text:
Sqallija (Sicilia) hija l-ikbar gżira fil-Baħar Mediterran, flimkien mal-gżejjer minuri tal-madwar. Din il-gżira hija awtonoma però tifforma parti mill-peniżola Taljana, allura nistgħu ngħidu li tista' titqies bħala wieħed mir-reġjuni tal-Italja minkejja l-fatt li hija gżira b'kultura kemxejn differenti. Sqallija tinsab fiċ-ċentru tal-baħar Mediterran, il-gżira testendi mill-ponta tal-peniżola ta' Apennini, li hija separata biss mit-triq id-dejqa li taqsam il-lokalità ta' Messina, u tibqa' sejra lejn il-kosta tat-tramuntana tal- kontinent Afrikan.
 L-iktar aspett monumentali ta' dan il-pajjiż huwa mingħajr ebda dubju, il-vulkan tal-Etna, li huwa 3,320 metru 'l fuq mil-livell tal-art, vulkan grandjuż li jġorr it-titlu bħala l-iktar vulkan attiv fl-Ewropa u fid-dinja. Il-gżira tipposjedi klima tipikament Mediterranja. L-eqdem evidenza arkeoloġika ta' abitazzjoni umana tmur lura għat-8,000 sena QK. Madwar is-sena 750 QK, Sqallija saret kolonja Griega u hija fruntiera li rat bosta battalji storiċi, hawnhekk qiegħed nirreferi direttament għall-gwerer Griegi-Puniċi u Rumani-Puniċi li ġew miġġielda tul medda ta' 600 sena. Il-vittorja ta' dawn il-gwerer Puniċi kienet tar-Rumani, rebħa li wasslet għad-distruzzjoni tal-belt ta' Kartaġni. Wara l-waqgħa tal-imperu Ruman fil-ħamest seklu wara kristu, Sqallija ġiet maħkuma minn bosta ġnus barranin, u matul il-medju-evu din il-gżira ġiet maħkuma mill-Vandali,mill-Ostrogoti,mill-Biżantini, mill-Għarab u fl-aħħar mill-aħħar min-Normanni.
 Iktar 'il quddiem ġie fformat, dak li beda jissejjaħ ir-renju ta' Sqallija, li dam bejn l-1130 u l-1816. Dan issubordina l-kuruni ta' Aragona, ta' Spanja, tal-imperu Ruman sakemm fl-aħħar ingħaqdu taħt il-Burboni ma' Napli bħala r-renju taż-żewġ Sqallijiet. Flimkien ma' espedizzjoni ta' elf ruħ, Giuseppe Garibaldi ddirieġa r-rivolta matul il-proċess tal-unifikazzjoni Taljana, u minn dakinhar Sqallija bdiet tiġi kkunsidrata bħal parti mill-Italja, proprju fl-1860 eżattament wara li ġie żvelat ir-riżultat tar-referendum. Wara t-twelid tar-Repubblika Taljana fl-1946, Sqallija ngħatat l-istatus speċjali bħala reġjun awtonomu. Sqallija għandha kultura unika u rikka, speċjalment f'dak kollu li għandu x'jaqsam mal-arti, mal-mużika, mal-letteratura, mal-kċina u mal-arkitettura. Sqallija tagħti importanza lis-siti qodma kif ukoll dawk arkeoloġiċi, ngħidu aħna bħan-Nekropoli ta' Pantalica, il-wied tat-tempji u Selinunte.
 Ġeografija
 Meta wieħed jagħti daqqa t'għajn lejn Sqallija għandu jinnota l-forma trijangolari tal-gżira. Forma speċjali li nnominata Trinacria, kelma arkajka li hija ġejja mill-Grieg Treis 'Tlieta',u akra 'ġejja għall-ponta'. Il-gżira hija mbiegħda mir-reġjun Taljan tal-Kalabrija permezz tal-istrett ta' Messina, li huwa ta' madwar 3 kilometri wiesgħa lejn it-tramuntana, u xi 16-il kilometru lejn il-parti tan-nofsinhar. Ix-xtajtiet tat-tramuntana u tan-nofsinhar huma ta' xi 280 kilometru tul, mentri t-tul tal-kosta tal-lvant huwa ta' 180 kilometru, l-istima tad-daqs tal-kosta kollha huwa ta' 1,484 kilometru. Iż-żona totali tal-gżira huwa ta' 25,711-il kilometru kwadru, però r-reġjun awtonimu ta' Sqallija (li jinkludi l-gżejjer iż-żgħar tal-madwar) jkopri ż-żona ta' 27,708 kilometru kwadru.
 Il-maġġor parti tal-art innata ta' Sqallija hija miksija bl-għoljiet, u ġiet ikkultivata mill-bniedeim ,dejjem fejn kien possibbli. Matul il-kosta tat-tramuntana, id-diversi muntanji ta' Madonie (2000 metru), ta' Nebrodi (1800 metru) u ta' Pelotani (1300 metru) jirrappreżentaw l-estenzjoni tal-art prinċipali ta' Appennines. Id-dawra tal-vulkan Etna tiddomina fuq il-kosta tal-lvant. Lejn ix-xlokk wieħed jista' josserva l-muntanji l-baxxi tal-Hyblaean (1000 metru) Il-minjieri tad-distrett ta' Enna u ta' Kaltanissetta kienu użati bħala żoni minn fejn seta' jinġieb is-sulfur matul is-seklu 19, però dan is-sors naqas sewwa mal-ħamsinijiet tas-seklu 20.
 Sqallija u l-gżejjer iż-żgħar li jiċċirkondawha jipposjedu bosta vulkani attivi. Meta wieħed jitkellem rigward is-suġġett tant interessanti tal-vulkani tal-Mediterran, żgur li ma jistax jinsa 'l vulkan Etna, b'għoli li jlaħħaq mat-3,320 metru. L-Etna jġorr it-titlu tal-ogħla vulkan attiv fl-Ewropa u saħansitra fid-dinja wkoll. Il-gżejjer ta' Aeolian fil-baħar Tirren, li jinsabu lejn il-grigal ta' Sqallija, jesebixxu kumplessità vulkanika fejn inkluż hemm Stromboli. Bħalissa l-vulkani attivi huma t-tliet vulkani ta' Vulcano Vulcanello u dak ta' Lipari, li s-soltu huwa deskritt bħala vulkan inattiv. 'Il barra mill-kosta tan-nofsinhar ta' Sqallija wieħed jista' faċilment isib il-vulkan ta' taħt il-livell tal-ilma li jġib l-isem ta' Ferdinadea, vulkan li ilu ma jiżbroffa sa mill-1831. Dan il-vulkan jinsab bejn il-kosta ta' Agrigento u l-gżira ta' Pantellerija (li hija meqjusa bħala vulkan inattiv ukoll) fuq iż-żona Phlegraean tal-istrett ta' Sqallija. Dan ir-reġjun awtonimu jinkludi wkoll bosta gżejjer ġirien, dawn huma: il-gżejjer ta' Aegadian, il-gżejjer ta' Aeolian, Il-gżira vulkanika ta' Pantellerija u Lampedusa.
 Klima
 Sqallija tipposjedi klima tipikament Mediterranja bi xtiewi moderati u mxarrba flimkien ma' sjuf sħan u nexfin li jilqgħu lit-turist vjaġġatur. Skont l-agenzija reġjonali għall-iskart u għall-ilma, fl-10 ta' Awwissu tal-1999 l-istazzjon tat-temp f'Katenanuova (EN) rrekordja t-temperatura estrema ta' 48.5 °C (119 °F), li hija l-ogħla temperatura li qatt ġiet irrekordjata fl-Ewropa permezz ta' strumenti effiċjenti li wieħed jista' joqgħod fuq ir-riżultati miksuba minnhom. Ir-rikordju uffiċjali tal-Ewropa, li ġie mkejjel b'termometri minimi u massimi--huwa rrikonoxxut f'Ateni, il-Greċja hekk kif il-komunikazzjonijiet irrapportaw it-temperatura għolja ta' 48.0 °C (118 °F) fl-1977.
 Flora u Fawna
 Sqallija hija ta' sikwit deskritta bħala eżempju ċar ta' deforestazzjoni umana, li kienet ipprattikata sa miż-żminijiet Rumani, meta l-gżira ġiet ittrasformata f'reġjun agrikolu. Dan il-fattur beda jbiddel il-klima tal-gżira bilmod il-mod, infatti bdiet nieżla inqas xita u x-xmajjar bdew jinxfu. Din hija r-raġuni 'l għala m'hemmx foresti fil-provinċji taċ-ċentru u tal-ilbiċ. Fit-tramuntana ta' Sqallija wieħed jista' faċilment jilloka tliet foresti importanti. ħdejn il-vulkan Etna, il-muntanji Nebrodi u fir-riserva naturali tal-bosk tal-Ficuzza ħdejn Palermo. Il-park reġjonali tal-muntanji Nebrodi, li ġie stabbilit fl-4 ta' Awwissu tal-1993, bis-86,000 etteri huwa kkunsidrat bħala l-ikbar żona naturali u protetta ta' Sqallija, hawnhekk wieħed jista' jsib ukoll l-ikbar foresta ta' Sqallija, li jisimha l-foresta Karonja, li huwa t-tieni isem li ġie mogħti lill-muntanji Nebrodi. L-ixjaħ siġra li tinsab fuq din il-gżira ċentrali għandha bejn l-2000 u l-4000 sena, din is-siġra tinsab fuq it-triq ta' Linguaglossa f'Sant'Alfio lejn l-lvant tal-vulkan Etna.
 Sqallija għandha livell tajjeb ta' Bijodiversità fawnali, Ftit mill-ispeċi li jabitaw fuqha jinkludu: Iċ-Ċirneku tal-Etna, il-volpi, il-ballotra ż-żgħira, il-martora tal-arżnu, iċ-ċerva Roe, il-ħanżir salvaġġ, il-Qanfud, Iż-Żrinġ komuni, l-Ajkla dehbiena u l-Falkun. Kultant Sqallija hija kkunsidrata bħala l-punt fejn bosta speċi huma ristretti milli jemigraw lejn bnadi oltrè. Pereżempju, is-sotto-speċi taċ-ċawla tal-barnuża tirrikorri fi Sqallija, f'Sardinja u f'Korsika biss, infatti din l-ispeċi partikolari ma ssibiex kieku kellek tfittex f'dawk il-pajjiżi li jinsabu lejn in-nofsinhar ta' din il-gżira ċentrali. Ir-riserva naturali ta' Zingaro hija waħda mill-aqwa eżempji ta' abbissi kostali li għadhom ma ġewx mimsusa mill-bniedem.
 Storja
 Tribujiet Qodma
 L-abitanti oriġinali ta' Sqallija kienu maqsumin fi tliet gruppi tal-poplu pre-istoriku tal-Italja. L-iktar grupp prominenti u prekarju minn dawn kien dak tas-Sikani, li kienu miġbura minn Thucydides, jingħad li kien ġej mill-peniżola tal-Iberja. Evidenza storika li hija ta' ċerta importanza hija l-iskoperta tat-tpinġijiet impinġija mis-Sikani fl-għerien li kienu jgħixu fihom. Tpinġijiet li jmorru lura sa tmiem l-epoka tal-Pleistocene, għall-ħabta tas-sena 8,000 QK. Il-miġja tal-ewwel umani hija assoċjata mal-estinzjoni tal-ippopotami nani u tal-iljunfanti nani. Il-poplu Elimjan, maħsub li kien ġej mill-baħar Eġew, kien dak il-poplu, li kien missu jingħaqad fi tribù sabiex jemigra lejn Sqallija u jitħallat mal-popolazzjoni ta' din il-gżira hekk maġġuri fil-Mediterran.
