type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52011PC0600
 Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo įgyvendinama Europos Sąjungos ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė /* KOM/2011/0600 galutinis - 2011/0262 (COD) */
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 Pasiūlymo pagrindas ir tikslai
 Šis pasiūlymas skirtas į Europos
 Sąjungos teisę įtraukti apsaugos sąlygą ir
 stabilizavimo priemonę, nustatytas su Kolumbija ir Peru sudarytame Prekybos
 susitarime.
 Bendrosios aplinkybės
 2009 m. sausio 19 d. Taryba
 įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Andų bendrijos šalimis
 narėmis, po kurių su Kolumbija ir Peru sudarytas Prekybos susitarimas.
 Susitarimas parafuotas 2011 m. kovo 23 d.
 Į Susitarimą įtraukta
 dvišalė apsaugos sąlyga, kuria numatoma galimybė vėl
 nustatyti pagal didžiausio palankumo režimą (DPR) taikomą muito
 normą, jeigu, liberalizavus prekybą, pradedama importuoti tokiais
 didesniais kiekiais ir tokiomis sąlygomis, kad tai sukelia (arba gali
 sukelti) didelę žalą panašų arba tiesiogiai konkuruojantį
 produktą gaminančiai Sąjungos pramonei.
 Be to, į Susitarimą taip pat
 įtraukta bananų importo stabilizavimo priemonė, pagal kurią
 iki 2020 m. sausio 1 d. gali būti nutrauktas preferencinės
 muito normos taikymas, jei pasiekiama tam tikra metinė importo kiekio
 riba.
 Kad minėtos priemonės
 galėtų veikti, apsaugos sąlyga ir stabilizavimo priemonė
 turi būti įtrauktos į Europos Sąjungos teisę ir
 apibrėžti procedūriniai priemonių taikymo aspektai ir suinteresuotųjų
 šalių teisės.
 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
 ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 Šis įgyvendinimo reglamento
 pasiūlymas parengtas tiesiogiai remiantis Susitarimo, dėl kurio
 susiderėta su Kolumbija ir Peru, tekstu. Todėl atskiros konsultacijos
 su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas nėra būtini.
 Pasiūlymas iš esmės pagristas galiojančiais įgyvendinimo
 reglamentais.
 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
 Siūlomų veiksmų santrauka
 Pridedamas Europos Parlamento ir Tarybos
 reglamento pasiūlymas yra teisinė ES ir Kolumbijos bei Peru LPS
 apsaugos sąlygos ir stabilizavimo priemonės įgyvendinimo
 priemonė.
 Teisinis pagrindas
 Sutarties dėl Europos Sąjungos
 veikimo 207 straipsnio 2 dalis.
 2011/0262 (COD)
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
 kuriuo įgyvendinama Europos
 Sąjungos ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo dvišalė apsaugos
 sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė
 EUROPOS
 PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdami į
 Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207
 straipsnio 2 dalį,
 atsižvelgdami į
 Europos Komisijos pasiūlymą,
 perdavus
 įstatymo galią turinčio teisės akto projektą
 nacionaliniams parlamentams,
 laikydamiesi
 įprastos teisėkūros procedūros[1],
 kadangi:
 (1)
 2009 m. sausio 19 d. Taryba įgaliojo
 Komisiją Europos Sąjungos vardu vesti derybas dėl daugiašalio
 prekybos susitarimo su Andų bendrijos šalimis narėmis,
 norinčiomis sudaryti plataus užmojo, išsamų ir lygiavertį
 prekybos susitarimą;
 (2)
 šios derybos buvo baigtos ir 2011 m. kovo 23 d.
 parafuotas Europos Sąjungos ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimas
 (toliau – Susitarimas), kuris, remiantis [...] Tarybos sprendimu
 Nr. .../2011/ES[2]
 buvo pasirašytas Europos Sąjungos vardu [data], atsižvelgiant į tai,
 kad jis gali būti sudarytas vėliau. [...] Susitarimui pritarė
 Europos Parlamentas. Po to Taryba [data] priėmė Tarybos
 sprendimą Nr. .../2011[3]
 dėl Susitarimo sudarymo;
 (3)
 būtina nustatyti tam tikrų Susitarimo
 nuostatų, susijusių su dvišale apsaugos sąlyga, ir bananų
 importo stabilizavimo priemonės, dėl kurios buvo susitarta su
 Kolumbija ir Peru, taikymo tvarką;
 (4)
 reikėtų apibrėžti Susitarimo 48
 straipsnyje nurodytus terminus „didelė žala“, „didelės žalos
 grėsmė“ ir „pereinamasis laikotarpis“;
 (5)
 apsaugos priemonės turėtų būti
 nustatytos tik tuo atveju, jei nagrinėjamasis produktas importuojamas
 į Sąjungą tokiais didesniais kiekiais, matuojant
 absoliučiais dydžiais arba santykinai palyginus su Sąjungos gamybos
 apimtimi, ir tokiomis sąlygomis, kad sukelia arba gali sukelti didelę
 žalą panašių arba tiesiogiai konkuruojančių produktų
 Sąjungos gamintojams, kaip nustatyta Susitarimo 48 straipsnyje;
 (6)
 apsaugos priemonės turėtų būti
 vienos iš Susitarimo 50 straipsnyje nurodytų formų;
 (7)
 tyrimai atliekami ir, jei būtina, apsaugos
 priemonės taikomos kuo skaidriau;
 (8)
 reikėtų nustatyti išsamias tyrimų
 inicijavimo nuostatas. Valstybės narės turėtų Komisijai
 pateikti informacijos, įskaitant turimus įrodymus, apie visas importo
 tendencijas, dėl kurių gali reikėti nustatyti apsaugos
 priemones;
 (9)
 jei esama pakankamai tyrimo inicijavimą
 pagrindžiančių prima facie įrodymų, Komisija Europos
 Sąjungos oficialiajame leidinyje turėtų paskelbti
 pranešimą, kaip nustatyta Susitarimo 51 straipsnyje;
 (10)
 reikėtų nustatyti išsamias nuostatas
 dėl tyrimų inicijavimo, suinteresuotųjų šalių
 galimybės susipažinti su surinkta informacija ir ją tikrinti,
 susijusių šalių išklausymo ir tų šalių galimybės
 reikšti savo nuomonę, kaip nustatyta Susitarimo 51 straipsnyje;
 (11)
 Komisija turėtų raštu pranešti Kolumbijai
 ir Peru apie tyrimo inicijavimą ir konsultuotis su Kolumbija ir Peru, kaip
 nustatyta Susitarimo 49 straipsnyje;
 (12)
 be to, pagal Susitarimo 51 straipsnio 4 dalį
 reikia nustatyti laikotarpį, per kurį inicijuojami tyrimai ir
 priimami sprendimai dėl priemonių tinkamumo, siekiant užtikrinti, kad
 tokie sprendimai būtų priimami greitai ir taip padidėtų
 susijusių ūkinės veiklos vykdytojų teisinis tikrumas;
 (13)
 jokia apsaugos priemonė neturėtų
 būti taikoma, kol neatliekamas tyrimas, nustatant išlygą, jog
 Komisijai kritinėmis aplinkybėmis leidžiama taikyti laikinąsias
 priemones, kaip nurodyta Susitarimo 53 straipsnyje;
 (14)
 apsaugos priemonės turėtų būti
 taikomos tik tokiu mastu ir tik tokį laikotarpį, kokio gali
 reikėti siekiant užkirsti kelią didelei žalai ir palengvinti
 prisitaikymą. Reikėtų nustatyti didžiausią apsaugos
 priemonių taikymo trukmę ir specialias tokių priemonių
 pratęsimo ir peržiūros nuostatas, kaip nurodyta Susitarimo 52
 straipsnyje;
 (15)
 kad Susitarimo dvišalė apsaugos sąlyga
 būtų įgyvendinta, būtina nustatyti vienodas sąlygas
 laikinosioms ir galutinėms apsaugos priemonėms priimti, išankstinėms
 priežiūros priemonėms taikyti, tyrimui nesiimant priemonių
 nutraukti ir preferencinei muito normai, nustatytai pagal bananų importo
 stabilizavimo priemonę, dėl kurios buvo susitarta su Kolumbija ir
 Peru, laikinai panaikinti. Pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir
 Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos
 valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo
 įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji
 principai[4],
