type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 23.10.2017
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 357/30
 2017. szeptember 6-án benyújtott kereset – ICL-IP Terneuzen és ICL Europe Coöperatief kontra Bizottság
 (T-610/17. sz. ügy)
 (2017/C 357/39)
 Az eljárás nyelve: angol
 Felek
 Felperesek: ICL-IP Terneuzen (Terneuzen, Hollandia) és ICL Europe Coöperatief UA (Amszterdam, Hollandia) (képviselők: R. Cana és E. Mullier ügyvédek)
 Alperes: Európai Bizottság
 Kérelmek
 A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:
 —
 nyilvánítsa a keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak;
 —
 semmisítse meg a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletének módosításáról szóló, 2017. június 13-i (EU) 2017/999 bizottsági rendeletet, amennyiben az felveszi a REACH rendelet XIV. mellékletébe az nPB-t;
 —
 az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére; és
 —
 tegyen meg minden egyéb, illetve további szükséges intézkedést.
 Jogalapok és fontosabb érvek
 Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek hat jogalapra hivatkoznak.
 1.
 Az első jogalap azon alapul, hogy az Európai Bizottság nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el, amikor nem vette figyelembe a releváns tényeket és megsértette a megfelelő ügyintézés elvét.
 —
 A felperesek azt állítják, hogy az Európai Bizottság nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el, amikor nem vette gondosan és pártatlanul figyelembe a felperesek által az Európai Bizottsághoz benyújtott releváns információt, amely azt bizonyította, hogy az anyag nem felelt meg azon feltételeknek, amelyek alapján a REACH rendelet XIV. mellékletében annak elsőbbség biztosítandó, illetve amelyek alapján e mellékletbe azt fel kell venni. A felperesek szerint, ha az Európai Bizottság figyelembe vette volna az információt, az anyag által kapott eredmény alacsonyabb lett volna, vagy hasonló lett volna olyan más anyagok eredményéhez, amelyeknek ugyanezen értékelési forduló során nem biztosítottak elsőbbséget, és a vitatott rendelet nem vette volna fel az anyagot a REACH rendelet XIV. mellékletébe.
 2.
 A második jogalap azon alapul, hogy a vitatott rendelet sérti a REACH rendelet 55. cikkét és ellentétes a REACH rendelet versenyképességi célkitűzésével, továbbá sérti a kereskedelemhez való jogot.
 —
 A felperesek azt állítják, hogy a vitatott rendelet ellentétes a REACH rendelet versenyképességi célkitűzéseivel, és különösen az engedélyezés című VII. fejezetével, és ekképpen befolyásolja a felperesek versenyképességi helyzetét, valamint sérti a felperesek kereskedelemhez való jogát azáltal, hogy elsőbbséget biztosít az anyagnak olyan információ ellenére, amely bizonyította, hogy az anyag nem felel meg azon feltételeknek, amelyek alapján a XIV. mellékletben annak elsőbbség biztosítandó, illetve amelyek alapján e mellékletbe azt fel kell venni.
 3.
 A harmadik jogalap azon alapul, hogy az Európai Bizottság megsértette a felperesek védelemhez való jogát, továbbá megsértette az indokolási kötelezettségét.
 —
 A felperesek azt állítják, hogy az Európai Bizottság megsértette a védelemhez való jogukat, valamint ez az intézmény megsértette az indokolási kötelezettségét, amikor nem indokolta meg, hogy miért „csoportosította” az anyagot a triklór-etilénnel, annak ellenére, hogy az Európai Vegyianyag-ügynökség kifejezetten elismerte (az elsőbbség biztosításával kapcsolatos megközelítési útmutatóban), hogy olyan esetben, amikor a „csoportosításhoz” hasonló, az 58. cikk (3) bekezdése szerinti hivatalos kritériumokon kívüli szempontokat vesznek figyelembe, az elsőbbség biztosításának okait egyértelműen meg kell jelölni, és azoknak meg kell felelniük az engedélyezési eljárás ajánlások megfogalmazására irányuló szakasza szerepének és céljának.
 4.
 A negyedik jogalap azon alapul, hogy a vitatott rendelet sérti a felperesek jogszerű elvárásait.
 —
 A felperesek azt állítják, hogy a vitatott rendelet elfogadása sérti a jogszerű elvárásaikat, amennyiben az nem felel meg az elsőbbség biztosításával kapcsolatos útmutatónak. Konkrétan a felperesek azt állítják, hogy az, hogy az nPB-nek elsőbbséget biztosítottak a XIV. mellékletben, illetve hogy felvették azt e mellékletbe, megsértette arra vonatkozó jogszerű elvárásaikat, hogy alkalmazni fogják a térfogatra vonatkozó kritériumot és a csoportosítással kapcsolatos megfontolásokat, mivel azok szerepelnek az elsőbbség biztosításával kapcsolatos megközelítési útmutatóban és az általános megközelítési útmutatóban.
 5.
 Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a vitatott rendelet sérti az arányosság elvét.
 —
 A felperesek azt állítják, hogy az Európai Bizottságnak úgy kellett volna döntenie, hogy elhalasztja az nPB-nek a vitatott rendelet XIV. mellékletébe való felvételét, és ez kevésébe lett volna számukra terhes, mivel a felpereseket így nem sújtották volna már most a XIV. mellékletbe való felvétel következményei, hanem csupán akkor, amikor a nPB-t megfelelően veszik fel a XIV. mellékletbe, a valós relatív kiemelt elsőbbségre tekintettel.
 6.
 A hatodik jogalap azon alapul, hogy a vitatott rendelet sérti az egyenlő bánásmód, illetve a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét.
 —
 A felperesek azt állítják, hogy a vitatott rendelet sérti az egyenlő bánásmód, illetve a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét, mivel az anyagot – azáltal, hogy felveszi a REACH rendelet XIV. mellékletébe – másként kezeli, mint más anyagokat, ideértve az ólom-antimonsárgát. A felperesek szerint mindkét anyag összehasonlítható helyzetben volt: ugyanazon elsőbbég biztosításával kapcsolatos értékelési fordulóban vizsgálták azokat, mindkettő ugyanolyan, 17-es elsőbbségi eredményt ért el (vagy kellett volna elérnie), és az elsőbbségi vizsgálatuk mindkét esetben magában foglalt csoportosítási megfontolásokat. Azonban, a felperesek állítása szerint az Európai Vegyianyag-ügynökség és az Európai Bizottság eltérően kezelte azokat, mivel az anyag esetében ajánlást tettek a XIV. mellékletbe való felvételre, és később fel is vették azt oda, míg az ólom-antimonsárga esetében nem történt ilyen ajánlás, és így azt nem is vették oda fel.


type: legislation

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 11.8.2017.
 COM(2017) 432 final
 2017/0198(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o potpisivanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Alžirske Narodne Demokratske Republike u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA)
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Nakon prijedloga Komisije za inicijativu PRIMA na temelju članka 185. UFEU-a
 1
 donesena je Odluka (EU) 2017/1324 Europskog parlamenta i Vijeća
 2
 o sudjelovanju Unije u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), koje zajednički poduzima više država članica.