 L-iskoperti riċenti tad-dolmens li jinsabu fuq din il-gżira (dawn imorru lura għat-tieni nofs tat-tielet millenju qabel kristu), jidhru li sejrin jiftħu orizzonti ġodda fuq il-panorama kulturali u komposta ta' Sqallija primittiva. Huwa magħruf b'eżattezza li dan ir-reġjun kien għadda minn pre-istorja pjuttost diffiċli, tant li hija missjoni antipatka li timxi wara l-passi tal-popli diversi li segwew 'il xulxin. L-impatt taż-żewġ influwenzi huwa ċar però l-influwenza Ewropea dehret li kienet ġejja mill-majjistral, u l-oħra, influwenza Mediterranja ta' oriġni orjentali.
 Għalkemm m'hemm l-ebda prova ta' xi gwerer li setgħu nqalgħu bejn dawn iż-żewġ tribujiet, meta l-Elmjani qagħdu fil-kantuniera majjistra tal-gżira, Is-Siċanjani mxew lejn il-lvant. Mill-art prinċipali tal-Italja, li fuqha kienu jgħixu nies li kienu ġejjin mil-Ligurja, oriġinaw is-Siċili fl-1200 QK, qawwa liema bħala li nfurzat lill-Isqallin jmorru lura lejn Sqallija u joqogħdu f'nofs il-gżira. Gruppi minuri oħra ġewwa l-Italja li qagħdu fi Sqallija kienu l-Awsoni (Gżejjer ta' Aeolian, Milazzo) u l-Morgeti (Morgantina) Hemm bosta studji ta' rekordji ġenetiċi li jirrappreżentaw lill-abitanti li kienu ġejjin minn pajjiżi varji li jmissu mar-reġjun tal-baħar Mediterran, imħallta mal-eqdem abitanti ta' Sqallija. Fosthom kien hemm l-Eġizzjani, il-Feniċi u l-Iberjani. Il-Feniċi kienu abitanti prekarji li ġew qabel il-miġja Griega wkoll.
 Il-Perjodu Għarbi (827-1091)
 Il-miġja Għarbija fi Sqallija ġabet magħha bosta riformi lill-uċuħ tal-artijiet tar-raba, dan sabiex tkun tista' tiżdied il-produttività u biex jiġi nkoraġġat iż-żamm tal-affarijiet żgħar f'idejn in-nies, toqba għad-dominanza tal-istati llandjati. L-Għarab komplew itejbu s-sistemi tal-irrigazzjoni. Deskrizzjoni ta' Palermo kienet mogħtija minn Ibn Ħawqal, negozjant Għarbi li żar 'il Sqallija fis-sena 950. Lokalità mdawra b'ħitan felħana li ġġib l-isem ta' Al-Ksar (Il-palazz) hija magħrufa bħala ċ-ċentru tal-provinċja ta' Palermo u dan il-fatt għadu jgħodd sal-lum. F'Al-Ksar wieħed jista' jsib il-Moskea ta' nhar il-Ġimgħa fuq is-sit tal-Kon-katidral Ruman. Fil-lokalità ta' Al-Khalisa (Kalsa) wieħed seta' jsib il-palazz, il-banjijiet, il-moskea, l-uffiċċji tal-gvern u l-priġunerija privata. Ibn Ħawqal saħaq li f'dawk iż-żminijiet kien hemm madwar 7,000 biċċier individwali, li kienu qed jbigħu l-prodotti tagħhom f'150 ħanut. Palermo kien maħkum mill-Għarab Aglabiti, però mbagħad beda jiġi meqjus bħala ċ-ċentru tal-emigranti ta' Sqallija, malli waqgħet għal taħt il-palju tal-Fatmidi.
 Matul dan ir-renju, seħħew bosta rivolti mill-Isqallin-Biżantini, speċjalement fil-lvant u allura partijiet mill-gżira kienu okkupati mill-ġdid, qabel ma ġew megħluba. Prodotti Agrikoli bħalma huma l-larinġ, il-lumi, il-pistaċċju u l-qasba taz-zokkor inġiebu lejn Sqallija. Taħt il-ħakma Għarbija, il-gżira kienet allejenata fi tliet reġjuni amministrittivi, jew "vals", fejn bejn wieħed u ieħor ikkorrespondew għat-tliet ponot ta' Sqallija: Val ta' Mażara li tinsab lejn il-punent; Val Demone lejn il-Grigal; u Val ta' Noto lejn l-ilbiċ.
 Bħad-Dhimmis, l-Insara nattivi (L-ortodossi tal-lvant) kellhom l-għażla libera li jagħżlu r-reliġjon li riedu jipprattikaw huma, iżda l-poplu maħkum ta' Sqallija ried jħallas taxxa speċjali, Il-Ġiżja, u kellu diversi limitazzjonijiet impoġġija fuq l-okkupazzjonijiet tiegħu, l-ilbies u fuq l-abilità li jipparteċipa f'sitwazzjonijiet pubbliċi. Imbagħad l-Emirat ta' Sqallija beda jinqasam fi gruppi intra-dinastiċi u għalhekk dan l-avveniment immarka t-tmiem tar-renju Musulman. Matul dan il-perjodu ta' amalgamazzjoni kulturali kien hemm il-preżenza minuri ta' xi Lhud ukoll.
 Il-Perjodu Normann (1061-1194)
 Fis-seklu 11, il-qawwiet Taljani rnexxielhom jaħtru lill-merċenarji Normanni mmexxija minn Ruġġieru l-1, sabiex ifittxu jeħilsu lil Sqallija minn taħt id-dominju Għarbi. Wara li rnexxielu jiddomina lil Apulia u lil Kalabrija, huwa mexa 'l quddiem sabiex jokkupa l-provinċja ta' Messina b'armata ta' 700 suldat. Fl-1068, Ruġġieru rnexxielu joħroġ vittorjuż kontra l-qawwiet Misilmin f'Misilieri, però l-iktar kunflitt kruċjali kien l-Assedju ta' Palermo, li sal-1072, għen lin-Normanni fid-dominazzjoni u fil-kontroll assolut tal-gżira ta' Sqallija. In-Normanni lestew id-dominazzjoni ta' Sqallija fl-1091, eżattament malli ntrebħet il-provinċja ta' Noto, l-aħħar fortizza Għarbija.
 Ruġġieru miet fl-1101. Is-suċċessur għat-tron kien it-tifel tiegħu, Ruġġieru t-tieni, li kien inkurunat bħala l-ewwel re ta' Sqallija. L-anzjan Ruġġieru kien miżżewweġ lil Adelaide, huwa ħa t-tmun f'idejh sakemm it-tifel tagħha mmatura biżżejjed sabiex ikun jista' jmexxi waħdu, fl-1112.
 Turiżmu
 Il-klima xemxija u niexfa, ix-xenarju, il-kċina, l-istorja u l-arkitettura ta' Sqallija huma uħud mill-fatturi prinċipali li jattiraw bosta turisti mill-Italja u minn pajjiżi oħra. L-ikbar ammont ta' turisti li jersqu lejn ix-xtut Sqallin jiġu fix-xhur sħan tas-sajf, minkejja l-fatt li n-nies jżuru 'l gżira tul is-sena kollha. Il-vulkan Etna, il-bajjiet, is-siti arkeoloġiċi u l-bliet maġġuri bħal Palermo, Katanja, Sirakuża u Ragusa huma d-destinazzjonijiet favoriti tat-turist, però r-raħal antik ta' Taormina u l-plajja viċina ta Giardini Naxos jirnexxielhom jiġbdu lill-viżitaturi minn madwar id-dinja kollha, kif jagħmlu l-gżejjer ta' Aeolian, Erice, Cefalu, Agrigento, il-gżejjer Pelagie u Capo d'Orlando. Sqallija hija magħrufa għall-ftit tempji maestużi li nbnew fil-perjodu Grieg. Bosta Kruż-lajners li jduru mal-Mediterran jieqfu Sqallija, fejn jinżlu t-turisti sabiex jixtru l-inbid prestiġjuż li huwa prodott din l-art ħawtiela. Xi xeni ta' films famużi tal-Hollywood u ta' Cincittà ġew iffilmjati proprju fi Sqallija. Dan żied l-attrazzjoni ta' Sqallija bħala destinazzjoni eċċellenti għat-turist li jixtieq ikun jaf iktar rigward l-istorja rikka tal-Mediterran.
 Kastelli
 Kultura
 Il-kultura ta' Sqallija hija waħda miżgħuda lwien, infatti l-għeruq ta' Sqallija jinsabu konnessi mal-arti, mal-letteratura u l-filosofija. L-istorja ta' prestiġju f'dan is-settur jistgħu jiġu segwiti lura fl-ispekulazzjoni tal-filosfu Grieg Archimedes, abitant f'Sirakuża li spiċċa biex sar magħruf bħala wieħed mill-aqwa Matematiċi ta' kull żmien. Gorgjas u Empedocles huma żewġ filosfi Sqallin-Griegi minn tal-bidu nett, però jingħad li s-Sirakużjan Epicharmus kien l-inventur tal-komiċità.
 Diviżjonijiet Amministrattivi
 Amministrattivament Sqallija hija maqsuma f'disgħa provinċji, b'kull waħda jkollha belt kapitali intitolata wara l-isem tar-reġjun stess. Il-Gżejjer iż-żgħar li jinsabu madwar Sqallija jifformaw parti mill-provinċji Sqallin ukoll: Il-Gżejjer Aeolian ta' Messina, il-gżira ta' Ustika (Palermo), Il-gżejjer Aegadian (Trapani), il-gżira ta' Pantellerija (Trapani) u l-Gżejjer Pelaġjani (Agrigento).
 Ara wkoll
 Mafja
 Reġjuni tal-Italja
 Lingwa Sqalli
 Italja t'Isfel
 Referenzi
 Rabtiet esterni
 (en) Piccolo, Salvatore (2018). Bronze Age Sicily. Ancient History Encyclopedia.
 Gżejjer Mediterranji


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 23.1.2017
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 22/12
 Begäran om förhandsavgörande framställd av Nejvyšší soud České republiky (Republiken Tjeckien) den 4 november 2016 – Michael Dědouch m.fl. mot Jihočeská plynárenská, a.s., och E.ON Czech Holding AG
 (Mål C-560/16)
 (2017/C 022/17)
 Rättegångsspråk: tjeckiska
 Hänskjutande domstol
 Nejvyšší soud České republiky
 Parter i målet vid den nationella domstolen
 Klagande: Michael Dědouch, MUDr. Petr Streitberg, Pavel Suda
 Motpart: Jihočeská plynárenská, a.s.; E.ON Czech Holding AG
 Tolkningsfrågor
 1)
 Ska artikel 22.2 i rådets förordning (EG) nr 44/2001 (1) av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (Bryssel I-förordningen) tolkas så, att den även omfattar en talan om prövning av skäligheten av det vederlag som en majoritetsaktieägare ska betala, motsvarande värdet av värdepappersandelar, till de tidigare ägarna av värdepappersandelar som överfördes till majoritetsaktieägaren med stöd av ett beslut antaget av ett aktiebolags bolagsstämma om en obligatorisk överföring av de övriga värdepappersandelarna till nämnde majoritetsaktieägare (så kallad ”squeeze out”), där det antagna stämmobeslutet anger beloppet för det skäliga vederlaget och där det finns ett domstolsavgörande som tillerkänner ett annat vederlag, som är bindande för majoritetsaktieägaren och bolaget med avseende på grunden för den tillerkända rättigheten, och för de övriga ägarna av värdepappersandelar?