 šias priemones turėtų tvirtinti Komisija;
 (16)
 siekiant patvirtinti priežiūros ir
 laikinąsias priemones, atsižvelgiant į šių priemonių
 poveikį ir logišką seką galutinių apsaugos priemonių
 priėmimo atžvilgiu, tikslinga naudoti patariamąją
 procedūrą. Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta
 sunkiai atitaisoma žala, reikia, kad Komisijai būtų leista
 patvirtinti nedelsiant taikytinas laikinąsias priemones;
 (17)
 šį reglamentą reikėtų taikyti
 tik Sąjungos ir Kolumbijos bei Peru kilmės statusą turintiems
 produktams,
 PRIĖMĖ ŠĮ
 REGLAMENTĄ:
 I skyrius. Apsaugos nuostatos
 1
 straipsnis
 Apibrėžtys
 Šiame reglamente:
 (a)
 produktai – Sąjungos arba Kolumbijos, arba
 Peru kilmės statusą turinčios prekės. Tiriamasis produktas
 gali apimti vieną ar keletą tarifų eilučių arba
 jų dalį, priklausomai nuo konkrečių rinkos aplinkybių,
 arba bet kurį produktų segmentą pagal Sąjungos
 pramonėje įprastą skirstymą;
 (b)
 suinteresuotosios šalys – šalys, kurioms
 nagrinėjamojo produkto importas daro poveikį;
 (c)
 Sąjungos pramonė – visi Sąjungos
 teritorijoje veikiantys panašių arba tiesiogiai konkuruojančių
 produktų gamintojai arba tie Sąjungos gamintojai, kurie bendrai
 pagamina didžiąją dalį Sąjungoje pagaminamų
 panašių arba tiesiogiai konkuruojančių produktų. Tuo
 atveju, kai panašus ar tiesiogiai konkuruojantis produktas yra tik vienas iš
 produktų, kuriuos gamina Sąjungos pramonę sudarantys gamintojai,
 pramonė apibrėžiama kaip specifinė veikla, vykdoma gaminant
 panašų arba tiesiogiai konkuruojantį produktą;
 (d)
 didelė žala – ryškus visuotinis Sąjungos
 gamintojų padėties pablogėjimas;
 (e)
 didelės žalos grėsmė – tai
 akivaizdžiai neišvengiama didelė žala. Didelės žalos grėsmė
 nustatoma remiantis įrodomais faktais, ne vien įtarimais,
 spėjimais ar menka tikimybe. Siekiant nustatyti, ar yra didelės žalos
 grėsmė, be kita ko, reikėtų atsižvelgti ir į
 prognozes, vertinimus ir analizę, atliktus remiantis 4 straipsnio 5 dalyje
 nurodytais veiksniais;
 (f)
 pereinamasis laikotarpis – 10 metų nuo
 Susitarimo taikymo pradžios datos; taikomas bet kuriam produktui, kuriam
 Muitų tarifų panaikinimo sąraše nustatytas trumpesnis nei 10 metų
 tarifų panaikinimo laikotarpis. Produktams, kuriems Muitų tarifų
 panaikinimo sąraše nustatytas 10 metų ar ilgesnis tarifų
 panaikinimo laikotarpis, pereinamasis laikotarpis reiškia tame sąraše
 tokiems produktams nustatytą tarifų panaikinimo laikotarpį prie
 jo pridedant trejus metus.
 2
 straipsnis
 Principai
 1.
 Apsaugos priemonė gali būti nustatyta
 remiantis šiuo reglamentu, kai Kolumbijos arba Peru kilmės statusą
 turintis produktas dėl pagal Susitarimą tam produktui taikomų
 tarifų lengvatų pradedamas importuoti į Sąjungą
 tokiais didesniais kiekiais, matuojant absoliučiais dydžiais arba
 santykinai palyginus su Sąjungos gamybos apimtimi, ir tokiomis
 sąlygomis, kad sukelia arba gali sukelti didelę žalą panašų
 arba tiesiogiai konkuruojantį produktą gaminančiai Sąjungos
 pramonei.
 2.
 Apsaugos priemonės gali būti vienos iš
 šių formų:
 (a)
 nagrinėjamojo produkto tolesnio muito normos
 mažinimo, nustatyto Susitarimo I priede pateiktame Europos Sąjungos
 Muitų tarifų panaikinimo sąraše, sustabdymas;
 (b)
 nagrinėjamojo produkto muito normos
 padidinimas iki tokio lygio, kuris neviršija mažesniojo iš šių lygių:
 –
 pagal didžiausio palankumo režimą (toliau –
 DPR) taikomos muito normos, galiojusios produktui tuo metu, kai buvo nustatyta
 priemonė, arba
 –
 bazinės muito normos, nustatytos Susitarimo I
 priede pateiktame Europos Sąjungos Muitų tarifų panaikinimo
 sąraše.
 3
 straipsnis
 Tyrimo inicijavimas
 1.
 Tyrimas inicijuojamas valstybės narės,
 bet kurio juridinio asmens arba bet kurios asociacijos, kuri nėra
 juridinis asmuo, tačiau veikia Sąjungos pramonės vardu, prašymu
 arba Komisijos iniciatyva, jei Komisija mano, kad yra pakankamai prima facie
 įrodymų, pagrįstų 4 straipsnio 5 dalyje nurodytais
 veiksniais, tyrimo inicijavimui pagrįsti.
 2.
 Tyrimo inicijavimo prašyme pateikiama
 įrodymų, kad tenkinamos 2 straipsnio 1 dalyje išdėstytos
 apsaugos priemonės nustatymo sąlygos. Prašyme paprastai nurodoma ši
 informacija: nagrinėjamojo produkto importo didėjimo tempas ir
 apimtis absoliučiąja bei santykine verte, padidėjusio importo
 užimta vidaus rinkos dalis, pardavimo, gamybos, našumo, pajėgumų
 išnaudojimo, pelno ir nuostolių bei užimtumo masto pokyčiai.
 3.
 Tyrimas gali būti inicijuotas ir tuo atveju,
 kai staiga padidėja importas, sutelktas vienoje ar keliose valstybėse
 narėse, jeigu yra pakankamai prima facie įrodymų, kad
 tenkinamos inicijavimo sąlygos, kaip nustatyta remiantis 4 straipsnio 5
 dalyje nurodytais veiksniais.
 4.
 Valstybė narė informuoja Komisiją,
 jei mano, kad dėl importo iš Kolumbijos arba Peru tendencijų
 reikėtų imtis apsaugos priemonių. Informuojant kartu pateikiami
 turimi įrodymai, pagrįsti 4 straipsnio 5 dalyje nurodytais
 veiksniais. Komisija šią informaciją perduoda visoms valstybėms
 narėms.
 5.
 Jei paaiškėja, kad yra pakankamai prima
 facie įrodymų, paremtų 4 straipsnio 5 dalyje nurodytais
 veiksniais, tyrimo inicijavimui pagrįsti, Komisija Europos
 Sąjungos oficialiajame leidinyje skelbia pranešimą. Tyrimas
 inicijuojamas per vieną mėnesį nuo prašymo arba informacijos
 gavimo pagal 1 dalį.
 6.
 5 dalyje nurodytame pranešime:
 (a)
 pateikiama gautos informacijos santrauka ir
 nurodoma, kad visa susijusi informacija būtų perduota Komisijai;
 (b)
 nustatomas laikotarpis, per kurį
 suinteresuotosios šalys gali pareikšti raštu savo nuomonę ir pateikti
 informaciją norėdamos, kad į tą nuomonę ir
 informaciją būtų atsižvelgta atliekant tyrimą;
 (c)
 nurodomas laikotarpis, per kurį
 suinteresuotosios šalys gali kreiptis, kad Komisija jas išklausytų žodžiu
 pagal 4 straipsnio 9 dalį.
 4
 straipsnis
 Tyrimas
 1.
 Inicijavusi tyrimo procedūrą, Komisija
 pradeda tyrimą. 3 dalyje nustatytas laikotarpis prasideda sprendimo
 inicijuoti tyrimą paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame
 leidinyje dieną.
 2.
 Komisija gali prašyti valstybių narių
 pateikti informaciją, o valstybės narės imasi visų
 būtinų veiksmų tokiam prašymui patenkinti. Jei ta informacija
 yra visuotinės svarbos ir nėra konfidenciali pagal 11 straipsnį,
 ji pridedama prie nekonfidencialių dokumentų, kaip nurodyta 8 dalyje.
 3.
 Jei įmanoma, tyrimas baigiamas per šešis
 mėnesius nuo jo inicijavimo. Esant išskirtinėms aplinkybėms,
 pvz., neįprastai dideliam susijusių šalių skaičiui ar
 sudėtingai rinkos padėčiai, tas terminas gali būti
 pratęstas dar vienam trijų mėnesių laikotarpiui. Komisija
 informuoja visas suinteresuotąsias šalis apie tokį
 pratęsimą ir paaiškina, kokios priežastys jį nulėmė.
 4.
 Komisija renka visą informaciją, kuri,
 jos nuomone, yra reikalinga norint nustatyti, ar esama faktų,
 atitinkančių 2 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas, ir jei
 mano, kad to reikia, stengiasi šią informaciją patikrinti.
 5.