 Cilj je PRIMA-e provedba zajedničkog programa za poticanje istraživačkih i inovacijskih kapaciteta te razvoj znanja i zajedničkih inovativnih rješenja za poboljšanje učinkovitosti, sigurnosti, zaštite i održivosti poljoprivredno-prehrambenih sustava i integrirane opskrbe i upravljanja vodom na mediteranskom području. PRIMA-u će zajednički provoditi niz država članica i trećih zemalja („države sudionice PRIMA-e”) pod istim uvjetima te uz visoku razinu predanosti znanstvenoj, upravljačkoj i financijskoj integraciji.
 Dopisima od 20. veljače 2017. i 23. travnja 2017. Alžirska Narodna Demokratska Republika („Alžir”) izrazila je želju da se pridruži PRIMA-i kao država sudionica, obvezujući se na financijski doprinos inicijativi od 20 milijuna EUR.
 Kako bi se osiguralo da Alžir sudjeluje u PRIMA-i ravnopravno s državama članicama i trećim zemljama pridruženima Obzoru 2020., potrebno je međunarodnim sporazumom s Unijom proširiti područje primjene pravnog okvira utvrđenog Odlukom (EU) 2017/1324 na Alžir.
 Vijeće je 30. svibnja 2017. ovlastilo Komisiju da u ime Unije otvori pregovore s Alžirom o međunarodnom sporazumu između Unije i Alžira kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Alžira u PRIMA-i, podložno donošenju Odluke (EU) 2017/1324.
 Pregovori su započeli 26. lipnja 2017., a uspješno su dovršeni 11. srpnja 2017. kada su predstavnici svake od budućih stranaka parafirali nacrt teksta sporazuma. Nacrt sporazuma priložen ovom prijedlogu u skladu je s pregovaračkim smjernicama koje je izdalo Vijeće. Konkretno, utvrđuje se da su uvjeti za sudjelovanje Alžira u PRIMA-i utvrđeni Odlukom (EU) 2017/1324, uz izravno upućivanje na zakonodavni akt Unije.
 Kako bi se osigurala zaštita financijskih interesa Unije, osobito ovlasti Komisije, Europskog ureda za borbu protiv prijevara, Revizorskog suda i Provedbene strukture PRIMA-e (PRIMA-IS) za provedbu revizija i istraga u skladu s primjenjivim zakonodavstvom Unije, u Sporazumu se konkretno upućuje na odgovarajuće odredbe Odluke (EU) 2017/1324, a stranke se obvezuje na pružanje sve potrebne pomoći za osiguravanje njihove provedbe. Usto, budućim se sporazumom propisuje da stranke moraju usuglasiti detaljne dogovore za pomoć jer su takvi dogovori nužni za njihovu suradnju u okviru tog sporazuma.
 •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području
 Kao što je predstavljeno u izvješću o procjeni učinka PRIMA-e
 3
 , otvorenost PRIMA-e za sudjelovanje trećih zemalja kao što je Alžir u skladu je s ciljevima međunarodne suradnje u području istraživanja i inovacija, kako je navedeno u Komunikaciji Komisije iz 2012. „Jačanje i usmjeravanje međunarodne suradnje EU-a u području istraživanja i inovacija: strateški pristup”
 4
 i okvirnom programu Obzor 2020., kojima se promiče suradnja s trećim zemljama u području znanosti, tehnologije i inovacija radi svladavanja svjetskih društvenih izazova i potpore vanjskim politikama Unije. Usto, Sporazum je u skladu s postojećim Euro-mediteranskim sporazumom o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane
 5
 , te sa Sporazumom između Europske unije i Narodne Demokratske Republike Alžira o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji
 6
 , kojima se predviđa suradnja Unije i Alžira u području istraživanja i tehnološkog razvoja te potiču istraživačke i razvojne aktivnosti u područjima od zajedničkog interesa.
 •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije
 Provedba PRIMA-e u bliskoj suradnji s trećim zemljama, kao što je Alžir, u skladu je s drugim politikama Unije, npr. migracijskom politikom, razvojnom politikom i politikom susjedstva, ali je i relevantna za te politike.
 2.PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
 Prijedlog odluke Vijeća temelji se na članku 186. i članku 218. stavku 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
 3.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Zakonodavnim financijskim izvještajem priloženim ovoj Odluci utvrđuje se okvirni utjecaj na proračun.
 S obzirom na navedeno Komisija predlaže da Vijeće:
 – odluči o potpisivanju i privremenoj primjeni tog Sporazuma u ime Unije.
 – ovlasti pregovarača Sporazuma da u ime Unije potpiše Sporazum o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Alžirske Narodne Demokratske Republike u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA).
 2017/0198 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o potpisivanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Alžirske Narodne Demokratske Republike u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA)
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 186. u vezi s člankom 218. stavkom 5.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Odlukom (EU) 2017/1324 Europskog parlamenta i Vijeća
 7
 predviđa se sudjelovanje Unije u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području („PRIMA”), koje zajednički poduzima više država članica.
 (2)Cilj je PRIMA-e provedba zajedničkog programa za poticanje istraživačkih i inovacijskih kapaciteta te razvoj znanja i zajedničkih inovativnih rješenja za poboljšanje učinkovitosti, sigurnosti, zaštite i održivosti poljoprivredno-prehrambenih sustava i integrirane opskrbe i upravljanja vodom na mediteranskom području.
 (3)PRIMA-u će zajednički provoditi niz država članica i trećih zemalja („države sudionice PRIMA-e”) pod istim uvjetima te uz visoku razinu predanosti znanstvenoj, upravljačkoj i financijskoj integraciji.
 (4)Alžirska Narodna Demokratska Republika („Alžir”) izrazila je želju da se pridruži PRIMA-i kao država sudionica ravnopravna s državama članicama i zemljama pridruženima Obzoru 2020. koje sudjeluju u PRIMA-i.
 (5)U skladu s člankom 1. stavkom 2. Odluke (EU) 2017/1324 Alžir će postati država sudionica PRIMA-e podložno sklapanju međunarodnog sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji s Unijom kojim će se utvrditi uvjeti sudjelovanja Alžira u PRIMA-i.
 (6)Vijeće je 30. svibnja 2017. ovlastilo Komisiju da u ime Unije otvori pregovore s Alžirom o međunarodnom sporazumu kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Alžira u PRIMA-i, podložno donošenju Odluke (EU) 2017/1324. Pregovori su uspješno završeni parafiranjem Sporazuma.
 (7)Sporazum bi stoga trebalo potpisati u ime Unije, podložno njegovu kasnijem sklapanju.
 (8)Kako bi se omogućilo sudjelovanje Alžira u PRIMA-i od njezina početka, Sporazum bi se trebao primjenjivati privremeno,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Potpisivanje Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Alžirske Narodne Demokratske Republike u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) odobrava se u ime Unije, podložno sklapanju tog Sporazuma.
 Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Glavno tajništvo Vijeća izdaje za osobu ili osobe koje odredi pregovarač Sporazuma instrument sa svim ovlastima potrebnima za potpisivanje Sporazuma, podložno njegovu sklapanju.
 Članak 3.
 Sporazum se primjenjuje privremeno, u skladu s člankom 4. Sporazuma, od dana njegova potpisivanja, do njegova stupanja na snagu.
 Članak 4.
 Ova Odluka stupa na snagu [datum donošenja].
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Vijeće
 Predsjednik
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB
 1.3.Vrsta prijedloga/inicijative
 1.4.Ciljevi
 1.5.Osnova prijedloga/inicijative
 1.6.Trajanje i financijski utjecaj
 1.7.Predviđeni načini upravljanja
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila praćenja i izvješćivanja
 2.2.Sustav upravljanja i kontrole
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode
 3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode
 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje
 3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva
 3.2.4.Usklađenost s važećim višegodišnjim financijskim okvirom
 3.2.5.Doprinosi trećih strana
 3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 Prijedlog odluke Vijeća o potpisivanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Alžirske Narodne Demokratske Republike u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA)
 1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB
 8
 Glava 8. Istraživanje i inovacije, okvirni program Obzor 2020.
 1.3.Vrsta prijedloga/inicijative
 ☑ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja
 9
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg djelovanja
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje
 1.4.Ciljevi
 1.4.1.Višegodišnji strateški ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
 Svrha je predmetne inicijative omogućiti Alžiru da postane država sudionica PRIMA-e, čiji je strateški cilj izgraditi istraživačke i inovacijske kapacitete te razvijati znanje i zajednička inovativna rješenja za poljoprivredno-prehrambene sustave, kako bi oni postali održivi, te za integriranu opskrbu i upravljanje vodom na mediteranskom području, kako bi ti sustavi, ta opskrba i upravljanje postali otporniji na klimu, učinkovitiji, isplativiji te okolišno i socijalno održivi, te radi doprinosa rješavanju pitanja nestašice vode, sigurnosti opskrbe hranom, prehrane, zdravlja, blagostanja i migracija od njihova izvora.
 1.4.2.Posebni ciljevi i odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 U svrhu postizanja ciljeva PRIMA-e zajednički će je provoditi niz država članica i trećih zemalja pod istim uvjetima. Kako bi se osiguralo da Alžir sudjeluje u PRIMA-i ravnopravno s državama članicama i trećim zemljama pridruženima Obzoru 2020., potrebno je međunarodnim sporazumom s Unijom proširiti područje primjene pravnog okvira utvrđenog Odlukom (EU) 2017/1324 na Alžir.
 1.4.3.Očekivani rezultati i učinak
 Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.
 Ovom inicijativom Alžiru će se omogućiti da postane država sudionica PRIMA-e te da stoga sudjeluje ravnopravno s državama članicama i trećim zemljama pridruženima Obzoru 2020. U skladu s odredbama Odluke (EU) 2017/1324 alžirski pravni subjekti automatski bi imali uvjete za podnošenje zahtjeva za sredstva EU-a u projektima koji se financiraju iz proračuna EU-a.
 1.4.4.Pokazatelji rezultata i učinka
 Navesti pokazatelje koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.
 Svrha je ove inicijative omogućiti sudjelovanje Alžira u PRIMA-i. Pokazatelji rezultata i učinka ove inicijative stoga su usko povezani s pokazateljima za inicijativu PRIMA u cjelini, kako je navedeno u odgovarajućem prijedlogu Komisije
 10
 .
 1.5.Osnova prijedloga/inicijative
 1.5.1.Zahtjevi koje je potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
 Vidjeti prethodno navedeni prijedlog Komisije za inicijativu PRIMA na temelju članka 185. UFEU-a te Izvješće o procjeni učinka PRIMA-e priloženo ovom Prijedlogu Komisije
 11
 .
 1.5.2.Dodana vrijednost sudjelovanja EU-a
 Vidjeti prethodno navedeni prijedlog Komisije za inicijativu PRIMA na temelju članka 185. UFEU-a.
 1.5.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
 Ova inicijativa nema presedana jer je PRIMA prva inicijativa te vrste kojom se predviđa da treće zemlje koje nisu pridružene Okvirnom programu EU-a za istraživanje sudjeluju ravnopravno s državama članicama te je stoga za njihovo sudjelovanje potrebno sklapanje međunarodnih sporazuma s Unijom.
 1.5.4.Usklađenost i moguća sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima
 Vidjeti prethodno navedeni prijedlog Komisije za inicijativu PRIMA na temelju članka 185. UFEU-a.
 1.6.Trajanje i financijski utjecaj
 ☑ Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja
 –☑
 Prijedlog/inicijativa na snazi od dana privremene primjene Sporazuma te dok god je na snazi Odluka (EU) 2017/1324 (31. 12. 2028.).
 –☑ Financijski utjecaj od dana privremene primjene Sporazuma do 31. 12. 2020. (tijekom tog razdoblja treba uspostaviti mehanizam za provedbu Sporazuma. Nakon tog razdoblja nisu predviđene daljnje aktivnosti na temelju Sporazuma).
 –◻ Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja
 –provedba s razdobljem uspostave od GGGG. do GGGG.,
 –nakon čega će uslijediti redovna provedba.
 1.7.Predviđeni načini upravljanja
 12
 ◻ Izravno upravljanje Komisije
 –◻ koje obavljaju njezini odjeli, uključujući njezino osoblje u delegacijama Unije;
 –◻
 koje obavljaju izvršne agencije
 ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
 ☑ Neizravno upravljanje delegiranjem zadaća proračunske provedbe:
 –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile;
 –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti);
 –◻EIB-u i Europskom investicijskom fondu;
 –◻ tijelima na koja se upućuje u člancima 208. i 209. Financijske uredbe;
 –◻ tijelima javnog prava;
 –☑ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva;
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva;
 –◻ osobama kojima je povjerena provedba posebnih aktivnosti u ZVSP-u u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.
 –Ako je označeno više načina upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.
 Napomene
 Osnovat će se novi pravni subjekt koji će biti posvećen isključivo provedbi PRIMA-e. Financijski doprinos EU-a PRIMA-i pružat će se putem te strukture.
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila praćenja i izvješćivanja
 Navesti učestalost i uvjete.
 Vidjeti prijedlog Komisije za inicijativu PRIMA na temelju članka 185. UFEU-a naveden u prethodnim odjeljcima.
 2.2.Sustav upravljanja i kontrole
 2.2.1.Utvrđeni rizici
 Vidjeti prijedlog Komisije za inicijativu PRIMA na temelju članka 185. UFEU-a naveden u prethodnim odjeljcima.
 2.2.2.Informacije o uspostavi sustava unutarnje kontrole
 Vidjeti prijedlog Komisije za inicijativu PRIMA na temelju članka 185. UFEU-a naveden u prethodnim odjeljcima.