 2)
 Om den första frågan besvaras nekande, ska artikel 5.1 a i Bryssel I-förordningen tolkas så, att den även omfattar en talan om prövning av skäligheten av det vederlag som beskrivits i den första frågan?
 3)
 Om såväl den första som den andra frågan besvaras nekande, ska artikel 5.3 i Bryssel I-förordningen tolkas så, att den även omfattar en talan om prövning av skäligheten av det vederlag som beskrivits i den första frågan?
 (1) Rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (EGT L 12, 2001, s. 1).


text:
 20.11.2010
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 317/46
 Skarga wniesiona w dniu 28 września 2010 r. — Fuchshuber Agrarhandel przeciwko Komisji
 (Sprawa T-451/10)
 ()
 2010/C 317/81
 Język postępowania: niemiecki
 Strony
 Strona skarżąca: Fuchshuber Agrarhandel GmbH (Hörsching, Austria) (przedstawiciel: adwokat G. Lehner)
 Strona pozwana: Komisja Europejska
 Żądania strony skarżącej
 —
 Przeprowadzenie rozprawy ustnej;
 —
 obciążenie Komisji Wspólnot Europejskich obowiązkiem zapłaty na rzecz skarżącej w terminie 14 dni kwoty 2 623 281,31 EUR powiększonej o odsetki w wysokości 6 % rocznie od kwoty 1 641 372,50 EUR od dnia 24 września 2007 r. oraz o odsetki w wysokości 6 % rocznie od kwoty 981 909,81 EUR od dnia 16 października 2007 r.;
 —
 stwierdzenie, że Komisja Wspólnot Europejskich zobowiązana jest do wyrównania wszelkich innych szkód poniesionych przez skarżącą w związku z nabyciem na aukcji w dniu 3 września 2007 r. partii towaru KUK459 oraz nabyciem na aukcji w dniu 17 września 2007 r., partii towaru KUK465;
 —
 orzeczenie, że Komisja Wspólnot Europejskich zobowiązana jest do zapłaty w terminie 14 dni, do rąk przedstawiciela skarżącej, poniesionych przez nią kosztów postępowania.
 Zarzuty i główne argumenty
 Skarżąca żąda wyrównania szkód, które poniosła przez to, że węgierski organ interwencyjny nie pozostawił do jej dyspozycji w odpowiednich magazynach określonych ilości kukurydzy nabytej w2007 r. w ramach dwóch aukcji.
 W uzasadnieniu skargi skarżąca podnosi między innymi, że Komisja nie skorzystała ze swych uprawnień kontrolnych względem węgierskiego płatnika, ani nie przymusiła go do wykonania ciążących na nim zobowiązań. Skarżąca twierdzi ponadto, że gdyby Komisja sformułowała, w sensie prawnym i faktycznym, bardziej surowe i bardziej dokładne wymogi oraz mechanizmy kontroli w odniesieniu do kwalifikacji i rzetelności osoby prowadzącej magazyn, w odniesieniu do kwestii zdatności magazynu, a także w odniesieniu do inwentaryzacji, identyfikacji i przechowywania towarów interwencyjnych, skarżąca nie poniosłaby szkód.


text:
 22.5.2010
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 134/34
 Tribunalens beslut av den 24 mars 2010 — Eriksen mot kommissionen
 (Mål T-516/08) (1)
 (Skadeståndstalan - Följder för folkhälsan av atomolyckan i Thule (Grönland) - Direktiv 96/29/Euratom - Kommissionen har inte vidtagit åtgärder mot en medlemsstat - Uppenbart att talan helt saknar rättslig grund)
 2010/C 134/58
 Rättegångsspråk: engelska
 Parter
 Sökande: Heinz Helmuth Eriksen (Ebeltoft, Danmark) (ombud: advokaten I. Anderson)
 Svarande: Europeiska kommissionen (ombud: E. White och M. Patakia)
 Saken
 Talan om skadestånd för den skada sökanden har lidit till följd av att kommissionen enligt sökanden inte har vidtagit nödvändiga åtgärder mot Konungariket Danmark för förmå denna medlemsstat att anta lagar och administrativa bestämmelser för medlemsstaten ska uppfylla sina skyldigheter enligt rådets direktiv 96/29/Euratom av den 13 maj 1996 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning (EGT L 159, s. 1), och att tillämpa dessa bestämmelser på arbetare som var inblandade i atomolyckan i Thule (Grönland).
 Avgörande
 1.
 Talan ogillas.
 2.
 Heinz Helmuth Eriksen ska ersätta rättegångskostnaderna.
 (1) EUT C 44, 21.2.2009.


type: other

text:
Sammanträde 2005-02-22
 Din position: Hem > Tyresö kommun > Kommunstyrelsen > Sammanträde 2005-02-22
 23 Kommunchefens rapport februari 2005
 24 Antagande av detaljplan för förskolan Kattfoten (Kattfoten 2,3, del av Näsby 51:2 och Kumla 3:1264) i Skälsätra*
 25 Förvärv av Tyresö 1:471, Prästgårdsvägen 1
 26 Förvärv av Strand 1:232, Strandallén 63
 27 Yttrande angående förköp av Rundmar 1:6, Nyforsvägen 2
 28 Finansiering av konstisbanor*
 29 Arrendeavtal mellan Tyresö kommun och Hi3G Access AB angående basstation för mobiltelefoni vid Knapstigen
 30 Arrendeavtal mellan Tyresö kommun och Hi3G Access AB angående basstation för mobiltelefoni vid Häxvägen
 31 Arrendeavtal mellan Tyresö kommun och Hi3G Access AB angående teknikbod för mobiltelefoni vid Prästgårdsvägen
 32 Hyreskontrakt för Bollmora 2:588, Bollmoravägen 28 D
 33 Tyresö kommuns kvalitetsutmärkelse 2005
 34 Arvodering av ordförande i nämnden för arbetsmarknad och vuxnas lärande*
 35 Gemensamt reglemente för samtliga nämnder i Tyresö kommun*
 36 Revidering av reglemente för kommunstyrelsen*
 37 Revidering av reglemente för barn- och utbildningsnämnden*
 38 Revidering av reglemente för socialnämnden*
 39 Revidering av reglemente för kultur- och fritidsnämnden*
 40 Revidering av reglemente för miljö- och byggnadsnämnden*
 41 Revidering av reglemente för nämnden för arbetsmarknad och vuxnas lärande*
 42 Revidering av reglemente för överförmyndarnämnden*
 43 Reglemente för valnämnden*
 44 Antagande av säkerhets- och beredskapsplanen Plan för kollektivt omhändertagande
 45 Ansökan om medel för Tyresö kommuns alkohol- och drogförebyggande arbete ”Tyresö mot droger” år 3
 46 Återlämnande av vissa allmänna handlingar*
 47 Meddelanden
 Justering § 45.pdf (10 kb) Justering.pdf (10 kb) Närvaro ks 22 feb.pdf (11 kb)
 §23 Kommunchefens rapport februari 2005
 §24 Antagande av detaljplan för förskolan Kattfoten (Kattfoten 2, 3 del av Näsby 51:2 och Kumla 3:1264) i Skälsätra
 Dnr 03/KSM 0368 214
 §25 Förvärv av Tyresö 1:471, Prästgårdsvägen 1
 Dnr 04/KSM 0944 252
 - Bifogat köpekontrakt avseende fastigheten Tyresö 1:471 godkänns
 - Köpeskillingen om totalt 1 625 000 kronor belastar kommunens anslag för markförvärv
 Miljö- och stadsbyggnadsförvaltningen (markavdelningen) har förhandlat med en mäklare anlitad av fastighetsägarna angående förvärv av fastigheten Tyresö 1:471 på Prästgårdsvägen 1. Fastigheten är inte planlagd. Fastigheten är 2836 kvm och bebyggd. I kommunens översiktsplan är fastigheten reserverad för någon form av tätare bebyggelse och därför beviljas inga bygglov. Fastigheten finns även med i kommunens markreservationsplan där den är reserverad som mark för äldreboende.
 Förhandlingarna har resulterat i en överenskommelse om en köpeskilling på
 1 650 000 kr. Köpekontraktet kan användas som ansökan om fastighetsbildning, t.ex. för att genom fastighetsreglering föra över Tyresö 1:471 till Tyresö 1:472 eller annan fastighet som ägs av kommunen.
 §26 Förvärv av Strand 1:232, Strandallén 63
 Dnr 02/KSM 0311 252
 - Köpekontrakt i huvudsaklig överensstämmelse med bilaga 3 avseende fastigheten Strand 1:232 godkänns
 - Köpeskillingen, lagfartskostnader om totalt ca 2 600 tkr belastar kommunens anslag för markförvärv
 Planberedningen gav år 2003 miljö- och stadsbyggnadsförvaltningen i uppdrag att påbörja planläggningen av Strandängarna (A-området) i Tyresö Strand. I uppdraget ingår att förvärva flera privatägda fastigheter i området, i första hand genom frivilliga uppgörelser.
 Förhandlingar pågår just nu med ägaren till Strand 1:232 och markavdelningen bedömer att det kan vara möjligt att nå en överenskommelse inom kort. Strand 1:232 är 3030 kvm och bebyggd med ett äldre fritidshus.
 Markavdelningen har skickat kontraktet till fastighetsägaren för undertecknande. Fastighetsägaren har dock inte skrivit under. Trots detta föreslår markavdelningen att kommunstyrelsen behandlar frågan. Om det skulle bli stora förändringar i kontraktet får ärendet behandlas på nytt på nästa kommunstyrelsesammanträde.
 §27 Yttrande angående förköp av Rundmar 1:6, Nyforsvägen 2
 Dnr 03/KSM 0317 257
 - Bifogat yttrande översänds till miljödepartementet angående förköp av Rundmar 1:6, Nyforsvägen 2 i Tyresö kommun.
 Kommunstyrelsen beslutade den 10 juni 2003 att förköpa fastigheten Rundmar 1:6, Nyforsvägen 2. Både köpare och säljare bestred förköpet. Om köpare och/eller säljare bestrider ett förköp ska kommunen ansöka om tillstånd för förköpet hos regeringen. Tyresö kommun inkom med en sådan ansökan till regeringen i juli 2003.
 Miljödepartementet har remitterat frågan till länsstyrelsen, som har tillstyrkt bifall till ansökan om förköp. Därefter har köparen lämnat ytterligare tre skrivelser. Miljödepartementet har överlämnat dessa tre skrivelser samt länsstyrelsens yttrande till kommunen för kännedom och eventuellt yttrande (se bilagor 3-6). Markavdelningen har tagit fram ett förslag till yttrande till miljödepartementet (bilaga 2).
