 GNSSi signaalide otsing
 GPS_RECOVERY (GPS on tagasi)
 Teade, mis saadetakse, kui VMS-terminali GNSSi moodulil õnnestub saada GNSSi asukoht pärast GPS_LOSSi
 Väline toiteallikas SISSE
 POWER_UP (ühendus peatoiteallikaga on taastunud)
 See teade saadetakse siis, kui väline toiteallikas sisse lülitub.
 Väline toiteallikas VÄLJA
 POWER_DOWN (ühendus peatoiteallikaga on katkenud)
 See teade saadetakse siis, kui väline toiteallikas on välja lülitatud. VMS-terminali toidab siis aku.
 Akurežiimil töötamise lõpp
 LAST_ON_BATTERY (akutõrge)
 Teade saadetakse vahetult enne VMS-terminali seiskumist, kui aku on tühi.
 Hetkeasukoha küsimine (polling)
 PING
 Vastus taotlusele, milles küsitakse VMS-terminali hetke asukohta (polling)
 Võrgu kadumise ajal salvestatud asukohad
 DATALOGGER
 Satelliitvõrgu taastumise ajal saadetud sõnum. See teade sisaldab asukohateateid, mis on salvestatud ajal, mil võrk oli kadunud.
 Sissetungimise hoiatus
 INTRUSION
 Teade saadetud, kui VMS-terminali on avatud.
 Signaalkaabli lahtiühendamine
 DOME DISMOUNTING
 Teade saadetud, kui kiirusemõõtjat ühenduskarbiga ühendav kaabel on lahti ühendatud.
 8. LIIDE
 UN/FLUXi standardi ja ELi FLUXi võrgu kasutamine
 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et laevade asukohtade, elektroonilise püügipäeviku ja kalapüügilitsentside andmete vahetamisel minnakse aja jooksul standardilt ERS 3.1 üle standardile UN/FLUX (United Nations Fisheries Language for Universal eXchange) ning ELi FLUXi andmevahetusvõrgule.
 2. UN/FLUXi standardi muudatused viiakse ellu ühiskomitee kindlaks määratud tähtaja jooksul Euroopa Komisjoni esitatud tehniliste sätete alusel, vajaduse korral kirjavahetuse teel.
 3. Eri elektrooniliste teabevahetuste rakendamise kord määratakse vajaduse korral kindlaks Euroopa Komisjoni koostatud ja ühiskomitee kinnitatud rakendusdokumendis.
 4. Senikaua, kuni iga komponendi puhul (asukohad, püügipäevik, litsentsid) on mindud üle UN/FLUXi standardile, võib kasutada üleminekumeetmeid. Mauritaania ametiasutused määravad kindlaks üleminekuks vajaliku ajavahemiku, võttes arvesse kõiki võimalikke tehnilisi piiranguid. Nendega määratakse kindlaks katseperiood, mis on ette nähtud enne üleminekut UN/FLUXi standardi tegelikule kasutamisele. Pärast edukat katsetamist lepivad lepinguosalised ühiskomitees või kirjavahetuse teel võimalikult kiiresti kokku ülemineku tegeliku kuupäeva.
 9. LIIDE
 TEADUSVAATLEJA ARUANNE
 Vaatleja nimi: .............................................................................................................
 Laev: ............................................. Kodakondsus: .................................................................
 Registreerimisnumber ja -sadam: .........................................................................................
 Eristusmärk: .............................., brutotonnaaž: .................... GT, võimsus: ........................... hj
 Litsents: ............................. nr: .......................... Liik: ......................................................
 Kapteni nimi: ................................................ Kodakondsus: .............................................
 Vaatleja pardaleminek: kuupäev: ................................., sadam: ................................
 Vaatleja pardalt lahkumine: kuupäev: ................................., sadam: ................................
 Lubatud püügimeetod ................................................................................................
 Kasutatud püügivahendid: ............................................................................................
 Võrgusilm ja/või suurus: ....................................................................................................