 2.2.3.Procjene troškova i koristi kontrola i procjena očekivane razine rizika od pogreške
 Vidjeti prijedlog Komisije za inicijativu PRIMA na temelju članka 185. UFEU-a naveden u prethodnim odjeljcima.
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu.
 Kako bi se osigurala zaštita financijskih interesa Unije, osobito ovlasti Komisije, Europskog ureda za borbu protiv prijevara, Revizorskog suda i Provedbene strukture PRIMA-e (PRIMA-IS) za provedbu revizija i istraga u skladu s primjenjivim zakonodavstvom Unije, u Sporazumu između EU-a i Alžira konkretno se upućuje na mjerodavne odredbe Odluke (EU) 2017/1324, a stranke se obvezuje na pružanje sve potrebne pomoći za osiguravanje njihove provedbe. Usto, budućim se sporazumom propisuje da stranke moraju usuglasiti detaljne dogovore za pomoć jer su takvi dogovori nužni za njihovu suradnju u okviru tog sporazuma.
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 ·Postojeće proračunske linije
 Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta
 rashoda
 Doprinos
 Naslov 1a – Konkurentnost za rast i zapošljavanje
 Dif./Nedif.
 13
 zemalja EFTA-e
 14
 zemalja kandidatkinja
 15
 trećih zemalja
 u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 1a
 08 01 05
 Nedif.
 DA
 DA
 NE
 NE
 ·Zatražene nove proračunske linije
 Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta
 rashoda
 Doprinos
 Broj
 [Naslov.............................................]
 Dif./Nedif.
 zemalja EFTA-e
 zemalja kandidatkinja
 trećih zemalja
 u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 [XX.YY.YY.YY]
 DA/NE
 DA/NE
 DA/NE
 DA/NE
 3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode
 [Ovaj se dio ispunjuje u
 proračunskoj tablici koja se odnosi na administrativne proračunske podatke
 (drugi dokument u prilogu ovom financijskom izvještaju) koju je potrebno učitati na internetske stranice CISNET-a radi savjetovanja među službama.]
 3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode
 (u EUR)
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira
 1a
 „Konkurentnost za rast i zapošljavanje”
 GU: <.......>
 Godina
 2018.
 16
 Godina
 2019.
 Godina
 2020.
 Godina
 2021.–2029.
 UKUPNO
 • Odobrena sredstva za poslovanje
 Broj proračunske linije
 Obveze
 1
 Plaćanja
 2
 Broj proračunske linije
 Obveze
 1a
 Plaćanja
 2a
 Odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
 17
 Broj proračunske linije 08 01 05 01
 3
 23 000
 23 000
 23 000
 69 000
 UKUPNA odobrena sredstva
 za GU <.......>
 Obveze
 =1 + 1a + 3
 23 000
 23 000
 23 000
 69 000
 Plaćanja
 = 2 + 2a
 + 3
 23 000
 23 000
 23 000
 69 000
 • UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje
 Obveze
 4
 Plaćanja
 5
 • UKUPNA odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
 6
 23 000
 23 000
 23 000
 69 000
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA <1a>
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 = 4 + 6
 23 000
 23 000
 23 000
 69 000
 Plaćanja
 = 5 + 6
 23 000
 23 000
 23 000
 69 000
 Ako prijedlog/inicijativa utječe na više naslova:
 • UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje
 Obveze
 4
 Plaćanja
 5
 • UKUPNA odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
 6
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 1–4
 višegodišnjeg financijskog okvira
 (referentni iznos)
 Obveze
 = 4 + 6
 Plaćanja
 = 5 + 6
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira
 5
 „Administrativni rashodi”
 (u EUR)
 Godina
 2018.
 18
 Godina
 2019.
 Godina
 2020.
 Godina
 2021.–2029.
 UKUPNO
 GU: <.......>
 • Ljudski resursi
 • Ostali administrativni rashodi
 4 600
 4 600
 4 600
 13 800
 UKUPNO ZA GU <RTD>
 Odobrena sredstva
 4 600
 4 600
 4 600
 13 800
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 (ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja)
 4 600
 4 600
 4 600
 13 800
 (u EUR)
 Godina
 2018.
 19
 Godina
 2019.
 Godina
 2020.
 Godina
 2021.–2029.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 1 – 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 27 600
 27 600
 27 600
 82 800
 Plaćanja
 27 600
 27 600
 27 600
 82 800
 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstva za poslovanje
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća sredstva za poslovanje, kako se navodi u nastavku:
 Odobrena sredstva za preuzimanje obveza u EUR
 Navesti ciljeve i rezultate
 ⇩
 Godina
 N
 Godina
 N + 1
 Godina
 N + 2
 Godina
 N + 3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidjeti točku 1.6.)
 UKUPNO
 REZULTATI
 Vrsta
 20
 Prosječni trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Ukupan broj
 Ukupni trošak
 POSEBNI CILJ br. 1
 21
 ...
 – Rezultat
 – Rezultat
 – Rezultat
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1
 POSEBNI CILJ br. 2...
 – Rezultat
 Međuzbroj za posebni cilj br. 2
 UKUPNI TROŠAK
 3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva
 3.2.3.1.Sažetak
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena administrativna sredstva.
 –☑ Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena administrativna sredstva:
 (u EUR)
 Godina
 2018.
 22
 Godina
 2019.
 Godina
 2020.
 Godina
 2021.–2029.
 UKUPNO
 NASLOV 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Ljudski resursi
 Ostali administrativni rashodi
 4 600
 4 600
 4 600
 13 800
 Međuzbroj za NASLOV 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 4 600
 4 600
 4 600
 13 800
 Izvan NASLOVA 5
 23
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Ljudski resursi
 23 000
 23 000
 23 000
 69 000
 Ostali rashodi
 administrativne prirode
 Međuzbroj
 izvan NASLOVA 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 23 000
 23 000
 23 000
 69 000
 UKUPNO
 27 600
 27 600
 27 600
 82 800
 Potrebna odobrena administrativna sredstva pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspoređena unutar glavne uprave te, prema potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 3.2.3.2.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi:
 Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena
 Godina
 2018.
 Godina
 2019.
 Godina
 2020.
 Godina
 2021.–2029.
 • Plan radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)
 XX 01 01 01 (Sjedište i predstavništva Komisije)
 XX 01 01 02 (Delegacije)
 08 01 05 01 (Neizravno istraživanje)
 0,2
 0,2
 0,2
 10 01 05 01 (Izravno istraživanje)
 • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)
 24
 XX 01 02 01 (UO, UNS, UsO iz „globalne omotnice”)
 XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, UsO i MSD u delegacijama)
 XX 01 04 yy
 25
 – u sjedištima
 – u delegacijama
 XX 01 05 02 (UO, UNS, UsO – neizravno istraživanje)
 10 01 05 02 (UO, UNS, UsO – izravno istraživanje)
 Ostale proračunske linije (navesti)
 UKUPNO
 0,2
 0,2
 0,2
 XX je predmetno područje politike ili proračunski naslov.