 §28 Finansiering av konstisbanor m.m. 2005
 Dnr 05/KSM 0223 826
 - Tekniska avdelningen ges i samarbete med kultur- och fritidsförvaltningen i uppdrag att starta och genomföra byggnationen så snart medel har beviljats.
 - Kommunstyrelsens ordförande Berit Assarsson och kommunchef Staffan Isling ges i uppdrag att underteckna avtal om finansiering med berörda idrottsföreningar.
 § 28 Särskilt yttrande (s).pdf (19 kb)
 §29 Arrendeavtal mellan Tyresö kommun och Hi3G Access AB angående basstation för mobiltelefoni vid Knapstigen
 Dnr 04/KSM 1050 261
 Till protokollet förs att Marie Karlsson (mp), om hon hade haft rösträtt, hade reserverat sig mot beslutet.
 Markavdelningen har förhandlat fram ett arrendeavtal med Hi3G för upplåtelse av mark för en mobilmast och en teknikbod vid Knapstigen (se bilaga).
 - arrendeavgiften är 25 000 kr/år,
 - masten ska rymma fyra mobiltelefonoperatörer,
 §30 Arrendeavtal mellan Tyresö kommun och Hi3G Access AB angående basstation för mobiltelefoni vid Häxvägen
 Dnr 04/KSM 1068 261
 Markavdelningen har förhandlat fram ett arrendeavtal med Hi3G för upplåtelse av mark för en mobilmast och en teknikbod vid Häxvägen (se bilaga).
 §31 Arrendeavtal mellan Tyresö kommun och Hi3G Access AB angående teknikbod för mobiltelefoni vid Prästgårdsvägen
 Dnr 05/KSM 0003 261
 Markavdelningen har förhandlat fram ett arrendeavtal med Hi3G för upplåtelse av mark för en teknikbod vid Prästgårdsvägen (se bilaga).
 - Hi3G ska visa att strålningen från antennerna inte överstiger vid varje tillfälle gällande gränsvärden.
 §32 Hyreskontrakt för Bollmora 2:588, Bollmoravägen 28 D
 Dnr 05/KSM 0222 056
 - Hyreskontrakt för Bollmora 2:588, Bollmoravägen 28 D godkänns
 - Kommunstyrelsens ordförande Berit Assarsson och miljö- och stadsbyggnadschef Bengt Lindvall ges i uppdrag att underteckna kontraktet.
 Tyresö kommun hyr en lokal av Tyresö bostäder i fastigheten Bollmora 2:588, Bollmoravägen 28D. Lokalen används som dagcentral av socialförvaltningen och omfattar totalt 1400 kvm. Tyresö bostäder har sagt upp kontraktet för villkorsändring att gälla från den 1 januari 2005. Förhandlingar har resulterat i ett förslag till hyreskontrakt för tiden 2005-01-01 – 2011-12-31. Se bifogad tjänsteskrivelse och avtalsförslag.
 §33 Tyresö kommuns kvalitetsutmärkelse 2005
 Dnr05/KS 028 009
 - Förslaget till kvalitetsutmärkelse för Tyresö kommun 2005 godkänns.
 Kommunledningsförvaltningen har utarbetat ett förslag till inrättande av kvalitetsutmärkelsen ”God kvalitet 2005”. Målet med Tyresö kommuns kvalitetsutmärkelse är att:
 - Särskilt premiera verksamheter som bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete och har lyckats öka sin frisknärvaro 2003-2005.
 Tanken är att underlätta spridningen av goda resultat internt i organisationen utan ett alltför omfattande merarbete. Inom de flesta områden finns redan uppgifter som kan användas för att göra jämförelser mellan enheterna.
 I bifogade skrivelse beskrivs hur arbetet ska bedrivas samt en tidplan. Enligt förslaget ska kvalitetsutmärkelsen för 2005 delas ut på kommunfullmäktiges sammanträde i maj 2006.
 §34 Arvodering av ordförande i nämnden för arbetsmarknad och vuxnas lärande
 Dnr 05/KS 029 024
 §35 Gemensamt reglemente för samtliga nämnder i Tyresö kommun
 dnr 05/KS 030 003
 §36 Revidering av reglemente för kommunstyrelsen
 Dnr 05/KS 008 003
 §37 Revidering av reglemente för barn- och utbildningsförvaltningen
 §38 Revidering av reglemente för socialnämnden
 §39 Revidering av reglemente för kultur- och fritidsnämnden
 §40 Revidering av reglemente för miljö- och byggnadsnämnden
 §41 Revidering av reglemente för nämnden för arbetsmarknad och vuxnas lärande
 §42 Revidering av reglemente för överförmyndarnämnden
 Dnr 05/KS008 003
 §43 Reglemente för valnämnden
 Dnr 05/KS027 003
 §44 Antagande av säkerhets- och beredskapslanen "Plan för kollektivt omhändertagande"
 Dnr 04/KS141 161
 - Säkerhets- och beredskapsplanen 2005 ”Plan för kollektivt omhändertagande” antas
 - Planen träder i kraft den 1 mars 2005 och ersätter därmed Beredskapsplanen 2000 ”Befolkningsskyddsplan del 1 Fredsförhållanden”.
 I säkerhets- och beredskapsplanen 2005 ”Grundsyn” som antogs av kommunfullmäktige i december 2004 gavs kommunledningsförvaltningen i uppdrag att upprätta ”Plan för kollektivt omhändertagande”. Bifogade förslag till plan har utarbetats i samråd med barn- och utbildningsförvaltningen. Planen föreslås träda i kraft den 1 mars 2005, och ersätter därmed Beredskapsplanen 2000 ”Befolkningsskyddsplan del 1 Fredsförhållanden”.
 §45 Ansökan om medel för Tyresö kommuns alkohol- och drogförebyggande arbete "Tyresö mot droger" år 3
 Dnr 05/KS 034 053
 - Tyresö kommun ansöker om medel för projektet ”Tyresö mot droger” år 3 i enlighet med bifogad ansökan.
 Tyresö kommun har beviljats medel från länsstyrelsen för att under åren 2004 och 2005 utveckla det drogförebyggande arbetet. Kommunkansliet föreslår att kommunen ansöker om medel för att fortsätta projektet ”Tyresö mot droger” under år 2006 (se bifogad projektbeskrivning). I Tyresö prioriteras förebyggande arbete inom många områden där det drog- och alkoholpreventiva arbetet utgör en viktig del.
 Tyresö kommun föreslås ansöka om 450 000 kr från länsstyrelsen för fortsättning av projektet.
 §46 Återlämnande av vissa allmänna handlingar
 Dnr 05/Ks 031 004
 2005:5 Inkomstförändringar i utjämningssystemet 2005
 2005:8 Budgetförutsättningar för åren 2006-2008
 2005:10 Frysta statliga bredbandsmedel under år 2005
 - Inbjudan till kurs ”Att utvärdera effekter av elektroniska handel”
 - Inbjudan till kurs ”Att driva projekt för elektronisk handel”
 - Omhändertagande av avlidna
 - Inbjudan till konferens ”Kvarboende+tillgänglighet=god ekonomi”
 Pressmeddelande ”Nya ambulansentreprenörer i kommunerna på Södertörn”
 - Lägesrapport från 24-timmarsdelegationen
 - Utbildningsdepartementets skriftserie nr 7
 - Orkanens härjningar i Sverige – ansökan om medel ur EU:s solidaritetsfond
 - Angående förläggning av husvagnscamping till Skrubba industriområde (bilaga)
 Sveriges pensionärsförbund, Stockholms län
 - Plats på servicehus – utan biståndsbeslut!
 - Protokoll från den 8 december 2004
 Nils och Carina Schedvin
 - Brev till ledamöter i miljö- och byggnadsnämnden (för kännedom till ks)
 SOU 2004:122 Ingripande mot unga lagöverträdare
 Föreningen Södertörns Utvecklingscentrum
 - Protokoll från extra årsmöte (bilaga)
 - Beslut angående överklagande av beslut om anläggningsåtgärd m.m. berörande Tyresö Visvass 1:25 mfl fastigheter (bilaga. Domen i sin helhet finns på kommunkansliet och markavdelningen)
 §48 Bokslutskommuniké 2004 för Tyresö kommun
 Dnr 05/KS 009 042


text:
 6.10.2007
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 235/24
 Klage, eingereicht am 15. August 2007 — Königreich der Niederlande/Kommission
 (Rechtssache T-309/07)
 (2007/C 235/45)
 Verfahrenssprache: Niederländisch
 Parteien
 Kläger: Königreich der Niederlande (Prozessbevollmächtigte: C. Wissels, M. de Grave und Y. de Vries)
 Beklagte: Kommission der Europäischen Gemeinschaften
 Anträge
 Der Kläger beantragt,
 —
 die Entscheidung 2007/395 für nichtig zu erklären, soweit die Kommission darin beschlossen hat, dass für die Beibehaltung der niederländischen Rechtsvorschriften über die Verwendungen kurzkettiger Chlorparaffine, die nicht in der Richtlinie 2002/45 genannt sind, die Billigung durch die Kommission nach Art. 95 Abs. 6 EG erforderlich ist;
 —
 der Kommission die Kosten aufzuerlegen.
 Klagegründe und wesentliche Argumente
 Die geltend gemachten Gründe und Argumente entsprechen denen in der Rechtssache T-234/04, Niederlande/Kommission (vormals C-103/04) (1).
 (1) ABl. 2004 C 94, S. 30.


text:
 14.10.2006
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 249/5
 Προσφυγή της 17ης Αυγούστου 2006 της Επιτροπής των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων κατά της αποφάσεως του Πρωτοδικείου (πρώτο τμήμα) της 6ης Ιουνίου 2006 στην υπόθεση T-10/02, Girardot κατά Επιτροπής
 (Υπόθεση C-348/06 P)
 (2006/C 249/11)
 Γλώσσα διαδικασίας: η γαλλική
 Διάδικοι
 Αναιρεσείουσα: Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων (εκπρόσωποι: D. Martin, F. Clotuche-Duvieusart)
 Αντίδικος στην αναιρετική διαδικασία: Marie-Claude Girardot
 Αιτήματα της αναιρεσείουσας
 Η αναιρεσείουσα ζητεί από το Δικαστήριο:
 —
 να αναιρέσει την απόφαση του Πρωτοδικείου της 6ης Ιουνίου 2006 στην υπόθεση T-10/02·
 —
 να υποχρεώσει την Επιτροπή να καταβάλει στην M.-C. Girardot το ποσό των 23.917,4 ευρώ·
 —
 να αποφανθεί ότι οι διάδικοι φέρουν τα δικαστικά τους έξοδα, που αφορούν την παρούσα διαδικασία καθώς και τη διαδικασία ενώπιον του Πρωτοδικείου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.