 Atlikdama tyrimą Komisija įvertina visus
 susijusius objektyvius ir kiekybiškai įvertinamus veiksnius,
 darančius poveikį Sąjungos pramonės padėčiai,
 pirmiausia, nagrinėjamojo produkto importo didėjimo tempą ir
 apimtį absoliučiąja bei santykine verte, dėl
 padidėjusio importo prarastą vidaus rinkos dalį ir pardavimo apimties,
 gamybos, našumo, pajėgumų naudojimo, pelno ir nuostolių bei
 užimtumo pokyčius. Šis sąrašas nėra baigtinis ir Komisija,
 nustatydama, ar esama didelės žalos arba didelės žalos
 grėsmės, gali taip pat atsižvelgti į kitus aktualius veiksnius,
 pavyzdžiui, atsargas, kainas, naudojamo kapitalo grąžą,
 grynųjų pinigų srautą, taip pat kitus veiksnius, kurie daro
 arba galėjo padaryti didelę žalą, arba kelia didelės žalos
 grėsmę Sąjungos pramonei.
 6.
 Pagal 3 straipsnio 6 dalies b punktą savo
 nuomonę pareiškusios suinteresuotosios šalys ir Kolumbijos arba Peru
 atstovai pateikę raštišką prašymą gali susipažinti su visa
 atliekant tyrimą Komisijos gauta informacija, išskyrus Sąjungos arba
 valstybių narių valdžios institucijų parengtus vidaus
 dokumentus, su sąlyga, kad ta informacija yra svarbi jiems ginant savo
 interesus bei nekonfidenciali pagal 11 straipsnio nuostatas ir kad Komisija ja
 naudojasi tyrimo metu. Šios suinteresuotosios šalys gali Komisijai pateikti
 savo nuomonę apie minėtą informaciją. Į tokią
 nuomonę atsižvelgiama, jei ji pagrįsta pakankamais prima facie
 įrodymais.
 7.
 Komisija užtikrina, kad visi tyrimui naudojami
 duomenys, taip pat statistiniai duomenys, būtų prieinami, suprantami,
 skaidrūs ir patikrinami.
 8.
 Komisija užtikrina, kai tik tai bus įmanoma
 techniškai, slaptažodžiu apsaugotą interneto prieigą prie
 nekonfidencialių duomenų, t. y. prie interneto platformos, kurią
 ji tvarko ir kurioje pateikiama visa susijusi informacija, kuri pagal 11
 straipsnį nėra konfidenciali. Tyrimu suinteresuotoms šalims, taip pat
 valstybėms narėms ir Europos Parlamentui suteikiama prieiga prie šios
 interneto platformos.
 9.
 Komisija išklauso suinteresuotąsias šalis,
 visų pirma tais atvejais, kai per Europos Sąjungos oficialiajame
 leidinyje paskelbtame pranešime nustatytą laikotarpį jos raštu
 pateikia prašymą, kuriame nurodo, kad joms iš tikrųjų gali
 turėti poveikio tyrimo išvados ir kad yra ypatingų
 priežasčių, dėl kurių jos turi būti išklausytos
 žodžiu.
 Komisija išklauso šias šalis ir kitais
 atvejais, jeigu yra ypatingų priežasčių, dėl kurių jos
 turi būti išklausytos dar kartą.
 10.
 Kai informacija nepateikiama per Komisijos
 nustatytą laikotarpį arba kai akivaizdžiai trukdoma tyrimui, išvados
 gali būti daromos remiantis turimais faktais. Jei Komisija nustato, kad
 kuri nors suinteresuotoji šalis ar trečioji šalis pateikė
 melagingą arba klaidinančią informaciją, ji į tą
 informaciją neatsižvelgia ir gali remtis turimais faktais.
 11.
 Komisija raštu praneša Kolumbijai arba Peru apie
 tyrimo inicijavimą ir laikinųjų arba galutinių priemonių
 nustatymą.
 5
 straipsnis
 Išankstinės
 priežiūros priemonės
 1.
 Jeigu dėl Kolumbijos arba Peru kilmės
 statusą turinčio produkto importo tendencijų gali susidaryti
 viena iš 2 ir 3 straipsniuose nurodytų situacijų, to produkto
 importui gali būti taikomos išankstinės priežiūros
 priemonės.
 2.
 Komisija tvirtina išankstines priežiūros
 priemones, laikydamasi 12 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios
 procedūros.
 3.
 Išankstinės priežiūros priemonės
 galioja ribotą laikotarpį. Jeigu nenumatyta kitaip, jos nustoja
 galiojusios pasibaigus antrajam šešių mėnesių laikotarpiui,
 kuris prasideda praėjus šešiems mėnesiams nuo tų priemonių
 taikymo pradžios.
 6
 straipsnis
 Laikinųjų
 apsaugos priemonių nustatymas
 1.
 Laikinosios apsaugos priemonės taikomos
 susidarius kritinėms aplinkybėms, kai delsiant gali būti
 padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir, remiantis 4 straipsnio 5 dalyje
 nurodytais veiksniais, preliminariai nustačius, kad esama pakankamai prima
 facie įrodymų, kad Kolumbijos arba Peru kilmės statusą
 turinčio produkto importas išaugo dėl to, kad pagal Susitarimo
 I priede pateiktą Europos Sąjungos Muitų tarifų
 panaikinimo sąrašą buvo sumažintas arba panaikintas muitas ir kad
 dėl tokio importo yra daroma arba gali būti daroma didelė žala
 Sąjungos pramonei.
 Laikinąsias priemones tvirtina Komisija,
 laikydamasi 12 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.
 Ypatingos skubos atvejais, įskaitant 2 dalyje nurodytą atvejį,
 pagal 12 straipsnio 4 dalyje nurodytą procedūrą Komisija
 tvirtina nedelsiant taikytinas laikinąsias apsaugos priemones.
 2.
 Jeigu valstybė narė prašo Komisijos
 skubiai imtis priemonių ir jeigu įvykdytos 1 dalyje nustatytos
 sąlygos, Komisija sprendimą priima per penkias darbo dienas nuo
 prašymo gavimo.
 3.
 Laikinosios priemonės negali būti
 taikomos ilgiau kaip 200 dienų.
 4.
 Jeigu laikinosios apsaugos priemonės
 panaikinamos, nes tiriant paaiškėja, kad nebuvo įvykdytos 2
 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos, bet kokie tų
 laikinųjų priemonių pagrindu surinkti muitai grąžinami
 savaime.
 5.
 Šiame straipsnyje nurodytos priemonės, joms
 įsigaliojus, taikomos kiekvienam į laisvą apyvartą
 išleistam produktui. Tačiau tokios priemonės neužkerta kelio išleisti
 į laisvą apyvartą jau pakeliui į Sąjungą
 esančių produktų su sąlyga, kad tokių produktų
 paskirties vietos negalima pakeisti.
 7
 straipsnis
 Tyrimo ir tyrimo procedūros baigimas nenustatant priemonių
 1.
 Jeigu galutinai nustatyti faktai rodo, kad 2
 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos nėra tenkinamos, Komisija,
 taikydama 12 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo
 procedūrą, priima sprendimą baigti tyrimą ir tyrimo
 procedūrą.
 2.
 Komisija, tinkamai laikydamasi 11 straipsnyje
 nurodytos konfidencialios informacijos apsaugos nuostatų, viešai skelbia
 atskleistų faktų ataskaitą ir pagrįstas išvadas visais
 svarstomais faktiniais ir teisiniais klausimais.
 8
 straipsnis
 Galutinių priemonių nustatymas
 1.
 Jeigu galutinai nustatyti faktai rodo, kad 2
 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos yra tenkinamos, Komisija
 kviečia Kolumbijos arba Peru valdžios institucijas konsultuotis pagal
 Susitarimo 49 straipsnį. Jei per 45 dienas nebuvo pasiektas priimtinas
 sprendimas, Komisija gali priimti sprendimą, kuriuo nustatomos
 galutinės apsaugos priemonės laikantis 12 straipsnio 3 dalyje
 nurodytos nagrinėjimo procedūros.
 2.
 Komisija, tinkamai laikydamasi 11 straipsnyje
 nurodytos konfidencialios informacijos apsaugos nuostatų, viešai skelbia
 ataskaitą, kurioje pateikiama faktų ir svarstymų, susijusių
 su jos sprendimu, santrauka.
 9
 straipsnis
 Apsaugos priemonių taikymo trukmė ir peržiūra
 1.
 Apsaugos priemonė galioja tik tokį
 laikotarpį, kuris yra būtinas siekiant užkirsti kelią didelei
 žalai arba ją atitaisyti ir palengvinti prisitaikymą. Šis laikotarpis
 negali trukti ilgiau nei dvejus metus, jeigu nėra pratęsiamas
 remiantis 3 dalimi.
 2.
 Pratęsimo laikotarpiu apsaugos priemonė
 taikoma tol, kol paaiškėja pagal 3 dalį atliekamos
 peržiūros rezultatai.
 3.