 Potrebni ljudski resursi pokrit će se osobljem iz glavne uprave koje je već raspoređeno na poslove upravljanja djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, bilo kojim dodatnim osobljem koje se može odobriti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća koje treba obaviti:
 Dužnosnici i privremeno osoblje
 Priprema i sklapanje administrativnog dogovora s alžirskim tijelima za pomoć u cilju zaštite financijskih interesa EU-a, kako je predviđeno člankom 2. Sporazuma.
 Vanjsko osoblje
 3.2.4.Usklađenost s važećim višegodišnjim financijskim okvirom
 –☑
 Prijedlog/inicijativa u skladu je s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom.
 –◻
 Prijedlog/inicijativa uključivat će reprogramiranje relevantnog naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
 Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira.
 Objasniti što je potrebno i navesti predmetne naslove i proračunske linije te odgovarajuće iznose.
 3.2.5.Doprinosi trećih strana
 –☑ Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sudjelovanje trećih osoba u financiranju.
 –Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:
 Odobrena sredstva u EUR
 Godina
 N
 Godina
 N + 1
 Godina
 N + 2
 Godina
 N + 3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidjeti točku 1.6.)
 Ukupno
 Navesti tijelo koje sudjeluje u financiranju
 UKUPNA sredstva sufinanciranja
 3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode
 –☑
 Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj na prihode.
 –◻
 Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:
 –◻
 na vlastita sredstva
 –◻
 na razne prihode
 (u EUR)
 Proračunska linija u okviru prihoda:
 Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu
 Utjecaj prijedloga/inicijative
 26
 Godina
 N
 Godina
 N + 1
 Godina
 N + 2
 Godina
 N + 3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidjeti točku 1.6.)
 Članak .............
 Za razne namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
 Navesti metodu izračuna utjecaja na prihode.
 (1)
 COM(2016) 662 final, 18.10.2016.
 (2)
 Odluka (EU) 2017/1324 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2017. o sudjelovanju Unije u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), koje zajednički poduzima više država članica (SL L 185, 18.7.2017., str. 1.).
 (3)
 SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.
 (4)
 COM(2012) 497 final.
 (5)
 SL L 265, 10.10.2005., str. 2.
 (6)
 SL L 99, 5.4.2012., str. 1.–8.
 (7)
 Odluka (EU) 2017/1324 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2017. o sudjelovanju Unije u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), koje zajednički poduzima više država članica (SL L 185, 18.7.2017., str. 1.).
 (8)
 ABM: upravljanje na temelju djelatnosti; ABB: priprema proračuna na temelju djelatnosti.
 (9)
 Kako je navedeno u članku 54. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
 (10)
 COM(2016) 662 final, 18.10.2016.
 (11)
 SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.
 (12)
 Informacije o načinima upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu dostupni su na internetskim stranicama BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/en/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (13)
 Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
 (14)
 EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 (15)
 Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
 (16)
 Godina 2018. godina je početka provedbe prijedloga/inicijative.
 (17)
 Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
 (18)
 Godina 2018. godina je početka provedbe prijedloga/inicijative.
 (19)
 Godina 2018. godina je početka provedbe prijedloga/inicijative.
 (20)
 Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena, kilometri izgrađenih prometnica itd.).
 (21)
 Na način opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni ciljevi...”.
 (22)
 Godina 2018. godina je početka provedbe prijedloga/inicijative.
 (23)
 Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
 (24)
 UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
 (25)
 U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
 (26)
 Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer) navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 11.8.2017.
 COM(2017) 432 final
 PRILOG
 Prijedlogu ODLUKE VIJEĆA
 o potpisivanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Alžirske Narodne Demokratske Republike u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA)
 Sporazum o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Alžirske Narodne Demokratske Republike u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA)
 Europska unija (dalje u tekstu „Unija”),
 s jedne strane,
 i
 Alžirska Narodna Demokratska Republika (dalje u tekstu „Alžir”),
 s druge strane,
 (dalje u tekstu „stranke”)
 Budući da se Euro-mediteranskim sporazumom o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane, koji je stupio na snagu 1. rujna 2005., predviđa znanstvena i tehnološka suradnja;
 Budući da se Sporazumom između Europske unije i Narodne Demokratske Republike Alžira o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji, koji je stupio na snagu 11. lipnja 2013., uspostavlja formalni okvir za suradnju stranaka u području znanstvenog i tehnološkog istraživanja;
 Budući da se Odlukom (EU) 2017/1324 Europskog parlamenta i Vijeća o sudjelovanju Unije u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), koje zajednički poduzima više država članica reguliraju uvjeti za sudjelovanje država članica EU-a i zemalja pridruženih Obzoru 2020. koje su države sudionice inicijative, osobito njihove financijske obveze i sudjelovanje u upravljačkim strukturama inicijative;
 Budući da će prema uvjetima Odluke (EU) 2017/1324 Alžir postati država sudionica PRIMA-e podložno sklapanju međunarodnog sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji s Unijom kojim će se utvrditi uvjeti sudjelovanja Alžira u PRIMA-i;
 Budući da je Alžir izrazio želju da se pridruži PRIMA-i kao država sudionica ravnopravna s državama članicama EU-a i zemljama pridruženima Obzoru 2020. koje sudjeluju u PRIMA-i;
 Budući da je za uređivanje prava i obveza Alžira kao države sudionice PRIMA-e potreban međunarodni sporazum između Unije i Alžira,
 SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI:
 Članak 1.
 Predmet i svrha
 Svrha je ovog Sporazuma utvrditi uvjete za sudjelovanje Alžira u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA).
 Članak 2.
 Uvjeti za sudjelovanje Alžira u PRIMA-i
 Uvjeti za sudjelovanje Alžira u PRIMA-i utvrđeni su Odlukom (EU) 2017/1324 Europskog parlamenta i Vijeća o sudjelovanju Unije u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), koje zajednički poduzima više država članica. Stranke ispunjavaju obveze utvrđene tom Odlukom te provode odgovarajuće mjere, osobito pružanjem sve potrebne pomoći kako bi se osigurala primjena njezina članka 10. stavka 2. i članka 11. stavaka 3. i 4. Stranke usuglašavaju detaljne dogovore za pomoć jer su takvi dogovori nužni za njihovu suradnju u okviru ovog Sporazuma.
 Članak 3.
 Teritorijalna primjena
 Ovaj Sporazum primjenjuje se, s jedne strane, na područja na kojima se primjenjuju Ugovor o funkcioniranju Europske unije i Ugovor o Europskoj uniji i, s druge strane, na državno područje Alžira.
 Članak 4.
 Potpisivanje i privremena primjena
 Ovaj Sporazum privremeno se primjenjuje od dana potpisivanja.
 Članak 5.