 Λόγοι αναιρέσεως και κύρια επιχειρήματα
 Η αναιρεσείουσα προβάλλει, προς στήριξη της αιτήσεως αναιρέσεως, έναν μόνο λόγο αναιρέσεως, αντλούμενο από την παράβαση του άρθρου 236 ΕΚ και των προϋποθέσεων θεμελιώσεως ευθύνης της Κοινότητας. Η αναιρεσείουσα προσάπτει ουσιαστικώς στο Πρωτοδικείο ότι παραμόρφωσε την έννοια της απώλειας μιας «δυνατότητας» καταλήψεως θέσεως καθιστώντας την ισοδύναμη με την «βεβαιότητα» καταλήψεως μιας τέτοιας θέσεως, μη λαμβάνοντας υπόψη το περιθώριο εκτιμήσεως που κατά παράδοση διαθέτει η Επιτροπή στον τομέα των προσλήψεων — και επιλέγοντας, κατά συνέπεια, πεπλανημένη μέθοδο υπολογισμού του ποσού που οφείλει να καταβάλει η Επιτροπή προς αντιστάθμιση της απώλειας μιας δυνατότητας προσλήψεως, οφειλόμενης σε παράνομη απόφαση αυτού του οργάνου. Πράγματι, αποζημίωση μπορεί να χορηγηθεί μόνο για μια πραγματική και βεβαία ζημία. Εν προκειμένω, όμως, η μόνη πραγματική και βεβαία για την ενδιαφερόμενη ζημία είναι η προκύπτουσα από τη μη εξέταση της υποψηφιότητάς της εκ μέρους της Επιτροπής και όχι η προκύπτουσα από την υποτιθέμενη απώλεια μιας αμοιβής.
 Η Επιτροπή υπογραμμίζει επίσης, ότι το κριτήριο της απώλειας της αμοιβής που έλαβε υπόψη του το Πρωτοδικείο προκειμένου να υπολογίσει την προς αποκατάσταση ζημία είναι και αυτό αβέβαιο, διότι αν η ενδιαφερόμενη απασχολήθηκε, κατά τη διάρκεια της κρίσιμης περιόδου, σε θέση εργασίας εκτός των κοινοτικών οργάνων, λαμβάνουσα καλύτερη αμοιβή από εκείνη που θα ελάμβανε από την Επιτροπή, δεν υφίσταται καμία ζημία προς αποκατάσταση. Συνεπώς, η μέθοδος που επέλεξε το Πρωτοδικείο μπορεί, επίσης, να έχει ως αποτέλεσμα τη δημιουργία δυσμενών διακρίσεων μεταξύ υποψηφίων για την κατάληψη της ίδιας θέσεως, αναλόγως του αν αυτοί απασχολούνται ή μη σε θέση εργασίας καλύτερα αμειβόμενη από εκείνη για την οποία είχαν δυνατότητα να προσληφθούν.


text:
Sellel lehel esitatakse teave Rumeenia erikohtute kohta
 Brașovi laste- ja perekonnakohus
 Brașovis asuv alaealiste ja perekonnakohus arutab alaealiste poolt või alaealiste vastu toime pandud süütegusid. Varem kuulusid sellised kohtuasjad Brașovi üldkohtu pädevusse.
 Erikohtuid on 3 (varem kaubanduskohtud):
 Ettevõtjatele spetsialiseerunud kohus Mureș’is (Tribunalul Specializat Mureș);
 Ettevõtjatele spetsialiseerunud kohus Argeș’is (Tribunalul Specializat Argeș).
 4 sõjaväekohut (Bukarestis, Cluj-Napocas, Iașis ja Timisoas)
 Bukaresti sõjaväekohus;
 Rumeenias on 4 sõjaväekohut:
 Esimese astme kohtuna võib sõjaväekohus lahendada kõiki sõjaväelaste poolt kuni koloneli auastmega (kaasa arvatud) toime pandud kuritegusid ja ka muid seadusega ette nähtud juhtumeid.
 Sõjaväeappellatsioonikohus arutab allpool loetletud asju.
 Esimese astme kohtuna riikliku julgeoleku vastased süüteod: riigireetmist, riigireetmist riigireetmise kaudu, riigireetmist, riigireetmist, riigireetmist, riigivastast tegevust, riigivastast tegevust, spionaaži, riigi julgeolekut ohustava ründe vastast rünnakut, riigi julgeolekut ohustava rünnaku vastu, propagandapropagandat, riigi huvide kahjustamist, rahvusvahelist kaitset omavate isikute vastu suunatud kuritegusid, rahvusvahelise kaitse all olevaid kuritegusid, sõjatribunali toime pandud kuritegusid, sõjaväekohtute toime pandud kuritegusid, kindral ja kontradmiali toime pandud kuritegusid, riigi julgeoleku vastaseid kuritegusid, kindral, kindrali ja kontradmiral toime pandud kuritegusid, riigi poolt toime pandud kuritegusid, riigi tasandil toimepandud kuritegusid;
 Apellatsioonikohtuna esimese astme kohtu otsuste peale esitatud apellatsioonid;
 Sellega lahendatakse kohtualluvuskonfliktid sõjaväekohtute vahel oma valimisringkonnas ja nende poolt antud otsuste edasikaebamine seaduses sätestatud juhtudel.
 Konstitutsioonikohus koosneb 9 kohtunikust, kes nimetatakse ametisse taastumatu 9-aastase ametiaja jooksul. 3 kohtunikku nimetab ametisse Saadikutekoda, 3 liiget senatist ja 3 Rumeenia president. Konstitutsioonikohus valib konstitutsioonikohtu esimehe salajasel hääletusel 3-aastase ametiaja jooksul. 3. — 3. aastal uuendas konstitutsioonikohus ühe kolmandiku oma kohtunikest.
 Rumeenia põhiseaduse artikli 146 kohaselt on konstitutsioonikohtul järgmised volitused:
 Eeskiri seaduste põhiseaduslikkuse kohta enne nende väljakuulutamist, kuni otsuse tegemiseni Rumeenia presidendile; ühega Euroopa Parlamendi kahe koja eesistujatest; valitsuse; kõrgem kassatsioonikohus; ombudsman, vähemalt 50 parlamendiliiget või vähemalt 25 senaatorit ning omal algatusel põhiseaduse läbivaatamise algatusi;
 Parlament otsustab aluslepingute või muude rahvusvaheliste lepingute põhiseadusele vastavuse üle, kas siis kas parlamendi kodade presidendi või vähemalt 50 saadiku või 25 Senati liikme taotlusel;
 Parlament teeb otsuseid parlamendi määruste põhiseadusele vastavuse kohta, kas kodade esimehe, parlamendi või vähemalt 50 saadiku või vähemalt 25 Senati liikme taotlusel;
 Teeb otsuseid kohtute või kaubandusarbitraaži kohta esitatud seaduste ja korraldustega seotud põhiseadusvastasuse erandite kohta; ombudsmani võib otse tõstatada ka põhiseadusvastasuse erand;
 Ta kontrollib, et kodanike jaoks seadusandliku algatuse läbiviimiseks vajalikud tingimused on täidetud;
 Eeskirjad, mis käsitlevad vastuväiteid poliitilise erakonna põhiseadusematuse kohta;
 Rumeenia õiguskogule kuuluv ja hallatav Rumeenia õigusandmebaas sisaldab Rumeenia õigusaktide (seadused, valitsuse korraldused, valitsuse otsused jne) täisteksti;
 Kohtute pädevus — Rumeenia


type: contracts

text:
28.3.2019. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 87/83
 TULKOJUMS
 Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no vienas puses, un Indijas, no otras puses, kopīgā vēstule atbilstoši
 Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) XXI panta īstenošanas procedūru 5. punktam
 (S/L/80, 1999. gada 29. oktobris)
 attiecībā uz
 Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu (turpmāk – EK) GATS saistību sarakstos ierosinātajām izmaiņām, lai ņemtu
 vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas,
 Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Austrijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas,
 Slovākijas Republikas, Somijas Republikas, Zviedrijas Karalistes pievienošanos Eiropas Kopienai
 EK 2004. gada 28. maijā un 2005. gada 4. aprīlī atbilstoši GATS V pantam iesniedza divus attiecīgus paziņojumus (kas
 tika izplatīti kā 2004. gada 11. jūnija dokuments S/SECRET/8 un 2005. gada 12. aprīļa dokuments S/SECRET/9), pazi
 ņojot par savu nodomu grozīt vai atsaukt īpašās saistības, kas iekļautas paziņojumiem pievienotajā sarakstā, atbilstoši
 GATS V panta 5. punktam un saskaņā ar GATS XXI panta 1. punkta b) apakšpunkta noteikumiem.
 Pēc katra paziņojuma iesniegšanas Indija iesniedza divas attiecīgas prasības atbilstoši GATS XXI panta 2. punkta a)
 apakšpunktam (S/L/163 attiecībā uz S/SECRET/8 un S/L/221 attiecībā uz S/SECRET/9). EK un Indija uzsāka sarunas
 saskaņā ar GATS XXI panta 2. punkta a) apakšpunktu par S/SECRET/8 un S/SECRET/9.
 Attiecībā uz procedūru, kas tika uzsākta ar dokumentā S/SECRET/8 iekļauto paziņojumu, sarunu sākotnējo periodu, kam
 bija jābeidzas 2004. gada 26. oktobrī, (savstarpēji vienojoties) pagarināja piecas reizes (līdz 2005. gada 26. aprīlim, 2006.
 gada 27. februārim, 2006. gada 1. jūnijam, 2006. gada 1. jūlijam un 17. jūlijam). Šo sarunu gaitā EK un Indija ir
 vienojušās par kompensācijas korekcijām attiecībā uz dokumentā S/SECRET/8 iekļautajiem atsaukumiem un grozījumiem.
 Attiecībā uz procedūru, kas tika uzsākta ar dokumentā S/SECRET/9 iekļauto paziņojumu, līdz sarunām atvēlētā perioda
 beigām vienošanās starp EK un Indiju netika panākta, un līdz S/L/80 7. punktā noteiktajam termiņam neviena dalībvalsts,
 uz kuru attiecas minētais dokuments, šo jautājumu neiesniedza izskatīšanai šķīrējtiesā. Saskaņā ar GATS XXI panta 3.
 punkta b) apakšpunktu un pēc S/L/80 20.–22. punktā paredzēto procedūru pabeigšanas EK drīkst īstenot dokumentā
 S/SECRET/9 ierosinātos grozījumus un atsaukumus.
 Šai vēstulei pievienotajā ziņojumā par sarunu rezultātiem ir iekļauti 1) ierosinātie grozījumi iepriekšminētajos paziņoju
 mos, 2) saskaņotās kompensācijas korekcijas attiecībā uz dokumentā S/SECRET/8 paziņotajiem grozījumiem vai atsau
 kumiem un 3) īpašo saistību konsolidētā saraksta projekts, kas izveidots, apvienojot EK un dalībvalstu esošos saistību
 sarakstus un iekļaujot tajā gan saistību grozījumus vai atsaukumus, par kuriem EK ir paziņojusi dokumentos
 S/SECRET/8 un S/SECRET/9, gan kompensācijas korekcijas, par kurām ir vienojusies EK un Indija.
 Šī vēstule un tai pievienotais ziņojuma I un II pielikums ir GATS XXI panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētais
 nolīgums starp EK un Indiju attiecībā uz S/SECRET/8 (1). Nolīgumu nedrīkst interpretēt, lai mainītu II panta izņēmumu
 sarakstus attiecībā uz EK un dalībvalstīm. Šo nolīgumu nedrīkst interpretēt, lai ietekmētu GATS VIII pantā noteiktās pušu
 tiesības un pienākumus.