 Pradinis apsaugos priemonės galiojimo
 laikotarpis išimtinėmis aplinkybėmis gali būti pratęstas ne
 ilgesniam kaip dvejų metų laikotarpiui, jeigu nustatoma, kad apsaugos
 priemonė tebėra reikalinga siekiant užkirsti kelią didelei žalai
 arba ją atitaisyti bei palengvinti prisitaikymą ir kad esama
 Sąjungos pramonės prisitaikymo įrodymų.
 4.
 Prieš pratęsiant apsaugos priemonės
 galiojimą pagal 3 dalį atliekamas tyrimas, inicijuojamas
 valstybės narės, bet kurio juridinio asmens arba bet kurios
 asociacijos, kuri nėra juridinis asmuo, tačiau veikia Sąjungos
 pramonės vardu, prašymu arba Komisijos iniciatyva, jei Komisija mano, kad
 yra pakankamai prima facie įrodymų, jog tenkinamos 3 dalyje
 nustatytos sąlygos, remiantis 4 straipsnio 5 dalyje nurodytais veiksniais.
 5.
 Apie tyrimo inicijavimą skelbiama pagal
 3 straipsnio 5 ir 6 dalis. Atliekant tyrimą ir priimant bet kokį
 sprendimą dėl pratęsimo pagal 3 dalį laikomasi 4, 7 ir 8
 straipsnių nuostatų.
 6.
 Bendra apsaugos priemonės, įskaitant bet
 kokią laikinąją priemonę, taikymo trukmė negali
 būti ilgesnė nei ketveri metai.
 7.
 Apsaugos priemonė netaikoma pasibaigus
 pereinamajam laikotarpiui.
 8.
 Apsaugos priemonė netaikoma importuojamam
 produktui, kuriam tokia priemonė jau buvo taikyta anksčiau,
 tačiau ją galima taikyti dar vieną kartą laikotarpiu,
 prilygstančiu pusei tokios priemonės ankstesnio taikymo laikotarpio,
 jei netaikymo laikotarpis yra bent vieni metai.
 10 straipsnis
 Atokiausi Europos
 Sąjungos regionai
 Kai bet koks
 Kolumbijos arba Peru kilmės statusą turintis produktas importuojamas
 tokiais didesniais kiekiais ir tokiomis sąlygomis, kad labai pablogina ar
 gali labai pabloginti ES atokiausio (-ių) regiono (-ų), nurodyto
 (-ų) Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje,
 ekonominę padėtį, laikantis šio skyriaus nuostatų gali
 būti nustatyta apsaugos priemonė.
 11
 straipsnis
 Konfidencialumas
 1.
 Pagal šį reglamentą gauta informacija
 naudojama tik tuo tikslu, dėl kurio ją buvo prašyta pateikti.
 2.
 Jokia pagal šį reglamentą gauta konfidencialaus
 pobūdžio arba konfidencialiai pateikta informacija neatskleidžiama be
 specialaus tokios informacijos pateikėjo leidimo.
 3.
 Kiekviename prašyme laikyti informaciją
 konfidencialia turi būti nurodytos priežastys, dėl kurių ta
 informacija yra konfidenciali. Tačiau jei informacijos pateikėjas
 nesutinka jos viešinti ar leisti jos atskleisti bendro pobūdžio ar
 santraukos forma ir jei pasirodo, kad prašymas laikyti informaciją
 konfidencialia yra nepagrįstas, į šią informaciją gali
 būti neatsižvelgiama.
 4.
 Informacija bet kokiu atveju laikoma
 konfidencialia, jei jos atskleidimas gal turėti didelį neigiamą
 poveikį tokios informacijos pateikėjui arba šaltiniui.
 5.
 1–4 dalys netrukdo Sąjungos institucijoms
 nurodyti bendro pobūdžio informacijos, ypač motyvų, kuriais
 grindžiami pagal šį reglamentą priimami sprendimai. Tačiau šios
 institucijos privalo atsižvelgti į atitinkamų fizinių ir
 juridinių asmenų teisėtus interesus, kad nebūtų
 atskleistos jų komercinės paslaptys.
 12
 straipsnis
 Komiteto procedūra
 1.
 Komisijai padeda komitetas, įsteigtas pagal
 2009 m. vasario 26 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 260/2009 dėl
 bendrų importo taisyklių[5] 4 straipsnio 1 dalį.
 Tas komitetas – tai komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES)
 Nr. 182/2011.
 2.
 Jei daroma nuoroda į šią straipsnio
 dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.
 3.
 Jei daroma nuoroda į šią straipsnio
 dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
 4.
 Jei daroma nuoroda į šią straipsnio
 dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su
 4 straipsniu.
 II Skyrius. Bananų importo stabilizavimo priemonė
 13
 straipsnis
 Bananų
 importo stabilizavimo priemonė
 1.
 Kolumbijos arba Peru kilmės statusą
 turintiems bananams, priskiriamiems prie Kombinuotosios nomenklatūros
 pozicijos 0803 00 19 (Švieži bananai, išskyrus tikruosius bananus (plantains)
 ir Susitarimo I priede pateiktame Europos Sąjungos muitų
 tarifų panaikinimo sąraše priskirtiems prie „BA“ kategorijos,
 stabilizavimo priemonė Nr. 1 taikoma iki 2020 m. sausio
 1 d.
 2.
 1 dalyje nurodytų produktų importui
 nustatoma atskira metinė ribinė importo apimtis, kaip nurodyta šio
 reglamento priede pateiktos lentelės trečioje ir ketvirtoje skiltyse.
 Jeigu atitinkamais kalendoriniais metais pasiekiama nustatyta ribinė
 importo iš Kolumbijos arba Peru apimtis, Komisija, remdamasi 12 straipsnio
 3 dalyje nurodyta nagrinėjimo procedūra, gali tais metais
 laikinai nutraukti preferencinės muito normos taikymą atitinkamos
 kilmės produktams ne ilgesniam nei trijų mėnesių laikotarpiui
 ir ne ilgiau kaip iki tų kalendorinių metų pabaigos.
 3.
 Jeigu Komisija nusprendžia nutraukti
 preferencinės muito normos taikymą, ji taiko mažesniąją iš
 šių normų: bazinės muito normos arba pagal DPR taikomos muito
 normos, galiojančių tuo metu, kai imamasi tokios priemonės.
 4.
 Jeigu Komisija imasi 2 ir 3 dalyse nurodytų
 veiksmų, ji nedelsdama pradeda konsultacijas su susijusia šalimi
 (Kolumbija arba Peru, arba abejomis), kad išanalizuotų ir
 įvertintų padėtį remiantis turimais faktiniais duomenimis.
 5.
 2 ir 3 dalyse nurodytos priemonės gali
 būti taikomos tik laikotarpiu iki 2019 m. gruodžio 31d.
 III skyrius. Baigiamosios nuostatos
 14
 straipsnis
 Įsigaliojimas
 Šis reglamentas
 įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
 oficialiajame leidinyje.
 Jis taikomas nuo tos
 dienos, kurią pradedamas taikyti Susitarimas, kaip numatyta Susitarimo 330
 straipsnyje. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje skelbiamas
 pranešimas, kuriame nurodoma Susitarimo taikymo pradžios data.
 Šis
 reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse
 narėse.
 Priimta
 Europos Parlamento vardu Tarybos
 vardu
 Pirmininkas Pirmininkas
 Priedas
 Lentelė, kurioje nurodoma ribinė
 importo apimtis, siekiant taikyti bananų importo stabilizavimo
 priemonę, nustatytą I priedo I priedėlio B skirsnyje:
 1A poskirsnio 1(n) punkte – Kolumbijai ir 2A poskirsnio 1(i) punkte – Peru.
 Metai || Kolumbijai nustatyta ribinė importo apimtis || Peru nustatyta ribinė importo apimtis
 Nuo 2010 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. || 1 350 000 t || 67 500 t
 Nuo 2011 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. || 1 417 500 t || 71 250 t
 Nuo 2012 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. || 1 485 000 t || 75 000 t
 Nuo 2013 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. || 1 552 500 t || 78 750 t
 Nuo 2014 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. || 1 620 000 t || 82 500 t
 Nuo 2015 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. || 1 687 500 t || 86 250 t
 Nuo 2016 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. || 1 755 000 t || 90 000 t
 Nuo 2017 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. || 1 822 500 t || 93 750 t
 Nuo 2018 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. || 1 890 000 t || 97 500 t
 Nuo 2019 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. || 1 957 500 t || 101 250 t
 Nuo 2020 m. sausio 1 d. || Netaikoma || Netaikoma
 [1] 2011 m. vasario 17 d. Europos Parlamento
 pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir [...] Tarybos
 sprendimas...
 [2]
 [3]
 [4] OL L 55, 2011 2 28, p. 13.
 [5] OL L 84, 2009 3 31,
 p. 1.