 Stupanje na snagu i trajanje
 1. Stranke odobravaju ovaj Sporazum u skladu sa svojim postupcima.
 2. Sporazum stupa na snagu na datum na koji obje stranke jedna drugu diplomatskim kanalima obavijeste o dovršetku postupaka iz prvog stavka.
 3. Ovaj Sporazum ostaje na snazi dok god je na snazi Odluka (EU) 2017/1324, osim ako ga raskine jedna od stranaka u skladu s člankom 6.
 Članak 6.
 Raskid
 1. Svaka stranka može u bilo kojem trenutku raskinuti ovaj Sporazum dostavom pisane obavijesti drugoj stranci o namjeri njegova raskida.
 Raskid stupa na snagu šest mjeseci nakon datuma dostave pisane obavijesti adresatu.
 2. Projekti i aktivnosti koji su u tijeku u trenutku raskida ovog Sporazuma nastavljaju se do njihova završetka, pod uvjetima utvrđenima u ovom Sporazumu.
 3. Sve ostale posljedice raskida stranke rješavaju zajedničkom suglasnošću.
 Članak 7.
 Rješavanje sporova
 Postupak rješavanja sporova predviđen člankom 100. Euro-mediteranskog sporazuma o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane, primjenjuje se na sve sporove povezane s primjenom ili tumačenjem ovog Sporazuma.
 Ovaj je Sporazum sastavljen u po dva primjerka na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom, talijanskom i arapskom jeziku, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.
 [potpis EU-a] [potpis Alžira]


text:
 23.6.2007
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 140/28
 2007. április 18-án benyújtott kereset – AREVA és társai kontra Bizottság
 (T-117/07. sz. ügy)
 (2007/C 140/49)
 Az eljárás nyelve: francia
 Felek
 Felperesek: AREVA SA, AREVA T&D HOLDING SA, AREVA T&D SA (Párizs, Franciaország) és Areva T&D AG (Oberentfelden, Svájc) (képviselő: A. Schild Rechtsanwältin, és J.-M. Cot ügyvéd)
 Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága
 Kereseti kérelmek
 A felperesek azt kérik az Elsőfokú Bíróságtól, hogy:
 —
 semmisítse meg a 2007. január 24-i bizottsági határozat 1. cikkét egyrészt annyiban, amennyiben az 1992. január 7. és 2004. január 8. között megvalósított versenyellenes magatartások tekintetében az AREVA T&D SA és az ALSTOM SA egyetemleges felelősségének fennállását állapítja meg, másrészt amennyiben 2004. január 9. és 2004. május 11. között megvalósított versenyellenes magatartások tekintetében az AREVA T&D SA, az AREVA T&D AG, az AREVA T&D HOLDING SA és az AREVA SA egyetemleges felelősségének fennállását állapítja meg;
 —
 kötelezze a Bizottságot a költségek viselésére.
 Jogalapok és fontosabb érvek
 A jelen keresetben a felperesek a 2007. január 24-én hozott (COMP/F/38.899 – gázszigetelt kapcsolókészülék ügy) C(2006) 6762 végleges bizottsági határozat részleges megsemmisítését kérik, amely határozat a gázszigetelt kapcsolókészülék-projektek pályázati eljárásainak manipulálására az ajánlatok minimumárainak rögzítésére, a kvóták és projektek elosztására, illetve információcserére vonatkozó kartellel kapcsolatos. Másodlagosan a felperesek a megtámadott határozatban velük szemben kiszabott bírság csökkentését kérik.
 Állításaik alátámasztása érdekében a felperesek hét jogalapra hivatkoznak.
 Az első jogalap az EK 253. cikkben előírt indokolási kötelezettség Bizottság általi megsértésére vonatkozik, mivel az indokolás ellentmondásos, és többek között a versenyellenes magatartásért való felelősség betudására, az ALSTOM SA-val történő egyetemleges kötelezésre, és a kiszabott bírság alapösszegének az AREVA T&D SA jogsértésben játszott vezetői szerepe miatti megemelésére vonatkozó tényezők tekintetében nem megfelelő.
 A felperesek a második jogalapban azt sérelmezik, hogy a Bizottság megsértette az EK 81. cikket, és különösen a jogsértésért való felelősség megállapítására vonatkozó jogszabályokat azzal, hogy az AREVA T&D SA-t és az AREVA T&D AG-t az ALSTOM SA által történt eladásukat megelőző versenyellenes magatartásukért vonta felelősségre, mivelhogy megállapította, hogy e két társaság eladásukat megelőzően nem működött önállóan az ALSTOM SA-hoz képest.
 A felperesek által felhozott harmadik jogalap az EK 81. cikk azáltal történt megsértésére vonatkozik, miszerint a Bizottság a AREVA SA-nak és az AREVA T&D HOLDING SA-nak tudta be a közvetlen vagy közvetett leányvállalataik, vagyis az AREVA T&D SA és az AREVA T&D AG versenyellenes magatartását, miközben a felperesek álláspontja szerint a Bizottság nem bizonyította, hogy az AREVA SA és az AREVA T&D HOLDING SA ténylegesen ellenőrzése alatt tartotta volna a két leányvállalatot a jogsértés időtartama alatt..
 A negyedik és ötödik jogalap az EK 7. és EK 81. cikkére, illetve különösen a jogsértésért való egyetemleges felelősséggel kapcsolatos szabályokra vonatkozik. A felperesek arra hivatkoznak, hogy a Bizottság nem állapíthatja meg az AREVA T&D SA és az ALSTOM SA egyetemleges felelősségét, mivel a két vállalkozás nem képez gazdasági egységet, és az egyetemleges felelősség megállapítása a Bizottság szankcionálási jogkörének jogellenes kiterjesztését, valamint az egyenlő bánásmód, a jogbiztonság, valamint a hatékony bírói jogvédelem általános elvének megsértését képezi.
 Hatodik jogalapjukban a felperesek arra hivatkoznak, hogy a megtámadott határozat helytelenül alkalmazta a jogsértés vezetőjének fogalmát, és ezzel megsértette az EK 81. cikket, a bírságkiszabási iránymutatást (1), továbbá számos általános jogelvet.
 Utolsó jogalapjukban a felperesek arra hivatkoznak, hogy a Bizottság az EK 81. cikk és a kartellügyek esetében a bírságok alóli mentességről és a bírságok csökkentéséről szóló bizottsági közlemény (2) megsértésével, a vizsgálati eljárás során a felperesek által tanúsított együttműködés mértékével kapcsolatosan értékelési hibát követett el.
 (1) HL C 9., 1998.1.14., 3. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 1. kötet, 177. o.
 (2) HL C 45., 2002.2.19., 3. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 2. kötet, 155. o.


text:
 26.1.2013
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 26/16
 Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Raad van State (Holandsko) 5. októbra 2012 — H. J. Kooistra, ďalší účastník konania: Burgemeester van Skarsterlân
 (Vec C-447/12)
 2013/C 26/29
 Jazyk konania: holandčina
 Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania
 Raad van State
 Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom
 Odvolateľ: H. J. Kooistra
 Ďalší účastník konania: Burgemeester van Skarsterlân
 Prejudiciálne otázky
 1.