 Atbilstoši S/L/80 20. līdz 22. punktā minētajām procedūrām EK līdz 2006. gada 14. septembrim nodod konsolidētā
 saraksta projektu sekretariātam izplatīšanai un apstiprināšanai, ja vien visas dalībvalstis, uz ko attiecas minētais doku
 ments, ir parakstījušas nolīgumu vai ja ir beidzies S/L/80 7. punktā paredzētais periods un nav pieprasīta šķīrējtiesa.
 Sarunu rezultātiem jāstājas spēkā pēc apstiprināšanas procedūru pabeigšanas un EK norādītā datumā pēc tam, kad
 beigušās EK iekšējās apstiprināšanas procedūras, ko EK cenšas, cik vien iespējams, paātrināt. Dokumentos S/SECRET/8 un
 S/SECRET/9 ierosinātie grozījumi un atsaukumi nestājas spēkā, līdz nav stājušies spēkā visi II pielikumā norādītās
 kompensācijas korekcijas.
 (1) Šo nolīgumu nedrīkst interpretēt, lai iepriekš paredzētu atsevišķu pārrunu rezultātus PTO par telekomunikāciju pakalpojumu klasi
 fikāciju (pamata telekomunikācijas un pakalpojumi ar pievienoto vērtību).
 ---pagebreak--- L 87/84 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 28.3.2019.
 Ziņojums par sarunu rezultātiem, kas notikušas atbilstoši Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību
 (GATS) XXI panta 2. punkta a) apakšpunktam
 attiecībā uz
 Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu (turpmāk – EK) GATS saistību sarakstos ierosinātajām izmaiņām, lai ņemtu
 vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas,
 Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Austrijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas,
 Slovākijas Republikas, Somijas Republikas, Zviedrijas Karalistes pievienošanos Eiropas Kopienai
 Atbilstoši GATS XXI panta īstenošanas procedūru 5. punktam (1999. gada 29. oktobra dokuments S/L/80) EK iesniedz
 šādu ziņojumu.
 1. EK 2004. gada 28. maijā un 2005. gada 4. aprīlī atbilstoši GATS V pantam iesniedza divus attiecīgus paziņojumus (kas
 tika izplatīti kā 2004. gada 11. jūnija dokuments S/SECRET/8 un 2005. gada 12. aprīļa dokuments S/SECRET/9),
 paziņojot par savu nodomu grozīt vai atsaukt īpašās saistības, kas iekļautas paziņojumiem pievienotajā sarakstā
 (turpmāk – "ierosinātie grozījumi"), atbilstoši GATS V panta 5. punktam un saskaņā ar GATS XXI panta 1. punkta
 b) apakšpunkta noteikumiem. Ierosinātie grozījumi ir iekļauti I pielikumā.
 2. Pēc dokumentā S/SECRET/8 iekļautā paziņojuma iesniegšanas un saskaņā ar GATS XXI panta 2. punkta a) apakš
 punktu astoņpadsmit PTO dalībvalstis (Amerikas Savienotās Valstis, Argentīna, Austrālija, Brazīlija, Ekvadora, Filipīnas,
 Honkonga (Ķīna), Indija, Japāna, Jaunzēlande, Kanāda, Kolumbija, Koreja, Kuba, Ķīna, Ķīnas Taipeja, Šveice un
 Urugvaja) ir iesniegušas attiecīgu prasību.
 3. Pēc dokumentā S/SECRET/9 iekļautā paziņojuma iesniegšanas un saskaņā ar GATS XXI panta 2. punkta a) apakš
 punktu četrpadsmit PTO dalībvalstis (Amerikas Savienotās Valstis, Argentīna, Austrālija, Brazīlija, Ekvadora, Honkonga
 (Ķīna), Indija, Japāna, Jaunzēlande, Kanāda, Kolumbija, Koreja, Ķīna, un Urugvaja) ir iesniegušas attiecīgu prasību.
 4. Indija iesniedza divas attiecīgas prasības saskaņā ar GATS XXI panta 2. punkta a) apakšpunktu (S/L/163 attiecībā uz
 S/SECRET/8 un S/L/221 attiecībā uz S/SECRET/9). EK un Indija uzsāka sarunas saskaņā ar GATS XXI panta 2. punkta
 a) apakšpunktu par S/SECRET/8 un S/SECRET/9.
 5. Attiecībā uz procedūru, kas tika uzsākta ar dokumentā S/SECRET/8 iekļauto paziņojumu, sarunu sākotnējo periodu,
 kam bija jābeidzas 2004. gada 26. oktobrī, (savstarpēji vienojoties) pagarināja piecas reizes (līdz 2005. gada
 26. aprīlim, 2006. gada 27. februārim, 2006. gada 1. jūnijam, 2006. gada 1. jūlijam un 17. jūlijam).
 6. Šo sarunu gaitā EK un Indija ir vienojušās par kompensācijas korekcijām attiecībā uz dokumentā S/SECRET/8 iekļau
 tajiem atsaukumiem un grozījumiem. Šī ziņojuma I un II pielikums un kopīgā vēstule, kurai tas pievienots, ir GATS
 XXI panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētais nolīgums starp EK un Indiju attiecībā uz S/SECRET/8 (2). Nolīgumu
 nedrīkst interpretēt, lai mainītu II panta izņēmumu sarakstus attiecībā uz EK un tās dalībvalstīm. Šo nolīgumu nedrīkst
 interpretēt, lai ietekmētu GATS VIII pantā noteiktās pušu tiesības un pienākumus.
 7. Attiecībā uz procedūru, kas tika uzsākta ar dokumentā S/SECRET/9 iekļauto paziņojumu, līdz sarunām atvēlētā perioda
 beigām vienošanās starp EK un Indiju netika panākta, un līdz S/L/80 7. punktā noteiktajam termiņam neviena
 dalībvalsts, uz kuru attiecas minētais dokuments, šo jautājumu neiesniedza izskatīšanai šķīrējtiesā. Saskaņā ar GATS
 XXI panta 3. punkta b) apakšpunktu un pēc S/L/80 20.–22. punktā paredzēto procedūru pabeigšanas EK drīkst īstenot
 dokumentā S/SECRET/9 ierosinātos grozījumus un atsaukumus.
 (2) Šo nolīgumu nedrīkst interpretēt, lai iepriekš paredzētu atsevišķu pārrunu rezultātus PTO par telekomunikāciju pakalpojumu klasi
 fikāciju (pamata telekomunikācijas un pakalpojumi ar pievienoto vērtību).
 ---pagebreak--- 28.3.2019. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 87/85
 8. Ņemot vērā iepriekšminēto, ierosinātie grozījumi un saskaņotie kompensācijas korekcijas ir iekļautas EK GATS
 konsolidētā saraksta projektā, kas izveidots, apvienojot EK un dalībvalstu esošos saistību sarakstus un iekļaujot tajā
 gan saistību grozījumus vai atsaukumus, par kuriem EK ir paziņojusi dokumentos S/SECRET/8 un S/SECRET/9, gan
 kompensācijas korekcijas, par kurām ir vienojusies EK un Indija.
 9. Atbilstoši S/L/80 20. līdz 22. punktā minētajām procedūrām EK līdz 2006. gada 14. septembrim nodod konsolidētā
 saraksta projektu sekretariātam izplatīšanai un apstiprināšanai, ja vien visas dalībvalstis, uz ko attiecas minētais
 dokuments, ir parakstījušas nolīgumu vai ja ir beidzies S/L/80 7. punktā paredzētais periods un nav pieprasīta
 šķīrējtiesa. Sarunu rezultātiem jāstājas spēkā pēc apstiprināšanas procedūru pabeigšanas un EK norādītā datumā pēc
 tam, kad beigušās EK iekšējās apstiprināšanas procedūras, ko EK cenšas, cik vien iespējams, paātrināt. Dokumentos
 S/SECRET/8 un S/SECRET/9 ierosinātie grozījumi un atsaukumi nestājas spēkā, līdz nav stājušies spēkā visi II pielikumā
 norādītās kompensācijas korekcijas.
 ---pagebreak--- L 87/86 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 28.3.2019.
 I PIELIKUMS
 A) Dokumentā S/SECRET/8 paziņotie grozījumi
 Horizontālās saistības
 • Ieraksts par piekļuvi tirgum (9. lpp.): "Visās dalībvalstīs uz tiem pakalpojumiem, ko uzskata par komunālajiem pakal
 pojumiem valsts vai pašvaldību līmenī, var attiecināt valsts monopolus vai ekskluzīvas tiesības, kas piešķirtas privātiem
 apsaimniekotājiem." Šis ieraksts nebija iekļauts Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas,
 Austrijas, Polijas, Slovēnijas, Slovākijas, Somijas un Zviedrijas īpašo saistību sarakstos. Šis ierobežojums tagad attiecas
 uz visām dalībvalstīm.
 • Ierobežojumi valsts režīma piemērošanai filiālēm, aģentūrām un pārstāvniecībām 3. pakalpojumu sniegšanas veidā (9.
 un 10. lpp.). Šis ieraksts nebija iekļauts Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Slovēnijas un
 Slovākijas īpašo saistību sarakstos. Šis ierobežojums tagad attiecas uz visām dalībvalstīm.
 • Ierobežojumi valsts režīma piemērošanai subsīdijām 3. pakalpojumu sniegšanas veidā (10. lpp.). Šis ieraksts nebija
 iekļauts Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas
 īpašo saistību sarakstos. Šis ierobežojums tagad attiecas uz visām dalībvalstīm.
 • Ierobežojumi valsts režīma piemērošanai subsīdijām 3. pakalpojumu sniegšanas veidā (13. lpp.). Čehijas Republikas,
 Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Austrijas, Slovēnijas, Slovākijas, Somijas un Zviedrijas īpašo saistību sarak
 stos bija iekļauta tikai daļa no ES un dalībvalstu sarakstā ierakstītajiem subsīdijām piemērojamiem ierobežojumiem
 3. pakalpojumu sniegšanas veidā. Šie ierobežojumi tagad ir attiecināti arī uz šīm dalībvalstīm.
 • Ierobežojumi valsts režīma piemērošanai subsīdijām 4. pakalpojumu sniegšanas veidā (13. lpp.). Čehijas Republikas,
 Igaunijas, Kipras, Latvijas, Ungārijas, Maltas un Slovākijas īpašo saistību sarakstos nebija iekļauti ES un dalībvalstu
 sarakstā ierakstītie ierobežojumi subsīdijām 4. pakalpojumu sniegšanas veidā. Šis ierobežojums tagad ir attiecināts arī
 uz šīm dalībvalstīm.
 • Kipras saistības par piekļuvi tirgum 4. pakalpojumu sniegšanas veidā. Šīs saistības ir atsauktas.
 • Ieraksts par piekļuvi tirgum 4. pakalpojumu sniegšanas veidā – pārcelšana viena uzņēmuma robežās (ICT) (26. lpp.).
 Čehijas Republikas, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Polijas un Slovākijas īpašo saistību sarakstos nebija iekļauts ierobežo
 jums par to, ka uzņēmējam ir faktiski jāsniedz līdzīgi pakalpojumi attiecīgās Kopienas dalībvalsts teritorijā. Šis iero
 bežojums tagad ir attiecināts arī uz šīm dalībvalstīm.