type: wikipedia

text:
Dzūkija (līdz 19. gadsimtam — Dainava) ir viens no 5 Lietuvas kultūrvēsturiskajiem novadiem, visbiežāk Dzūkija definēta kā bijušās Traķu kņazistes (bez Žemaitijas) teritorija, kas austrumos sniegusies līdz Neres lejasteces — Vokes upes — Varenavas līnijai, kur tā robežojās ar Alsenes (, ) zemi, taču pēdējā laikā mēģināts atsvaidzināt "dialektoloģiski" pamatota apzīmējuma jeb jēdziena "Lielā Dzūkija" (no Sejniem līdz Daugavpilij) lietošanu.
 Nosaukums
 Dzūkijas nosaukums iegājās apritē tikai 19. gadsimtā, norādot uz vietējo iedzīvotāju lietuviešu valodas īpatnējo "dzūkisko izrunu".
 Vēsture
 Viduslaikos mūsdienu Dzūkiju apdzīvoja jātvingi, kas dzīvoja arī tagadējās Baltkrievijas un Polijas teritorijās. Uz ziemeļiem mītošie lietuvieši viņu zemes austrumu daļu Nemunas labajā krastā dēvēja par Dainavu (dziesmu zemi), bet prūši tās rietumdaļu Nemunas kreisajā krastā par Sūdavu (purvaino zemi). Ap 1040. gadu Dainavu mēģināja pakļaut Kijevas lielkņazs Jaroslavs Gudrais, bet 1253. gadā Lietuvas karalis Mindaugs Dainavu apsolīja Vācu ordenim. 1281. gadā liels ordeņa karaspēks sakāva sudaviešu ķēniņa Skomanta (Skomanda) karavīrus. Liela daļa jātvingu gāja bojā Ziemeļu krusta karu laikā, bet atlikusī daļa saplūda ar lietuviešiem, baltkrieviem, poļiem un vāciešiem.
 Pēc Polijas-Lietuvas kopvalsts nodibināšanas 1569. gadā Dainavas rietumu daļu iekļāva Podlēzijas zemē ( — 'poļiem (ļahiem) padotā zeme').
 Vēsturiski lielākās Dzūkijas pilsētas bija Grodņa, Lida un Alīta, pie kam pēdējā bieži tiek saukta par "Dzūkijas galvaspilsētu", taču tagadējās Dzūkijas vēsturiskā prototipa (līdz 1413. gada pastāvējušās Traķu kņazistes) politiskais centrs atradās citur. Sākumā tā bija Merkine, no 13. gadsimta beigām vai 14. gadsimta sākuma — Vecie Traķi, no 14. gadsimta 8. desmitgades — Jaunie Traķi.
 Ģeogrāfija
 Dzūkija aptver Varēnas rajonu, Alītas rajonu, Alītu, gandrīz visu Kaišadores rajonu, Prienu rajona austrumdaļu, Traķu rajonu, Šaļčininku rajona rietumdaļu, Lazdiju rajonu, Elektrēnus, arī daļu Ziemeļaustrumu Polijas un daļu Rietumu Baltkrievijas. Austrumos un ziemeļaustrumos robežojas ar Aukštaitiju, rietumos — ar Suvalkiju.
 Lielu Dzūkijas daļu aizņem meži, tādēļ visretāk apdzīvotajās novada daļās iedzīvotāju blīvums ir mazāks nekā 4 iedz./km2. Novadā atrodas vislielākais Lietuvas purvs — Čepkeļu purvs.
 No pieciem Lietuvas nacionālajiem parkiem divi atrodas Dzūkijā: 1991. gadā uz austrumiem no Varēnas iekārtots Dzūkijas nacionālais parks, bet 1992. gadā Traķos un to apkārtnē dibināts Traķu vēsturiskais nacionālais parks.
 Lietuvas kultūrvēsturiskie novadi


type: contracts

text:
 23.6.2015
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 157/99
 EU–UKRAINA-ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1/2014,
 annettu 15 päivänä joulukuuta 2014,
 oman työjärjestyksensä sekä assosiaatiokomitean ja alakomiteoiden työjärjestysten hyväksymisestä [2015/977]
 EU–UKRAINA-ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 462 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Sopimuksen 486 artiklan mukaisesti sopimuksen osia on sovellettu väliaikaisesti 1 päivästä marraskuuta 2014.
 (2)
 Sopimuksen 462 artiklan 2 kohdan nojalla assosiaationeuvosto vahvistaa oman työjärjestyksensä.
 (3)
 Sopimuksen 464 artiklan 1 kohdan nojalla assosiaationeuvostoa avustaa sen tehtävien hoitamisessa assosiaatiokomitea, ja sopimuksen 465 artiklan 1 kohdan nojalla assosiaationeuvosto määrittää työjärjestyksessään assosiaatiokomitean tehtävät ja päättää sen työskentelytavoista,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Hyväksytään assosiaationeuvoston työjärjestys, sellaisena kuin se on esitetty liitteessä I, sekä assosiaatiokomitean ja alakomiteoiden työjärjestykset, sellaisena kuin ne on esitetty liitteessä II.
 2 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
 Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2014.
 Assosiaationeuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 F. MOGHERINI
 (1) EUVL L 161, 29.5.2014, s. 3.
 LIITE I
 ASSOSIAATIONEUVOSTON TYÖJÄRJESTYS
 1 artikla
 Yleiset määräykset
 1. Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, 461 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustettu assosiaationeuvosto suorittaa tehtävänsä siten kuin sopimuksen 461 ja 463 artiklassa on määrätty.
 2. Kuten sopimuksen 5 artiklan 1 kohdassa määrätään, osapuolet käyvät huippukokousten tasolla säännöllistä poliittista vuoropuhelua. Sopimuksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti poliittista vuoropuhelua käydään yhteisestä sopimuksesta ministeritasolla sopimuksen 460 artiklassa tarkoitetussa assosiaationeuvostossa sekä osapuolten ulkoministeritason edustajien välillä säännöllisesti pidettävissä kokouksissa.
 3. Kuten sopimuksen 462 artiklan 1 kohdassa määrätään, assosiaationeuvosto muodostuu Euroopan unionin neuvoston jäsenistä ja Euroopan komission jäsenistä sekä Ukrainan hallituksen jäsenistä. Assosiaationeuvoston kokoonpanossa otetaan huomioon erityiset kysymykset, joita on tarkoitus käsitellä kussakin kokouksessa. Assosiaationeuvosto kokoontuu ministeritasolla.
 4. Kuten sopimuksen 463 artiklan 1 kohdassa määrätään, assosiaationeuvosto käyttää päätösvaltaa sopimuksessa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Päätökset sitovat osapuolia. Assosiaationeuvosto toteuttaa tarvittavat toimenpiteet päätöstensä täytäntöön panemiseksi, tarvittaessa myös valtuuttamalla tämän sopimuksen mukaisesti perustetut erityiselimet toimimaan puolestaan. Assosiaationeuvosto voi myös antaa suosituksia. Se hyväksyy päätöksensä ja antaa suosituksensa osapuolten yhteisestä sopimuksesta sen jälkeen, kun niiden hyväksymistä koskevat osapuolten sisäiset menettelyt on saatu päätökseen. Assosiaationeuvosto voi siirtää toimivaltaansa assosiaatiokomitealle.
 5. Tämän työjärjestyksen osapuolet on määritelty sopimuksen 482 artiklassa.
 2 artikla
 Puheenjohtaja
 Osapuolet toimivat vuorotellen assosiaationeuvoston puheenjohtajana 12 kuukauden ajan. Ensimmäinen kausi alkaa assosiaationeuvoston ensimmäisenä kokoontumispäivänä ja päättyy 31 päivänä joulukuuta samana vuonna.
 3 artikla
 Kokoukset
 1. Assosiaationeuvosto kokoontuu vähintään kerran vuodessa ja, olosuhteiden niin vaatiessa, osapuolten yhteisestä sopimuksesta. Assosiaationeuvoston kokoukset pidetään Euroopan unionin neuvoston tavanomaisessa kokouspaikassa, jolleivät osapuolet toisin sovi.
 2. Assosiaationeuvoston kokoukset pidetään osapuolten sopimina päivinä.
 3. Assosiaationeuvoston sihteerit kutsuvat yhdessä assosiaationeuvoston kokoukset koolle assosiaationeuvoston puheenjohtajan suostumuksella viimeistään 30 kalenteripäivää ennen kokouspäivää.
 4 artikla
 Edustus
 1. Assosiaationeuvoston jäsenten ollessa estyneinä kokouksiin voivat osallistua heidän edustajansa. Jos jäsen haluaa käyttää edustajaa, hänen on kirjallisesti ilmoitettava assosiaationeuvoston puheenjohtajalle edustajansa nimi ennen sen kokouksen alkua, jossa tämä jäsen on näin edustettuna.
 2. Assosiaationeuvoston jäsenen edustajalla on kaikki kyseisen jäsenen oikeudet.
 5 artikla
 Valtuuskunnat
 1. Assosiaationeuvoston jäsenten mukana voi olla virkamiehiä. Osapuolten valtuuskuntien aiottu kokoonpano on ilmoitettava assosiaationeuvoston puheenjohtajalle assosiaationeuvoston sihteeristön välityksellä ennen kutakin kokousta.