 Läbitud püügipiirkond: ................................................................................................
 Kaugus rannikust: ................................................................................................................
 Töölevõetud Mauritaania meremeeste arv: ................................
 Püügipiirkonda sisenemine .../.../... ja sealt väljumine .../.../...
 Vaatleja hinnang
 Kogutoodang (kg): ..........................................., sissekanne püügipäevikusse/logiraamatusse: .......................................
 Kaaspüük: liigid ..., hinnanguline määr: ...%
 Vette tagasilaskmine Liigid: ......................................................., kogus (kg) : .......................
 Püütud liigid
 Kogus (kg)
 Püütud liigid
 Kogus (kg)
 Vaatleja märkused
 Märkuse laad:
 kuupäev
 asukoht
 Vaatleja üldised tähelepanekud: ..........................................................................
 ............................................................................................................................................
 ............................................................................................................................................
 ............................................................................................................................................
 [Koht] .................................................., [kuupäev]............................................
 Vaatleja allkiri ..................................................................
 Kapteni tähelepanekud ................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................
 Aruande koopia saamise kuupäev .........................................
 Kapteni allkiri .........................................................................
 Aruanne edastatud (kellele) ...........................................................................
 Ametikoht: ........................................................................................
 10. LIIDE
 Euroopa Liidu ja Mauritaania pädevate asutuste kontaktandmed
 Lepinguosalised edastavad allpool nimetatud asutuste kontaktandmed ühiskomitee esimesel koosolekul.
 EUROOPA LIIT
 – Euroopa Komisjon, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat (DG MARE)
 – Euroopa Liidu delegatsioon Nouakchottis (Mauritaania)
 MAURITAANIA
 – Kalandus- ja meremajandusministeerium
 – Mauritaania rannikuvalve
 – Piirkondlikud merendusosakonnad
 11. LIIDE
 Mauritaania meremeeste töölevõtmine
 1. Kui palju Mauritaania meremehi tuleb pardale võtta
 1.1. Vastavalt lisa IV peatüki lõikele 1 võetakse pardale vähemalt järgmine arv Mauritaania meremehi:
 a)
 tuunipüügiseineritel üks meremees laeva kohta;
 b)
 ritvõngedega tuunipüügilaevadel ja õngejadalaevadel kolm meremeest laeva kohta;
 c)
 krevetipüügilaevadel ja põhjalähedaste liikide püügi laevadel 60 % meeskonnast (ümardatult allapoole); juhtkond (laeva kapten, kapteni abi või kaldal olev vastutav töötaja, masinatehnik ja esimene mehaanik) kõnealuse arvestuse alla ei kuulu;
 d)
 pelaagilise püügi traaleritel 60 % töötajatest, kes tegelevad tootmisega (tehas, pakendamine ja külmutamine), nagu on osutatud laeva meeskonda käsitlevas kavas, mille on nõuetekohaselt kinnitanud lipuriigi pädev ametiasutus.
 Seoses kohustusega võtta pardale kaks vaatlejat, arvatakse üks neist maha kõnealusest Mauritaania meremeeste miinimumarvust;
 e)
 Mauritaania ametiasutuste taotlusel julgustatakse pardale võtma praktikal olevaid Mauritaania ohvitsere, et toetada ministeeriumi koolitus- ja kvalifikatsioonipoliitikat. Kui kalalaeva omanik võtab pardale praktikal olevaid Mauritaania ohvitsere, arvestatakse nende arv eelmiste punktide kohaselt nõutud Mauritaania meremeeste miinimumarvust maha.
 1.2. Punkti 1.3 alapunktis d nimetatud kalalaeva omanikul on lubatud kasutada nõutavat arvu Mauritaania meremehi pardal ja maismaal toimuva dokumenteeritud ja koos merendusasutusega kavandatud rotatsioonisüsteemi korras, mis võimaldab tal hallata kalalaeva tõhusalt ja vastutustundlikult kooskõlas meetmetega, mille lipuriik on oma siseriiklikke ja liidu õigusakte järgides vastu võtnud.