 • Ieraksts par piekļuvi tirgum 4. pakalpojumu sniegšanas veidā – personas, kas atrodas darījumu braucienos (BV) –
 pakalpojumu pārdevēji (30. lpp.). Polijas īpašo saistību sarakstā nebija iekļauts ierobežojums, ka šādas personas neno
 darbosies ar tiešo pārdošanu plašai sabiedrībai. Šis ierobežojums tagad ir attiecināts arī uz šo dalībvalsti.
 • Ieraksts par piekļuvi tirgum 4. pakalpojumu sniegšanas veidā – personas, kas atrodas darījumu braucienos (BV) –
 komerciālas klātbūtnes izveidošana (30. lpp.). Lietuvas īpašo saistību sarakstā nebija iekļauts ierobežojums, ka šie
 pārstāvji nenodarbosies ar tiešo pārdošanu plašai sabiedrībai vai pakalpojumu sniegšanu. Šis ierobežojums tagad ir
 attiecināts arī uz šo dalībvalsti.
 • Lietuvas saistības par piekļuvi tirgum 4. pakalpojumu sniegšanas veidā – personas, kas atrodas darījumu braucienos
 (BV) (32. lpp.). Šīs saistības ir daļēji atsauktas.
 • Latvijas saistības par piekļuvi tirgum 4. pakalpojumu sniegšanas veidā – pakalpojumu sniedzēji saskaņā ar līgumu (CSS)
 (33. lpp.). Latvijas īpašo saistību sarakstā nebija iekļauts ierobežojums par to, ka pagaidu iebraukšana un uzturēšanās
 attiecīgās dalībvalsts teritorijā attiecas uz laiku, kas nepārsniedz trīs mēnešus jebkurā 12 mēnešus ilgā laika posmā. Šis
 ierobežojums tagad ir attiecināts arī uz šo dalībvalsti.
 Nozaru saistības
 • Nomas/izpirkumnomas pakalpojumi bez operatoriem – attiecībā uz lidaparātiem (95. lpp.). Ierobežojums par piekļuvi
 tirgum 2. pakalpojumu sniegšanas veidā tiek attiecināts arī uz Igauniju, Lietuvu, Ungāriju, Austriju, Slovēniju, Somiju
 un Zviedriju, un ierobežojums par piekļuvi tirgum 3. pakalpojumu sniegšanas veidā tiek attiecināts arī uz Igauniju,
 Ungāriju un Austriju.
 ---pagebreak--- 28.3.2019. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 87/87
 • Pakalpojumi, kas saistīti ar rūpniecību (109. un 110. lpp.). Latvijas, Lietuvas un Austrijas sarakstos iekļautās saistības
 tiek atsauktas.
 • Izglītības pakalpojumi (156. lpp.) – ierobežots līdz "pakalpojumiem, ko finansē tikai no privātiem līdzekļiem". Šis
 ierobežojums nebija iekļauts Igaunijas, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Austrijas, Slovēnijas (nebija iekļauts tikai attiecībā uz
 pieaugušo izglītības pakalpojumiem) un Slovākijas saistību sarakstos. Šis ierobežojums tagad ir attiecināts arī uz šīm
 dalībvalstīm. Slovēnijas gadījumā paplašinājums attiecas tikai uz pieaugušo izglītības jomā sniegtiem pakalpojumiem.
 • Banku un citi finanšu pakalpojumi (izņemot apdrošināšanu) (193., 213. un 217. lpp.). Tirgus piekļuves ierobežojumi,
 kas attiecībā gan uz 1., gan 3. pakalpojumu sniegšanas veidu nosaka to, ka "jānodibina specializēti vadības uzņēmumi,
 lai veiktu daļu pārvaldījuma fondu un ieguldījumu sabiedrību pārvaldību", un ka "tikai tādas sabiedrības, kuru juridiskā
 adrese ir Kopienā, var darboties kā ieguldījumu fondu aktīvu depozitāriji", nebija iekļauti Čehijas Republikas saistību
 sarakstā 3. veidam, Igaunijas saistību sarakstā (nebija iekļauti ne 1., ne 3. veidam), Latvijas sarakstā – 3. veidam, Lietuvas
 sarakstā – 1. veidam, Ungārijas sarakstā – 3. veidam un Slovākijas sarakstā – 3. veidam. Šie ierobežojumi tagad ir
 attiecināti arī uz šīm dalībvalstīm.
 • Kosmiskais transports. Austrijas sarakstā iekļautās saistības tiek atsauktas.
 • Gaisa transports – lidaparātu un to apkalpes noma (246. lpp.). Polijai tiek ieviesti divi tirgus piekļuves ierobežojumi
 (viens – 1. un 2. veidā un otrs – 3. veidā).
 • Gaisa transports – pārdošana un tirgzinība (247. un 248. lpp.). Igaunijas īpašo saistību sarakstā nebija iekļauts valsts
 režīma piemērošanas ierobežojums CRS mātesuzņēmuma sniegto gaisa transporta pakalpojumu izplatīšanai ar datori
 zētās rezervēšanas sistēmas (CRS) starpniecību.
 • Gaisa transports – datorizēta rezervēšanas sistēma (248. lpp.). Ungārijas īpašo saistību sarakstā nebija iekļauts ierobe
 žojums valsts režīma piemērošanai mātesuzņēmumu vai līdzdalības uzņēmumu pienākumiem attiecībā uz datorizētām
 rezervēšanas sistēmām, ko kontrolē vienas vai vairāku trešo valstu aviopārvadātājs.
 • Palīgpakalpojumi visiem transporta veidiem – kravu pārkraušanas pakalpojumi (259. lpp.). Igaunijai, Latvijai un Lietuvai
 tiek ieviests tirgus piekļuves ierobežojums 3. pakalpojumu sniegšanas veidā.
 B) Dokumentā S/SECRET/9 paziņotie grozījumi
 Horizontālās saistības
 • Kipras un Maltas saistības 4. pakalpojumu sniegšanas veidā attiecībā uz valsts režīma piemērošanu (25., 29. un 32. lpp.
 dokumentā S/SECRET/8). Šīs saistības ir atsauktas.
 Nozaru saistības
 • Datorpakalpojumi un ar tiem saistītie pakalpojumi – a) konsultatīvie pakalpojumi, kas saistīti ar datortehnikas uzstādīšanu
 (CPC 841) (82. lpp.); b) programmatūras ieviešanas pakalpojumi (CPC 842) (83. lpp.); c) datu apstrādes pakalpojumi (CPC
 843) (85. lpp.); d) datu bāzu pakalpojumi (CPC 844) (86. lpp.). Kipras saistības 4. pakalpojumu sniegšanas veidā (ICT, BV
 un CSS) attiecībā uz valsts režīma piemērošanu ir atsauktas.
 • Izpētes un attīstības pakalpojumi – b) Izpētes un attīstības pakalpojumi sociālajās un humanitārajās zinātnēs (CPC 852)
 (89. un 90. lpp.). Kipras saistības 4. pakalpojumu sniegšanas veidā (ICT, BV un CSS) attiecībā uz valsts režīma
 piemērošanu ir atsauktas.
 • Apdrošināšana un ar to saistītie pakalpojumi – i) tiešā apdrošināšana (ieskaitot kopapdrošināšanu): a) dzīvības un b)
 nedzīvības apdrošināšana (211. un 212. lpp.). Kipras saistības 4. pakalpojumu sniegšanas veidā (ICT, BV un CSS)
 attiecībā uz valsts režīma piemērošanu ir atsauktas.
 ---pagebreak--- L 87/88 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 28.3.2019.
 • Banku un citi finanšu pakalpojumi (izņemot apdrošināšanu) – x) e) pārvedami vērtspapīri (223. lpp.). Kipras saistības 4.
 pakalpojumu sniegšanas veidā (ICT, BV un CSS) attiecībā uz valsts režīma piemērošanu ir atsauktas.
 • Viesnīcas, restorāni un sabiedriskā ēdināšana (CPC 641, 642 un 643) (232.lpp.). Maltas saistības 4. pakalpojumu
 sniegšanas veidā (ICT, BV un CSS) attiecībā uz valsts režīma piemērošanu ir atsauktas.
 • Ceļojumu aģentūru un ceļojumu rīkotāju pakalpojumi (PC 7471) (233. un 234. lpp.). Maltas saistības 4. pakalpojumu
 sniegšanas veidā (ICT, BV un CSS) attiecībā uz valsts režīma piemērošanu ir atsauktas.
 • Jūras transporta pakalpojumi – izņemot kabotāžas pārvadājumus – a) pasažieru pārvadājumi (CPC 7211); b) kravu
 pārvadājumi (CPC 7212) (242. lpp.). Maltas saistības 4. pakalpojumu sniegšanas veidā (ICT, BV un CSS) attiecībā uz
 valsts režīma piemērošanu ir atsauktas.
 ---pagebreak--- 28.3.2019. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 87/89
 II PIELIKUMS
 EK KOMPENSĀCIJA
 • Horizontālie ierobežojumi komunālajiem pakalpojumiem 3. pakalpojumu sniegšanas veidā
 — Zemsvītras piezīme par darbības jomu, kas norāda, ka ierobežojums neattiecas uz telekomunikācijām un datorpa
 kalpojumiem un ar tiem saistītajiem pakalpojumiem.
 • Horizontālie ierobežojumi ieguldījumiem 3. pakalpojumu sniegšanas veidā
 — Valsts režīma piemērošanas ierobežojumu atcelšana Austrijai (AT) 3. pakalpojumu sniegšanas veidā attiecībā uz
 ārvalstu akciju sabiedrību (Aktiengesellschaften) un sabiedrību ar ierobežotu atbildību (Gesellschaften mit beschränkter
 Haftung) filiālēm.
 • 4. pakalpojumu sniegšanas veids attiecībā uz pārceltajām personām viena uzņēmuma robežās un personām, kas atrodas
 darījumu braucienos
 — CY un MT horizontālās saistības par piekļuvi tirgum un valsts režīma piemērošanu nozarēs, kurās CY un MT ir
 uzņēmušās saistības 3. veidā.
 • Profesionālie pakalpojumi – inženierpakalpojumi (CPC 8672)
 — CY un MT saistības par piekļuvi tirgum un valsts režīma piemērošanu 2. pakalpojumu sniegšanas veidā.
 — CY, CZ, MT un SK saistības par piekļuvi tirgum 3. pakalpojumu sniegšanas veidā.
 — CY un MT saistības par valsts režīma piemērošanu 3. pakalpojumu sniegšanas veidā.
 — Tirgus piekļuves ierobežojuma atcelšana PT 3. pakalpojumu sniegšanas veidā.
 • Profesionālie pakalpojumi – integrētie inženierpakalpojumi (CPC 8673)
 — Ekonomisko vajadzību pārbaudes (ENT) atcelšana 4. pakalpojumu sniegšanas veidā/CSS UK
 — SK saistības par piekļuvi tirgum un valsts režīma piemērošanu 3. pakalpojumu sniegšanas veidā.
 • Profesionālie pakalpojumi – pilsētplānošanas un ainavu arhitektūras pakalpojumi (CPC 8674)
 — CY, CZ, MT, PL, SI un SK saistības par piekļuvi tirgum un valsts režīma piemērošanu 3. pakalpojumu sniegšanas
 veidā.
 — HU saistības par piekļuvi tirgum un valsts režīma piemērošanu ainavu arhitektūras pakalpojumiem 2. pakalpojumu
 sniegšanas veidā.