 2. Assosiaationeuvosto voi osapuolten sopimuksella kutsua osapuolten muiden elinten edustajia tai tietyn alan riippumattomia asiantuntijoita osallistumaan kokouksiinsa tarkkailijoina tai antamaan tietoja erityisistä aiheista. Osapuolet sopivat ehdot ja edellytykset, joiden mukaisesti nämä tarkkailijat voivat osallistua kokouksiin.
 6 artikla
 Sihteeristö
 Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön virkamies ja Ukrainan virkamies toimivat yhdessä assosiaationeuvoston sihteereinä.
 7 artikla
 Kirjeenvaihto
 1. Assosiaationeuvostolle osoitettu kirjeenvaihto ohjataan joko unionin tai Ukrainan sihteerille, joka puolestaan ilmoittaa siitä toiselle sihteerille.
 2. Assosiaationeuvoston sihteerit huolehtivat tämän kirjeenvaihdon toimittamisesta assosiaationeuvoston puheenjohtajalle ja tarvittaessa sen jakelusta assosiaationeuvoston jäsenille.
 3. Tällä tavoin jaettava kirjeenvaihto toimitetaan tarvittaessa Euroopan komission pääsihteeristölle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, jäsenvaltioiden pysyville edustustoille Euroopan unionissa ja Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristölle sekä Ukrainan edustustolle Euroopan unionissa.
 4. Sihteerit lähettävät puheenjohtajan tiedonannot vastaanottajille puheenjohtajan puolesta. Tällaiset tiedonannot jaetaan tarvittaessa assosiaationeuvoston jäsenille 3 kohdassa säädetyin tavoin.
 8 artikla
 Luottamuksellisuus
 Elleivät osapuolet toisin päätä, assosiaationeuvoston kokoukset eivät ole julkisia. Kun osapuoli toimittaa assosiaationeuvostolle luottamuksellisiksi määriteltyjä tietoja, toisen osapuolen on käsiteltävä kyseisiä tietoja luottamuksellisina.
 9 artikla
 Kokousten esityslistat
 1. Assosiaationeuvoston puheenjohtaja laatii kutakin kokousta varten alustavan esityslistan. Assosiaationeuvoston sihteerit toimittavat sen 7 artiklassa tarkoitetuille vastaanottajille viimeistään 15 kalenteripäivää ennen kokousta.
 2. Alustavaan esityslistaan sisältyvät asiat, joiden ottamista esityslistalle koskeva pyyntö on toimitettu puheenjohtajalle vähintään 21 kalenteripäivää ennen kokouksen alkua. Tällaisia asioita ei oteta alustavalle esityslistalle, jos sihteerit eivät ole saaneet tarvittavia liiteasiakirjoja ennen alustavan esityslistan lähettämispäivää.
 3. Assosiaationeuvosto hyväksyy esityslistan kunkin kokouksen alussa. Muu kuin alustavassa esityslistassa oleva asia voidaan ottaa esityslistalle osapuolten suostumuksella.
 4. Puheenjohtaja voi osapuolia kuultuaan lyhentää 1 kohdassa mainittuja määräaikoja jonkin erityistapauksen niin edellyttäessä.
 10 artikla
 Pöytäkirja
 1. Assosiaationeuvoston sihteerit laativat yhdessä kustakin kokouksesta pöytäkirjaluonnoksen.
 2. Pöytäkirja sisältää yleensä kunkin esityslistalla olevan asian osalta:
 a)
 assosiaationeuvostolle toimitetut asiakirjat;
 b)
 lausumat, jotka assosiaationeuvoston jäsen on pyytänyt kirjattaviksi pöytäkirjaan; ja
 c)
 osapuolten sopimat asiat, kuten hyväksytyt päätökset, sovitut lausumat ja tehdyt päätelmät.
 3. Pöytäkirjaluonnos toimitetaan assosiaationeuvoston hyväksyttäväksi. Assosiaationeuvosto hyväksyy pöytäkirjaluonnoksen seuraavassa kokouksessaan. Vaihtoehtoisesti pöytäkirjaluonnos voidaan hyväksyä kirjallisesti.
 11 artikla
 Päätökset ja suositukset
 1. Assosiaationeuvosto hyväksyy päätöksiä ja antaa suosituksia osapuolten yhteisestä sopimuksesta sen jälkeen, kun osapuolten sisäiset menettelyt on saatu päätökseen.
 2. Assosiaationeuvosto voi osapuolten niin sopiessa hyväksyä päätöksiä ja antaa suosituksia myös kirjallista menettelyä noudattaen. Tätä varten assosiaationeuvoston puheenjohtaja jakaa ehdotuksen tekstin kirjallisesti jäsenille 7 artiklassa määrätyin tavoin, ja jäsenillä on vähintään 21 kalenteripäivää aikaa ilmoittaa kaikki siihen haluamansa varaumat ja muutokset. Puheenjohtaja voi osapuolia kuultuaan lyhentää edellä mainittua määräaikaa jonkin erityistapauksen niin edellyttäessä.
 3. Sopimuksen 463 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut assosiaationeuvoston asiakirjat otsikoidaan ”päätöksiksi” tai ”suosituksiksi”, jota seuraa järjestysnumero, hyväksymis- tai antamispäivä sekä kuvaus niiden kohteesta. Puheenjohtaja allekirjoittaa nämä assosiaationeuvoston päätökset ja suositukset, ja assosiaationeuvoston sihteerit todistavat ne oikeiksi. Nämä päätökset ja suositukset jaetaan kaikille tämän työjärjestyksen 7 artiklassa tarkoitetuille vastaanottajille. Kukin osapuoli voi päättää assosiaationeuvoston päätösten ja suositusten julkaisemisesta omassa virallisessa lehdessään.
 4. Kukin assosiaationeuvoston päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään, jollei päätöksessä toisin säädetä.
 12 artikla
 Kielet
 1. Assosiaationeuvoston virallisina kielinä ovat osapuolten viralliset kielet.
 2. Assosiaationeuvosto tekee ratkaisunsa näillä kielillä laadittujen asiakirjojen perusteella, jollei toisin päätetä.
 13 artikla
 Kulut
 1. Kukin osapuoli vastaa sille assosiaationeuvoston kokouksiin osallistumisesta aiheutuvista kuluista sekä henkilöstö-, matka- että oleskelukulujen osalta, samoin kuin posti- ja televiestintäkuluista.
 2. Unioni vastaa kokousten tulkkaukseen sekä asiakirjojen kääntämiseen ja kopiointiin liittyvistä kuluista. Jos Ukraina edellyttää tulkkausta tai kääntämistä muille kielille tai muista kielistä kuin ne, joista on säädetty 12 artiklassa, Ukraina vastaa siihen liittyvistä kuluista.
 3. Kokousten aineellisiin järjestelyihin liittyvistä muista kustannuksista vastaa kokouksen järjestävä osapuoli.
 14 artikla
 Assosiaatiokomitea
 1. Sopimuksen 464 artiklan 1 kohdan mukaisesti assosiaationeuvostoa avustaa sen tehtävien suorittamisessa assosiaatiokomitea. Assosiaatiokomitea koostuu osapuolten edustajista, jotka ovat yleensä korkeita virkamiehiä.
 2. Assosiaatiokomitea valmistelee assosiaationeuvoston kokoukset ja sen käsiteltävät asiat, panee tarvittaessa täytäntöön assosiaationeuvoston päätökset ja varmistaa yleisesti assosiaatiosuhteiden jatkuvuuden ja sopimuksen asianmukaisen toiminnan. Assosiaatiokomitea tutkii kaikki assosiaationeuvoston sen käsiteltäviksi toimittamat asiat sekä kaikki muut kysymykset, joita voi tulla esiin sopimuksen täytäntöönpanon yhteydessä. Assosiaatiokomitea tekee ehdotuksia ja antaa päätös- ja suositusluonnoksia assosiaationeuvoston hyväksyttäviksi. Sopimuksen 465 artiklan 2 kohdan mukaisesti assosiaationeuvosto voi siirtää assosiaatiokomitealle toimivallan hyväksyä päätöksiä.
 3. Assosiaatiokomitea hyväksyy päätökset ja antaa suositukset, joiden osalta sille on sopimuksen mukaisesti siirretty toimivalta.
 4. Siinä tapauksessa, että sopimuksessa määrätään neuvotteluvelvoitteesta tai -mahdollisuudesta tai osapuolet päättävät yhteisestä sopimuksesta neuvotella keskenään, tällaiset neuvottelut voidaan käydä assosiaatiokomiteassa, jollei sopimuksessa toisin määrätä. Neuvottelut voivat jatkua assosiaationeuvostossa, jos osapuolet niin sopivat.