 1.3. Vastavalt lisa IV peatüki punktile 4 peab kapten laeva pardal töötavate meremeeste registrit, koostades selleks munsterrolli, millele kapten või tema poolt volitatud isik on nõuetekohaselt alla kirjutanud. Munsterrolli ajakohastatakse ja see sisaldab iga meremehe kohta üksikasjalikke andmeid, sh vähemalt järgmist:
 a)
 palgaaste või tööülesanded;
 b)
 kodakondsus;
 c)
 sünniaeg ja -koht;
 d)
 isikut tõendava dokumendi liik ja number.
 1.4. Punktis 1 sätestatud nõuete järgimise kontrollimisel lähtutakse liidu laeval kontrollimise ajal kehtivast munsterrollist, nagu see on kapteni või tema volitatud isiku poolt alla kirjutatud.
 2. Tingimused Mauritaania meremeeste juurdepääsuks liidu kalalaevadele
 2.1. Ministeerium tagab, et lisa IV peatüki punktis 2 nimetatud nimekiri sisaldab iga meremehe kohta vähemalt ees- ja perekonnanime, sünniaega ja -kohta, kaluriametiga seotud kvalifikatsiooni ja dokumente ning tema töökogemust.
 2.2. Ministeerium tagab, et iga lisa IV peatüki lõikes 2 nimetatud nimekirjas olev meremees vastab vähemalt järgmistele nõuetele:
 a)
 teab ohutusalast põhisõnavara ühes järgmistest töökeeltest: prantsuse, hispaania või inglise keel;
 b)
 omab kehtivat Mauritaania passi;
 c)
 omab kehtivat Mauritaania meremehepassi või võrdväärset dokumenti;
 d)
 omab kehtivat tunnistust, mis tõendab, et ta on saanud kalalaevade personalile ette nähtud mereohutusalase baaskoolituse vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele õigusnormidele, eelkõige meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvaheline konventsioonile;
 e)
 omab kehtivat tervisetõendit, mis tõendab tema suutlikkust täita ülesandeid kalalaeva pardal, samuti seda, et ta ei põe ühtegi nakkushaigust ning tal ei esine häireid, mis võiksid ohustada teiste pardalviibijate turvalisust ja tervist; arstlik läbivaatus tuleb teha vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele normidele ja peab hõlmama röntgenoloogilist uuringut tuberkuloosi avastamiseks;
 f)
 omab dokumente, mis võivad olla lisatud punkti 2.2 alapunktis c sätestatud meremehepassile või dokumendile ja milles kirjeldatakse üksikasjalikult tema omandatud teadmisi ning kus on kirjas iga kalalaeva kohta, millel ta on töötanud, laeva nimi ja tüüp, palgaaste või tööülesanded pardal ja laeval töötamise kestus;
 g) omab tõendit ühe punktis a nimetatud keele oskuse kohta;
 h)
 omab kaluri töölepingu nõuetekohaselt allkirjastatud originaali;
 i)
 omab mis tahes muud kalalaeva lipuriigi või laeva kapteni nõutavat dokumenti.
 2.3. Kõik punkti 2.2 alapunktides c–i ette nähtud dokumendid antakse välja Mauritaania Islamivabariigi või väljaandva riigi ametlikus keeles / ametlikes keeltes ja neile on lisatud ingliskeelne tõlge.
 2.4. Kehtivate rahvusvaheliste õigusnormide kohaselt käsitatakse kõiki punkti 2.2 alapunktides c–i ette nähtud dokumente kehtivana üksnes juhul, kui need vastavad punktis 2.3 esitatud tingimustele, on nõuetekohaselt allkirjastatud, ei ole pardalemineku ajaks kehtivust kaotanud ning kui kalalaeva lipuriik tagab, et koolitus või eksam, mille kohta dokument on välja antud, vastab täielikult lipuriigi kehtestatud nõuetele.