 Má sa článok 1 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 2252/2004 z 13. decembra 2004 o normách pre ochranné prvky a biometriu v cestovných pasoch a cestovných dokladoch vydávaných členskými štátmi (Ú. v. EÚ L 385, s. 1), zmeneného a doplneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 444/2009 z 28. mája 2009 [ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 2252/2004 (Ú. v. EÚ L 142, s. 1)], vykladať v tom zmysle, že sa neuplatňuje na preukazy totožnosti, ktoré členské štáty vydali vlastným štátnym príslušníkom, ako je holandský preukaz totožnosti, a to bez ohľadu na dobu ich platnosti a bez ohľadu na možnosti používať ich ako cestovné doklady?
 2.
 Ak z odpovede na prvú otázku vyplynie, že nariadenie Rady (ES) č. 2252/2004 z 13. decembra 2004 o normách pre ochranné prvky a biometriu v cestovných pasoch a cestovných dokladoch vydávaných členskými štátmi (Ú. v. EÚ L 385, s. 1), zmeneného a doplneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 444/2009 z 28. mája 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 2252/2004 (Ú. v. EÚ L 142, s. 1), sa vzhľadom na možnosti používať preukazy totožnosti ako cestovný doklad uplatňuje na také preukazy totožnosti, ako je holandský preukaz totožnosti: je platný článok 1 ods. 2 tohto nariadenia so zreteľom na články 7 a 8 Charty základných práv Európskej únie a článok 8 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd?
 3.
 Ak bude odpoveď na druhú otázku znieť v tom zmysle, že článok 1 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 2252/2004 z 13. decembra 2004 o normách pre ochranné prvky a biometriu v cestovných pasoch a cestovných dokladoch vydávaných členskými štátmi (Ú. v. EÚ L 385, s. 1), zmeneného a doplneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 444/2009 z 28. mája 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 2252/2004 (Ú. v. EÚ L 142, s. 1), je platný: má sa článok 4 ods. 3 nariadenia so zreteľom na články 7 a 8 Charty základných práv Európskej únie, článok 8 ods. 2 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd a článok 7 písm. f) smernice o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov (1) v spojení s článkom 6 ods. 1 písm. b) tejto smernice vykladať v tom zmysle, že na účely vykonania tohto nariadenia musia členské štáty zákonom zaručiť, že biometrické údaje, ktoré sa získavajú a uchovávajú podľa uvedeného nariadenia, sa nemôžu získavať, spracovávať a používať na iné účely ako na vydanie dokladu?
 (1) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (Ú. v. ES L 281, s. 31; Mim. vyd. 13/015, s. 355).


text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 23.10.2017
 COM(2017) 613 final
 Priekšlikums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanuGrieķijas pieteikumam — EGF/2017/003 GR/Attica retail
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 1.Noteikumi, kas piemērojami finansiālajiem ieguldījumiem no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
 1
 (turpmāk “EGF regula”).
 2.Grieķija 2017. gada 13. aprīlī iesniedza pieteikumu EGF/2017/003 GR/Attica retail, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF, pēc darba ņēmēju atlaišanas
 2
 saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 47. nodaļā (Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus), NUTS 2. līmeņa reģionā Atika (Attica)(EL30) un 10 citos reģionos
 3
 Grieķijā.
 3.Pēc šā pieteikuma izvērtēšanas Komisija saskaņā ar visiem piemērojamajiem EGF regulas noteikumiem secināja, ka nosacījumi EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai ir izpildīti.
 PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS
 EGF pieteikums
 EGF/2017/003 GR/Attica retail
 Dalībvalsts
 Grieķija
 Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS
 4
 2. līmenis)
 Austrummaķedonija un Trāķija (EL11)
 Centrālā Maķedonija (EL12)
 Rietummaķedonija (EL13)
 Tesālija (EL14)
 Epira (EL21)
 Rietumgrieķija (EL23)
 Centrālā Grieķija (EL24)
 Peloponesa (EL25)
 Atika (EL30)
 Dienvidegeja (EL42)
 Krēta (EL43)
 Pieteikuma iesniegšanas datums
 2017. gada 13. aprīlis
 Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums
 2017. gada 13. aprīlis
 Tulkojuma saņemšanas datums
 2017. gada 12. maijs
 Papildu informācijas pieprasījuma datums
 2017. gada 26. maijs
 Papildu 2 nedēļu pieprasījuma datums, lai sniegtu pieprasīto informāciju
 2017. gada 7. jūlijs
 Papildu informācijas iesniegšanas termiņš
 2017. gada 21. jūlijs
 Papildu informācijas tulkojuma saņemšanas datums
 2017. gada 16. augusts
 Izvērtējuma pabeigšanas termiņš
 2017. gada 8. novembris
 Intervences kritērijs
 EGF regulas 4. panta 2. punkts
 Attiecīgo uzņēmumu skaits
 9
 Saimnieciskās darbības nozare(-s)
 (NACE 2. redakcijas nodaļa)
 5
 47. nodaļa (“Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus”)
 Pārskata periods (deviņi mēneši):
 2016. gada 19. aprīlis – 2017. gada 19. janvāris
 Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits
 725
 Atbalsttiesīgo saņēmēju kopskaits
 725
 Paredzēto atbalsta saņēmēju kopskaits
 725
 Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR)
 4 720 250
 EGF pasākumu īstenošanas budžets
 6
 (EUR)
 195 000
 Kopējais budžets (EUR)
 4 915 250
 EGF ieguldījums (60 %) (EUR)
 2 949 150
 PIETEIKUMA IZVĒRTĒJUMS
 Procedūra
 4.Pieteikumu EGF/2017/003 GR/Attica retail Grieķija iesniedza 12 nedēļu laikā no dienas, kad bija izpildīti EGF regulas 4. punktā minētie intervences kritēriji, t. i., 2017. gada 13. aprīlī. Komisija tajā pašā dienā apstiprināja minētā pieteikuma saņemšanu un 2017. gada 26. maijā pieprasīja no Grieķijas papildu informāciju. Minētā papildu informācija tika sniegta astoņu nedēļu laikā pēc pienācīgi pamatota Grieķijas lūguma pagarināt termiņu par divām nedēļām. Termiņš, kurā Komisijai būtu jāizvērtē pieteikuma atbilstība finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 12 nedēļas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beidzas 2017. gada 8. novembrī.
 Pieteikuma atbilstība
 Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji
 5.Pieteikums attiecas uz 725 darba ņēmējiem, kas atlaisti saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 47. nodaļā (Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus). Darbinieki atlaisti 9 uzņēmumos, kas atrodas NUTS 2. līmeņa reģionos – Atikā (EL30) un 10 citos reģionos
 7
 .
 Uzņēmumi un atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā
 ΗΛΕΚΤΡΟΝΙΚΗ ΑΘΗΝΩΝ Α.Ε.Ε.