 15 artikla
 Työjärjestyksen muuttaminen
 Tätä työjärjestystä voidaan muuttaa 11 artiklan mukaisesti.
 LIITE II
 ASSOSIAATIOKOMITEAN JA ALAKOMITEOIDEN TYÖJÄRJESTYS
 1 artikla
 Yleiset määräykset
 1. Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, 464 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustettu assosiaatiokomitea avustaa assosiaationeuvostoa sen tehtävien hoitamisessa ja suorittaa sopimuksessa määrätyt ja assosiaationeuvoston sille osoittamat tehtävät. Sopimuksen 465 artiklan 1 kohdan mukaan assosiaationeuvosto määrittää työjärjestyksessään assosiaatiokomitean tehtävät ja päättää komitean työskentelytavoista.
 2. Assosiaatiokomitea valmistelee assosiaationeuvoston kokoukset ja sen käsiteltävät asiat, panee tarvittaessa täytäntöön assosiaationeuvoston päätökset ja varmistaa yleisesti assosiaatiosuhteiden jatkuvuuden ja sopimuksen toiminnan. Assosiaatiokomitea tutkii kaikki assosiaationeuvoston sen käsiteltäviksi lähettämät kysymykset sekä kaikki muut kysymykset, joita voi tulla esiin sopimuksen päivittäisen täytäntöönpanon yhteydessä. Assosiaatiokomitea tekee ehdotuksia ja antaa päätös- ja suositusluonnoksia assosiaationeuvoston hyväksyttäviksi.
 3. Kuten sopimuksen 464 artiklan 2 kohdassa määrätään, assosiaatiokomitea koostuu osapuolten edustajista, jotka ovat yleensä korkeita virkamiehiä, jotka vastaavat asianomaisessa kokouksessa käsiteltävistä asioista.
 4. Sopimuksen 465 artiklan 4 kohdan mukaisesti kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevä, sopimuksen 465 artiklan 4 kohdassa määrätty assosiaatiokomitea, jäljempänä ’kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevä assosiaatiokomitea’, koostuu sille sopimuksen IV osastossa uskottuja tehtäviä suorittaessaan sellaisista Euroopan komission ja Ukrainan korkean tason virkamiehistä, jotka vastaavat kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevista asioista. Euroopan komission tai Ukrainan edustaja, joka vastaa kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevista asioista, toimii assosiaatiokomitean puheenjohtajana tämän työjärjestyksen 2 artiklan mukaisesti. Kokouksiin osallistuu lisäksi Euroopan ulkosuhdehallinnon edustaja.
 5. Kuten sopimuksen 465 artiklan 3 kohdassa määrätään, assosiaatiokomitealla on toimivalta hyväksyä päätöksiä sopimuksessa määrätyissä tapauksissa ja aloilla, joilla assosiaationeuvosto on siirtänyt sille toimivallan. Nämä päätökset sitovat osapuolia, joiden on toteutettava päätösten täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Assosiaatiokomitea hyväksyy päätöksensä osapuolten yhteisestä sopimuksesta sen jälkeen, kun osapuolten sisäiset hyväksymismenettelyt on saatu päätökseen.
 6. Tämän työjärjestyksen osapuolet on määritelty sopimuksen 482 artiklassa.
 2 artikla
 Puheenjohtaja
 Osapuolet toimivat vuorotellen assosiaatiokomitean puheenjohtajana 12 kuukauden ajan. Ensimmäinen kausi alkaa assosiaationeuvoston ensimmäisenä kokoontumispäivänä ja päättyy 31 päivänä joulukuuta samana vuonna.
 3 artikla
 Kokoukset
 1. Assosiaatiokomitea kokoontuu säännöllisesti vähintään kerran vuodessa, jolleivät osapuolet toisin sovi. Jommankumman osapuolen pyynnöstä voidaan järjestää assosiaatiokomitean erityisistuntoja, jos osapuolet niin sopivat.
 2. Komitean puheenjohtaja kutsuu assosiaatiokomitean kunkin kokouksen koolle osapuolten sopimassa paikassa ja sopimana ajankohtana. Assosiaatiokomitean sihteeristö toimittaa kokouskutsun viimeistään 28 kalenteripäivää ennen kokouksen alkua, jolleivät osapuolet toisin sovi.
 3. Kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevä assosiaatiokomitea kokoontuu vähintään kerran vuodessa ja olosuhteiden sitä vaatiessa. Kokoukset kutsuu koolle kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevän assosiaatiokomitean puheenjohtaja osapuolten sopimassa paikassa, sopimana ajankohtana ja sopimalla tavalla. Kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevän assosiaatiokomitean sihteeristö toimittaa kokouskutsun viimeistään 15 kalenteripäivää ennen kokouksen alkua, jolleivät osapuolet toisin sovi.
 4. Assosiaatiokomitean sääntömääräiset kokoukset kutsutaan aina kun se on mahdollista koolle hyvissä ajoin ennen assosiaationeuvoston sääntömääräistä kokousta.
 5. Assosiaatiokomitean kokouksia voidaan, poikkeuksellisesti ja jos osapuolet niin sopivat, pitää millä tahansa teknisillä keinoilla, kuten videokokouksena.
 4 artikla
 Valtuuskunnat
 Kokoukseen osallistuvien valtuuskuntien aiottu kokoonpano on ilmoitettava osapuolille assosiaatiokomitean sihteeristön välityksellä ennen kutakin kokousta.
 5 artikla
 Sihteeristö
 1. Euroopan unionin virkamies ja Ukrainan virkamies toimivat keskinäisen luottamuksen ja yhteistyön hengessä yhdessä assosiaatiokomitean sihteereinä ja huolehtivat yhteisesti sihteeristön tehtävistä, jollei tässä työjärjestyksessä toisin määrätä.
 2. Euroopan komission virkamies ja Ukrainan virkamies, jotka vastaavat kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevista asioista, toimivat yhdessä kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevän assosiaatiokomitean sihteereinä.
 6 artikla
 Kirjeenvaihto
 1. Assosiaatiokomitealle osoitettu kirjeenvaihto ohjataan jommankumman osapuolen assosiaatiokomitean sihteerille, joka puolestaan ilmoittaa siitä toiselle sihteerille.
 2. Assosiaatiokomitean sihteeristö huolehtii siitä, että assosiaatiokomitealle osoitettu kirjeenvaihto toimitetaan assosiaatiokomitean puheenjohtajalle ja jaetaan tarvittaessa 7 artiklassa tarkoitettuina asiakirjoina.
 3. Sihteeristö toimittaa puheenjohtajan kirjeenvaihdon osapuolille puheenjohtajan puolesta. Tällainen kirjeenvaihto jaetaan tarvittaessa 7 artiklan mukaisesti.
 7 artikla
 Asiakirjat
 1. Asiakirjat jaetaan assosiaatiokomitean sihteerien välityksellä.
 2. Osapuoli toimittaa asiakirjansa omalle sihteerilleen. Sihteeri toimittaa nämä asiakirjat toisen osapuolen sihteerille.
 3. Unionin sihteeri jakaa asiakirjat unionin asianomaisille edustajille ja toimittaa järjestelmällisesti jäljennöksen tällaisesta kirjeenvaihdosta Ukrainan sihteerille.
 4. Ukrainan sihteeri jakaa asiakirjat Ukrainan asianomaisille edustajille ja toimittaa järjestelmällisesti jäljennöksen tällaisesta kirjeenvaihdosta unionin sihteerille.
 8 artikla
 Luottamuksellisuus
 Elleivät osapuolet toisin päätä, assosiaatiokomitean kokoukset eivät ole julkisia. Kun osapuoli toimittaa assosiaatiokomitealle luottamuksellisiksi määriteltyjä tietoja, toisen osapuolen on käsiteltävä kyseisiä tietoja luottamuksellisina.
 9 artikla
 Kokousten esityslistat
 1. Assosiaatiokomitean sihteeristö laatii kutakin assosiaatiokomitean kokousta varten osapuolten tekemien ehdotusten perusteella alustavan esityslistan ja luonnoksen jäljempänä 10 artiklassa tarkoitetuiksi toimintaa koskeviksi päätelmiksi. Alustavaan esityslistaan sisältyvät asiat, joiden ottamista esityslistalle koskevan pyynnön ja muut tarvittavat asiakirjat assosiaatiokomitean sihteeristö on vastaanottanut osapuolelta viimeistään 21 kalenteripäivää ennen kokouspäivää.
 2. Alustava esityslista ja muut tarvittavat asiakirjat jaetaan 7 artiklan mukaisesti viimeistään 15 kalenteripäivää ennen kokouksen alkamisajankohtaa.
 3. Assosiaatiokomitea hyväksyy esityslistan kunkin kokouksen alussa. Osapuolten suostumuksella esityslistalle voidaan ottaa asioita, joita ei ole merkitty alustavaan esityslistaan.