 Selleks annab Mauritaania lipuriigi määratud ametnikele loa teha oma territooriumil vajalikke hindamisi ja auditeid. Lojaalse koostöö põhimõtte alusel teevad liidu liikmesriigid omavahel koostööd, et kergendada kõnealusest punktist tulenevat Mauritaania Islamivabariigi halduskoormust.
 2.5. Mauritaania meremehed esitavad kapteni palvel talle kontrollimiseks punktis 2.2 märgitud dokumendid. Kaptenil on õigus säilitada halduseesmärkidel eespool nimetatud dokumentide koopiad.
 2.6. Kalalaeva omanikul või tema nimel tegutseval kaptenil on õigus keelduda võtmast liidu kalalaeva pardale Mauritaania meremeest, kui ta ei vasta punktide 2.2–2.4 sätestatud nõuetele.
 3. Mauritaania meremeeste töölepingud
 Need lepingud peavad sisaldama vähemalt järgmist:
 a) meremehe perekonnanimi ja eesnimed, sünniaeg või vanus ja sünnikoht;
 b) lepingu sõlmimise koht ja kuupäev;
 c) kalalaeva(de) nimi (nimed) ja registreerimisnumber (numbrid), millel kalur kohustub töötama;
 d) tööandja või kalalaeva omaniku või muu lepinguosalise nimi;
 e) ametikoht, millele kalur tööle võetakse;
 f) võimaluse korral kuupäev, millal ja koht, kus kalur peab teenistusse asumiseks laevale ilmuma;
 g) meremehe töötasu suurus või, kui seda makstakse osade kaupa, tema osa määr ja selle osa arvutamise meetod, või kui kohaldatakse kombineeritud tasustamissüsteemi, siis töötasu suurus, tema osa määr ja selle osa arvutamise meetod ning igasugune kokkulepitud miinimumtöötasu;
 h) lepingu lõpukuupäev ja sellega seotud tingimused:
 i) juhul kui leping sõlmiti tähtajalisena, siis selle lõppemise kindlaksmääratud kuupäev;
 ii) kui leping sõlmiti reisi ajal, siis lepingu lõppemise puhul kokku lepitud sihtsadam ja tähtaeg, mille möödumisel on kalur pärast sihtkohta jõudmist vaba;
 iii) kui leping on sõlmitud tähtajatuna, siis tingimused, mille korral saab kumbki lepinguosaline lepingu üles öelda, ning nõutav etteteatamistähtaeg, mis ei ole tööandja, laevaomaniku või muu lepinguosalise puhul lühem kui kaluri puhul;
 i) kaluri kaitse haiguse, vigastuse või surma korral, mis on seotud tema tööga;
 i) tasuline põhipuhkus või selle arvutamiseks kasutatav valem, kui see on olemas;
 k) tööandja, laevaomaniku või kaluri töölepingu muu osalise poolt kalurile makstavad ravi- ja sotsiaalkindlustushüvitised;
 l) kaluri õigus kodumaale tagasi pöörduda;
 m) viide kollektiivlepingule, kui see on olemas;
 n) minimaalne puhkeaeg.
 4. Ministeeriumile esitatav teave
 4.1. Iga liidu liikmesriigist lipuriik teatab liidu koostatud ja hallatava nimekirja alusel ministeeriumile oma punktis 2.4 sätestatud pädeva asutuse nime.
 4.2. Võttes arvesse punkti 2.2 alapunkte d ja h, teavitab lipuriik liidu vahendusel nõuetekohaselt ministeeriumi nõutavatest täiendavatest dokumentidest, mis peavad olema meremeestel, kes on määratud või võetakse tööle nimetatud riigi lipu all sõitva kalalaeva pardale.
 4.3. Kalalaeva omanik või tema nimel tegutsev esindaja teavitab ministeeriumi laeva pardale võetud Mauritaania meremeestest punktis 1.3 sätestatud munsterrolli abil.
 4.4. Ministeerium edastab laevaomanikule või tema nimel tegutsevale esindajale pärast punktis 4.3 sätestatud teabe kättesaamist viivitamata allkirjastatud tõendi.