 • Datorpakalpojumi un ar tiem saistītie pakalpojumi -
 — Skaidrojošas piezīmes pievienošana.
 — HU saistības par piekļuvi tirgum un valsts režīma piemērošanu 1., 2. un 3. pakalpojumu sniegšanas veidā attiecībā
 uz CPC 845 un 849.
 — Labāku apstākļu radīšana CSS/4. pakalpojumu sniegšanas veidā SE horizontālo saistību jomā attiecībā uz datorpa
 kalpojumiem un ar tiem saistītajiem pakalpojumiem un SE jaunās saistības, ko piemēro CSS/4. pakalpojumu
 sniegšanas veidā attiecībā uz CPC 845 un 849.
 • Reklāmas pakalpojumi (CPC 871)
 — CY, MT un PL saistības par piekļuvi tirgum un valsts režīma piemērošanu 1. pakalpojumu sniegšanas veidā.
 • Telekomunikāciju pakalpojumi
 — Jaunas un uzlabotas saistības visā EK, kas ietvertas pārskatītajā Dohas Attīstības programmas piedāvājumā.
 — FI skaidrojums par to, ka tās trīs horizontālie ierobežojumi 3. pakalpojumu sniegšanas veidā – par piekļuvi tirgum
 juridiskajām personām, par valsts režīma piemērošanu meitasuzņēmumiem, filiālēm, aģentūrām un pārstāvniecībām
 un par piekļuvi tirgum attiecībā uz ieguldījumiem – neattiecas uz telekomunikāciju pakalpojumiem.
 ---pagebreak--- L 87/90 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 28.3.2019.
 — Skaidrojoša piezīme, kas norāda, ka šeit ir iekļautas dokumentā MTN.GNS/W/120 ietvertā "Pakalpojumu sektoru
 klasifikācijas saraksta" apakšnozares no 2.C.h) līdz 2.C.m) (pakalpojumi ar pievienoto vērtību) un šī saraksta
 apakšnozares no 2.C.a) līdz 2.C.g). Šeit ir iekļauta arī minētā saraksta apakšnozare 2.C.o), ciktāl tā atbilst šai
 definīcijai. Atbilstoši šim saistību sarakstam attiecīgā saraksta 2.C.n) apakšnozare (tiešsaistes informācija un/vai
 datu apstrāde) saistību sarakstā ir iekļauta 1.B sadaļā (datorpakalpojumi un ar tiem saistītie pakalpojumi).
 • Finanšu pakalpojumi (apdrošināšanas pakalpojumi)
 — Tirgus piekļuves ierobežojumu daļēja atcelšana SK 3. pakalpojumu sniegšanas veidā.
 • Finanšu pakalpojumi (banku pakalpojumi)
 — FI: izmaiņas prasībās par pastāvīgo dzīvesvietu 3. pakalpojumu sniegšanas veidā (ar tekstu "Vismaz viens no
 dibinātājiem, valdes, uzraudzības padomes locekļiem un izpilddirektors ir Eiropas Kopienas pastāvīgais iedzīvo
 tājs..." aizstāj šādu tekstu: "Vismaz puse no dibinātājiem, valdes, uzraudzības padomes locekļiem un delegātiem,
 izpilddirektors, pilnvaru turētājs un persona, kas ir tiesīga parakstīties kredītiestādes vārdā, ir Eiropas Kopienas
 pastāvīgais iedzīvotājs...").
 • Viesnīcas, restorāni un sabiedriskā ēdināšana
 — Jauns (mazāk ierobežojošs) formulējums IT par ekonomisko vajadzību pārbaudi 3. pakalpojumu sniegšanas veidā
 attiecībā uz bāriem, kafejnīcām un restorāniem, tostarp saistības par nediskriminējošu attieksmi.
 • Ceļojumu biroju un tūrisma operatoru pakalpojumi
 — Ekonomisko vajadzību pārbaudes atcelšana 3. pakalpojumu sniegšanas veidā CZ.
 • Frizieru pakalpojumi
 — CZ, FI, HU un SK saistības par piekļuvi tirgum un valsts režīma piemērošanu 2. un 3. pakalpojumu sniegšanas
 veidā.
 Saīsinājumi norādēm uz dalībvalstīm:
 AT Austrija
 BE Beļģija
 CY Kipra
 CZ Čehijas Republika
 DE Vācija
 DK Dānija
 EE Igaunija
 EL Grieķija
 ES Spānija
 FI Somija
 FR Francija
 HU Ungārija
 IE Īrija
 IT Itālija
 LT Lietuva
 LU Luksemburga
 LV Latvija
 ---pagebreak--- 28.3.2019. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 87/91
 MT Malta
 NL Nīderlande
 PL Polija
 PT Portugāle
 SE Zviedrija
 SI Slovēnija
 SK Slovākijas Republika
 UK Apvienotā Karaliste


text:
 30.4.2011
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 130/25
 Жалба, подадена на 14 март 2011 г. — Mangou/Съвет
 (Дело T-148/11)
 2011/C 130/52
 Език на производството: френски
 Страни
 Жалбоподател: Philippe Mangou (Абиджан, Кот д’Ивоар) (представители: G. Collard и L. Aliot, avocats)
 Ответник: Съвет на Европейския съюз
 Искания на жалбоподателя
 Жалбоподателят моли Общия съд:
 —
 да установи, че по отношение на жалбоподателя, г-н Philippe MANGOU, фактите не обосновават приемането на Регламент (ЕС) No 25/2011 на Съвета от 14 януари 2011 година и Решение 2011/18/ОВППС на Съвета от 14 януари 2011 година, публикувани на 15 януари 2011 г. в Официален вестник на Европейския съюз,
 —
 и съответно:
 —
 да отмени Регламент (ЕС) No 25/2011 на Съвета от 14 януари 2011 година и Решение 2011/18/ОВППС на Съвета от 14 януари 2011 година,
 —
 при условията на евентуалност, да задължи Съвета да премахне името на г-н Philippe MANGOU от списъците в приложенията към този регламент и това решение.
 Правни основания и основни доводи
 Жалбоподателят по същество изтъква същите или сходни правни основания и основни доводи като изложените по дело Т-137/11, Guiai Bi Poin/Съвет.


type: wikipedia

text:
Ørentviste (Dermaptera) er en orden af insekter, der er udbredt over størstedelen af verden. I alt kendes omkring 2.000 arter, hvoraf fem er udbredt i Danmark. Ørentviste har en karakteristisk tang på bagkroppen og tynde hindeagtige vinger, der er foldet sammen under korte dækvinger. Ørentviste har ufuldstændig forvandling, det vil sige uden puppestadium. Det sidste af de fire larvestadier kaldes gerne nymfestadiet. Ørentviste kan have yngelpleje, hvor moren passer æg og undertiden også unger.
 Ørentviste er lyssky dyr, der ofte træffes flere sammen, fx under sten, bark eller vissent løv. De ses desuden i frugter, under blade eller i blomster, hvor de kan fortære støvveje og støvdragere. Ud over plantedele kan ørentviste leve af mindre dyr som bladlus.
 Arter
 I Danmark findes fem vildtlevende arter:
 Almindelig ørentvist (Forficula auricularia). Den almindelige ørentvist, der er udbredt i hele Danmark og i øvrigt i store dele af verden, er cirka 10-14 millimeter lang. Hos hunnen er tangen 3,5-5 millimeter, og hos hannen 4-9 millimeter. Den har ildelugtende stinkkirtler. Farven er rødbrun med gullige vingeskæl (de udragende flyvevinger) og dækvinger. Man ser sjældent den almindelige ørentvist flyve. Ørentvisten bemærkes især i august, hvor ungerne er udvoksede. Parringen foregår om efteråret. Senere går den i vinterhi. Hunnen kan grave en hule under en sten eller eksempelvis benytte en regnormegang. Hannen tilbringer oftest vinteren sammen med hunnen. Om foråret forlader hannen hulen, og hunnen lægger sine æg, som den derefter passer. De holdes fri af skimmelsvampe og døde æg fjernes. Når æggene klækkes, stopper yngelplejen, men den bliver hos ungerne. Efter et stykke tid dør moren og ungerne fortærer den. Ungerne skal igennem fire hudskifter, før de er udvokset. Det nye hylster er helt hvidt, men efter 6-7 timer er det nye mørkt og stift. En hvid ørentvist er derfor ikke en albino.
 Buskørentvist (Apterygida media) er 6-10 millimeter lang og gul til rødbrun. Dækvingerne er større og dækker helt de mindre udviklede flyvevinger. Hannen har en indadrettet tand på hver tangarm.
 Skovørentvist (Chelidurella acanthopygia) er 6-13 millimeter lang og rødlig, brunlig eller gullig. Dækvingerne er reduceret til to lapper, der er vokset fast til brystets overside. Hannens fangarme er halvcirkelformede.
 Lille ørentvist (Labia minor) er 4-5 millimeter lang og gulbrun med en fin behåring, der giver et gyldent skær. Dækvinger og flyvevinger er normalt udviklede. Hannens tangarme er fint tandede på indersiden. Den ses ofte flyvende, både dag og aften.
 Sandørentvist (Labidura riparia) er 13-26 millimeter lang og varierer i farve fra gul og sort til brun. I Danmark er den ofte bleggul med en bred mørk rygstribe på bagkropppen. Dækvinger er mørkebrune og flyvevinger veludviklede. Hannens tangarme er svagt indadkrummede med en lille, indadrettet tand lidt bag midten. Føden består hovedsagelig af insektlarver og edderkopper eller lignende. Overvintringen foregår i op til to meter lange overvintringsrør.
 Myte
 Det er en myte at ørentviste lægger æg i menneskeører. Myten er opstået på grund af insektets navn, der dog i virkeligheden kommer af formen og aftegningerne på ørentvistens vinger, som bærer en stærk lighed med et menneskeligt øre.
 Det sker dog at ørentvisten (som det også kan ske med andre smådyr) forvilder sig ind i menneskers øregang. Nogle mennesker har ligefrem en fobi for at sove uden at have ørerne dækket til, på grund af frygten for at der flytter en ørentvist ind..
 Ørentviste i litteraturen
 I James Joyces sidste roman Finnegans Wake er Ørentvisten/ H. C. Earwicker en gennemgående person.
 Evolution
 De første fossiler af ørentviste kendes tilbage fra Sen Trias til Tidlig Jura, ca. 202 millioner år før i dag. Der er dog grund til at tro at gruppen kan være endnu ældre, muligvis tilbage fra Karbon-tiden. Der kendes ca. 80 arter af fossile arter af ørentviste i dag, hvoraf de ældste er fundet i England og Australien. I Danmark kender vi fossiler af ørentviste bl.a. fra Tidlig Eocæn i Fur Formationen (fra moleret) og fra det baltiske rav.
 Kilder/Henvisninger
 Peter Esben-Petersen (1869-1942). Danmarks Fauna. Ørentviste, Kakerlakker og Græshopper. Forlagt af G. E. C. Gad, København 1909.
 Hans Hvass, Danmarks Dyreverden, bind 2, Hvirvelløse dyr, side 57-63. 2. udgave, Rosenkilde og Bagger 1978. .
 www.dn.dk: Øretvist i skjul Hentet 1. juni 2015.