 4. Assosiaatiokomitean kokouksen puheenjohtaja voi toisen osapuolen suostumuksella kutsua osapuolten muiden elinten edustajia tai tietyn alan riippumattomia asiantuntijoita osallistumaan tapauskohtaisesti kokouksiinsa antamaan tietoja erityisistä aiheista. Osapuolet varmistavat, että nämä tarkkailijat tai asiantuntijat noudattavat luottamuksellisuutta koskevia vaatimuksia.
 5. Assosiaatiokomitean kokouksen puheenjohtaja voi osapuolia kuultuaan lyhentää 1 ja 2 kohdassa asetettuja määräaikoja erityisten olosuhteiden sitä edellyttäessä.
 10 artikla
 Pöytäkirja ja toimintaa koskevat päätelmät
 1. Assosiaatiokomitean sihteerit laativat yhdessä kustakin kokouksesta pöytäkirjaluonnoksen.
 2. Pöytäkirja sisältää yleensä kunkin esityslistalla olevan asian osalta:
 a)
 luettelon kokouksen osallistujista, heidän mukanaan olleista virkamiehistä ja mahdollisista tarkkailijoista tai asiantuntijoista, jotka ovat osallistuneet kokoukseen;
 b)
 assosiaatiokomitealle toimitetut asiakirjat;
 c)
 lausumat, jotka assosiaatiokomitean jäsen on pyytänyt kirjattaviksi pöytäkirjaan; ja
 d)
 kokouksessa hyväksytyt, 4 kohdassa määrätyt toimintaa koskevat päätelmät.
 3. Pöytäkirjaluonnos toimitetaan assosiaatiokomitean hyväksyttäväksi. Assosiaatiokomitea hyväksyy pöytäkirjaluonnoksen seuraavassa kokouksessaan. Vaihtoehtoisesti pöytäkirjaluonnos voidaan hyväksyä kirjallisesti. Kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevän assosiaatiokomitean pöytäkirjaluonnos on hyväksyttävä 28 kalenteripäivän kuluessa kustakin kokouksesta. Sen jäljennös toimitetaan kullekin 7 artiklassa tarkoitetulle vastaanottajalle.
 4. Assosiaatiokomitean puheenjohtajana toimivan osapuolen assosiaatiokomitean sihteeri laatii luonnoksen toimintaa koskeviksi päätelmiksi ja jakaa sen osapuolille yhdessä esityslistan kanssa yleensä viimeistään 15 kalenteripäivää ennen kokouksen alkamisajankohtaa. Tätä luonnosta ajantasaistetaan kokouksen edetessä siten, että assosiaatiokomitea hyväksyy kokouksen lopussa, jolleivät osapuolet toisin sovi, toimintaa koskevat päätelmät, jotka sisältävät osapuolten sopimat jatkotoimet. Kun toimintaa koskevat päätelmät on hyväksytty, ne liitetään pöytäkirjaan ja niiden toteuttamista tarkastellaan jossain assosiaatiokomitean myöhemmässä kokouksessa. Tätä varten assosiaatiokomitea hyväksyy asiakirjamallin, jonka avulla voidaan seurata kunkin toimenpiteen toteuttamisessa saavutettua edistymistä tiettyyn määräaikaan mennessä.
 11 artikla
 Päätökset ja suositukset
 1. Assosiaatiokomitea hyväksyy päätöksiä erityisissä tapauksissa, joissa sillä on sopimuksessa määrätty toimivalta tai joissa assosiaationeuvosto on siirtänyt sille toimivallan. Assosiaatiokomitea antaa myös suosituksia. Päätökset hyväksytään ja suositukset annetaan osapuolten yhteisellä sopimuksella sen jälkeen, kun osapuolten sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen. Assosiaatiokomitean puheenjohtaja allekirjoittaa päätökset ja suositukset, ja assosiaatiokomitean sihteerit todistavat ne oikeiksi.
 2. Assosiaatiokomitea voi osapuolten niin sopiessa hyväksyä päätöksiä ja antaa suosituksia kirjallista menettelyä noudattaen. Kirjallinen menettely tarkoittaa osapuolten suostumuksella toimivien sihteerien välistä noottien vaihtoa. Tätä varten ehdotuksen teksti jaetaan 7 artiklan mukaisesti ja määräaika, jonka kuluessa mahdolliset varaumat tai muutosehdotukset on esitettävä, on vähintään 21 kalenteripäivää. Komitean puheenjohtaja voi osapuolia kuultuaan lyhentää tässä kohdassa asetettuja määräaikoja erityisten olosuhteiden huomioon ottamiseksi. Kun tekstistä on sovittu, puheenjohtaja allekirjoittaa päätökset tai suositukset, ja sihteerit todistavat ne oikeiksi.
 3. Assosiaatiokomitean asiakirjat otsikoidaan ”päätöksiksi” tai ”suosituksiksi”. Kukin päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään, jollei päätöksessä toisin määrätä.
 4. Päätökset ja suositukset jaetaan osapuolille.
 5. Kumpikin osapuoli voi päättää assosiaatiokomitean päätösten ja suositusten julkaisemisesta omassa virallisessa lehdessään.
 12 artikla
 Kertomukset
 Assosiaatiokomitea raportoi assosiaationeuvostolle toiminnastaan ja alakomiteoidensa, työryhmiensä ja muiden elintensä toiminnasta kussakin assosiaationeuvoston sääntömääräisessä kokouksessa.
 13 artikla
 Kielet
 1. Assosiaatiokomitean virallisina kielinä ovat osapuolten viralliset kielet.
 2. Assosiaatiokomitean työkielinä ovat englanti ja ukraina. Assosiaatiokomitea tekee ratkaisunsa näillä kielillä laadittujen asiakirjojen perusteella, jollei toisin päätetä.
 14 artikla
 Kulut
 1. Kukin osapuoli vastaa sille assosiaatiokomitean kokouksiin osallistumisesta aiheutuvista kuluista sekä henkilöstö-, matka- että oleskelukulujen osalta, samoin kuin posti- ja televiestintäkuluista.
 2. Kokouksen järjestävä osapuoli vastaa kokouksen järjestelyihin liittyvistä kuluista sekä asiakirjojen kopiointikuluista.
 3. Kuluista, jotka aiheutuvat kokousten tulkkauksesta ja asiakirjojen kääntämisestä englanniksi tai ukrainaksi 13 artiklassa tarkoitetuin tavoin vastaa kokouksen järjestävä osapuoli.
 Tulkkauksesta ja kääntämisestä muille kielille tai muista kielistä vastaa suoraan tätä koskevan pyynnön esittänyt osapuoli.
 4. Jos asiakirjoja on käännettävä unionin virallisille kielille, unioni vastaa kuluista.
 15 artikla
 Työjärjestyksen muuttaminen
 Tätä työjärjestystä voidaan muuttaa assosiaationeuvoston päätöksellä sopimuksen 465 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
 16 artikla
 Alakomiteat ja erityiskomiteat tai -elimet
 1. Assosiaatiokomitea voi sopimuksen 466 artiklan 1 ja 3 kohdan mukaisesti päättää perustaa sopimuksessa määrättyjen lisäksi muita alakomiteoita, jotka ovat tarpeen sopimuksen täytäntöönpanoa varten erityisaloilla, avustamaan assosiaatiokomiteaa sen tehtävien suorittamisessa. Assosiaatiokomitea voi päättää lakkauttaa tällaisen alakomitean tai määritellä sen työjärjestyksen tai muuttaa sitä. Jollei toisin päätetä, nämä alakomiteat, erityiskomiteat ja -elimet toimivat assosiaatiokomitean alaisuudessa, jolle ne raportoivat kunkin kokouksen jälkeen.
 2. Tätä työjärjestystä sovelletaan soveltuvin osin 1 kohdassa tarkoitettuihin alakomiteoihin, jollei sopimuksessa toisin määrätä tai assosiaationeuvostossa toisin sovita.
 3. Alakomiteoiden kokouksia voidaan järjestää joustavasti tarpeen mukaan joko Brysselissä tai Ukrainassa tai esimerkiksi videoneuvotteluna. Alakomiteoiden olisi oltava foorumi, joka seuraa lähentymistä erityisillä aloilla, keskustelee tietyistä tämän prosessin aiheuttamista kysymyksistä ja haasteista sekä laatii suosituksia ja toimintaa koskevia päätelmiä.
 4. Assosiaatiokomitean sihteeristölle toimitetaan jäljennös kaikesta merkityksellisestä kirjeenvaihdosta, asiakirjoista ja tiedonannoista, jotka koskevat alakomiteoita taikka erityiskomiteoita tai -elimiä.
 5. Alakomiteoilla, erityiskomiteoilla ja -elimillä on ainoastaan valtuudet antaa suosituksia assosiaatiokomitealle, jollei sopimuksessa toisin määrätä tai osapuolet toisin sovi assosiaationeuvostossa.
 17 artikla
 Tätä työjärjestystä sovelletaan soveltuvin osin kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevään assosiaatiokomiteaan, jollei toisin määrätä.