 4.5. Kalalaeva omanik või tema nimel tegutsev esindaja saadab kaluri töölepingu koopia otse ministeeriumisse, tehes seda kahe päeva jooksul pärast lepingu allkirjastamist.
 4.6. Ministeerium edastab laevaomanikule või tema nimel tegutsevale esindajale pärast punkti 4.5 kohase kaluri töölepingu koopia kättesaamist viivitamata allkirjastatud tõendi.
 II LISA
 ÜHISKOMISJONIS VASTU VÕETAVATE PROTOKOLLI MUUDATUSTE HEAKSKIITMISE MENETLUS
 Kui ühiskomisjonil palutakse vastu võtta protokolli muudatused vastavalt Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendusprotokolli artikli 11 lõikele 1 ning komisjonil on õigus kiita kavandatud muudatused liidu nimel heaks järgmistel tingimustel.
 1)
 Komisjon tagab, et liidu nimel heakskiitmine:
 a)
 on kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega;
 b)
 on kooskõlas piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastuvõetud asjaomaste õigusnormidega ja et selle puhul võetakse arvesse rannikuriikide ühist haldamist;
 c)
 selle puhul võetakse arvesse komisjonile saadetud uusimat statistilist, bioloogilist ja muud asjaomast teavet.
 2)
 Enne kui komisjon kavandatud muudatused liidu nimel heaks kiidab, esitab komisjon need nõukogule piisavalt vara enne asjaomase ühiskomisjoni koosolekut.
 3)
 Kavandatud muudatuste vastavust käesoleva lisa punktis 1 sätestatud kriteeriumidele hindab nõukogu.
 4)
 Kui Euroopa Liidu lepingu artikli 16 lõike 4 kohasele blokeerivale vähemusele vastav arv liikmesriike ei väljenda nõukogus vastuseisu kavandatavatele muudatustele, kiidab komisjon need liidu nimel heaks. Kui blokeeriv vähemus on koos, lükkab komisjon kavandatud muudatused liidu nimel tagasi.
 5)
 Kui ühiskomisjon järgmistel koosolekutel, sealhulgas kohapeal, on võimatu kokkuleppele jõuda, suunatakse küsimus punktides 2–4 sätestatud korras uuesti nõukogule, et liidu seisukohas võetaks arvesse uusi asjaolusid.
 6)
 Komisjonil palutakse võtta õigel ajal ühiskomitee otsuse suhtes vajalikud järelmeetmed, sealhulgas asjakohasel juhul asjaomase otsuse avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ning kõnealuse otsuse rakendamiseks vajalike ettepanekute esitamine.
 Muudes küsimustes, mis ei puuduta protokolli muudatusi, määratakse vastavalt Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendusprotokolli artikli 11 lõikele 1 liidu poolt ühiskomisjonis võetav seisukoht kindlaks kooskõlas aluslepingute ja väljakujunenud töökorraldusega.
 (1)
 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsioon (koos lisade, lõppakti ja lõppakti muutvate 3. märtsi 1986. aasta ja 26. juuli 1993. aasta protokollidega), koostatud 10. detsembril 1982 Montego Bays, Recueil des Traités des Nations Unies, 16.11.1994, kd 1834, I-31363, lk 3–178.
 (2)
 17. veebruari 2006. aasta määrus nr 2006-010.
 (3)
 vt ICCAT 16/15.
 (4)
 Protokolli artikli 4 lõige 6.
 (5)
 29. juuli 2015. aasta kalandusseadustikku (code des pêches) käsitleva seaduse 017-2015 artikkel 12 jj.
 (6)
 „Kategooria“ Mauritaania õiguse tähenduses, TABELI 1 joonealune märkus.
 (7)
 Muud peale sardiinide, sardinellide, stauriidide ja makrellide.
 (8)
 1. oktoobri 2015. aasta kalandusseadustiku (Code des Pêches) rakendusmäärus nr 2015-159.