 428
 ΝΟΤΟΣ COM ΣΥΜΜΕΤΟΧΕΣ Α.Ε.
 33
 DIXONS SOUTH - EAST EUROPE SA
 42
 ΠΕΤ ΣΙΤΙ ΑΕΒΕ
 23
 ΗΛΕΚΤΡΟΛΟΓΙΚΑ ΕΛΛΑΣ
 37
 ΣΑΡΑΦΙΔΗΣ Α.Ε.
 28
 ΑΤΗΝΗ ΧΟΝΤΟΣ Α.Ε.Ε.
 29
 ΑΦΟΙ ΒΕΡΟΠΟΥΛΟΙ Α.Ε.
 49
 ΜΕΤΡΟ ΑΕΒΕ
 56
 Kopējais uzņēmumu skaits: 9
 8
 Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits:
 725
 To pašnodarbināto personu kopējais skaits, kuras beigušas darbību:
 0
 Atbalsttiesīgo darba ņēmēju un pašnodarbināto personu kopējais skaits:
 725
 Intervences kritēriji
 6.Grieķijas iestādes, atkāpjoties no EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 2. punktā minētajiem intervences kritērijiem, kas nosaka vismaz 500 darba ņēmēju atlaišanu deviņu mēnešu pārskata periodā uzņēmumos, kas darbojas vienā saimnieciskās darbības nozarē, kas definēta NACE 2. red. nodaļas līmenī, un kuri atrodas vienā vai divos dalībvalsts kaimiņu reģionos, kas definēti NUTS 2. līmenī. NUTS 2. līmeņa Atikas reģionā (EL30) notikuši 513 atlaišanas gadījumi.
 7.Pieteikuma deviņu mēnešu pārskata periods ir no 2016. gada 19. aprīļa līdz 2017. gada 19. janvārim.
 Atlaisto darba ņēmēju skaita un darbības beigšanas aprēķināšana
 8.Pārskata periodā atlaisto darba ņēmēju skaits ir aprēķināts šādi:
 –269 no datuma, kad darba devējs individuāli paziņo darba ņēmējam par atlaišanu vai darba līguma izbeigšanu,
 –456 no faktiskās līguma pārtraukšanas dienas vai līguma termiņa beigām.
 Atbalsttiesīgie saņēmēji
 9.Kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 725.
 Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, kas aplūkota Regulā (EK) Nr. 546/2009
 10.Lai noteiktu saikni starp darba ņēmēju atlaišanu un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, kas apskatīta Regulā (EK) Nr. 546/2009, Grieķija apgalvo, ka kopš krīzes sākuma 2008. gadā tās ekonomika atradās dziļā recesijā. Saskaņā ar Grieķijas statistikas iestādes ELSTAT sniegto informāciju kopš 2008. gada līdz 2016. gadam Grieķijas IKP ir samazinājies par 26,2 procentiem, publiskais patēriņš par 22,8 procentiem un privātais patēriņš par 24,4 procentiem, vienlaikus bezdarbam pieaugot par aptuveni 14 procentpunktiem. Lai gan tiek lēsts, ka Grieķijas ekonomika atrodas uz atveseļošanās ceļa un dažu šo rādītāju prognozes 2017. gadam ir pozitīvas
 9
 , tuvākajā nākotnē darba tirgū joprojām būs vērojamas grūtības.
 11.Kopš 2008. gada Grieķijas valdība īsteno tādus pasākumus kā nodokļu likmju palielināšana, publisko izdevumu racionalizācija un darbinieku algu samazināšana publiskajā sektorā, lai risinātu ārējā parāda atmaksas jautājumus. Arī privātajā sektorā algas ir samazinājušās, mēģinot palielināt Grieķijas ekonomikas konkurētspēju.
 12.Samazināto ienākumu tūlītējā ietekme bija patēriņa samazināšanās, jo īpaši attiecībā uz tādām precēm, kas nav pirmās nepieciešamības preces. Kopš 2009. gada mājsaimniecību patēriņš Grieķijā turpināja samazināties līdz 2013. gadam, neraugoties uz to, ka notika lēna ekonomikas atlabšana ES 28 dalībvalstu līmenī. Pēc nelielas atgūšanās 2014. gadā mājsaimniecību patēriņa lejupslīdošā tendence Grieķijā 2015. gadā atsākās
 10
 .
 13.Saskaņā ar ELSTAT ziņojumu par mājsaimniecību ieņēmumiem un dzīves apstākļiem 21,2 % no Grieķijas iedzīvotājiem 2016. gadā dzīvoja zem nabadzības sliekšņa
 11
 .
 14.Saskaņā ar pētījumu
 12
 , ko nesen veicis IME-GSEVEE
 13
 , kas publicēts 2016. gada janvārī, katra trešā mājsaimniecība norādīja, ka viņu ienākumu līmenis 2015. gadā, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, ir samazinājies, savukārt 94,2 % mājsaimniecību norādīja, ka viņu ienākumi kopš krīzes sākuma ievērojami samazinājušies.
 15.Pirmajos četros gados laikposmā no 2009. gada līdz 2016. gadam patērētāju uzticēšanās rādītājs
 14
 ievērojami pasliktinājās no -46 2009. gadā līdz -75 2012. gadā un, neraugoties uz atveseļošanos 2014. un 2015. gadā (-49), kopš 2016. gada rādītājs ievērojami pasliktinājās līdz -73,3 2017. gada februārī
 15
 .
 16.Uz mazumtirdzniecības nozari līdz šim attiecas arī septiņi citi EGF pieteikumi
 16
 , kuri visi pamatojas uz globālo finanšu un ekonomikas krīzi.
 Notikumi, kas izraisījuši darba ņēmēju atlaišanu un darbības beigšanu
 17.Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju divi galvenie notikumi, kas izraisīja darbinieku atlaišanu, bija: 1) mājsaimniecībām pieejamo ieņēmumu samazinājums, kuru izraisīja nodokļu sloga palielinājums, algu samazinājums un augošais bezdarbs un kura rezultātā ievērojami pazeminājās pirktspēja; 2) spēcīga uzņēmumu un privātpersonu kreditēšanas samazināšanās, jo Grieķijas bankās trūka līdzekļu. Saskaņā ar Grieķijas Bankas sniegto informāciju kopš 2010. gada mājsaimniecībām un uzņēmumiem piešķirto aizdevumu gada izaugsmes rādītājs ir bijis negatīvs Grieķijas bankās
 17
 .
 18.Ņemot vērā Grieķijas mājsaimniecību pirktspējas samazināšanos, sākot no 2008. gada, samazinājās pieprasījums pēc pirmās nepieciešamības precēm un ilglietošanas patēriņa precēm. Tā rezultātā laikposmā no 2008. gada līdz 2015. gadam ievērojami samazinājās mazumtirdzniecība, kas svārstījās no 60 % attiecībā uz mājsaimniecības ierīcēm līdz 30 % attiecībā uz pārtikas mazumtirgotājiem un 23 % attiecībā uz lielveikaliem
 18
 . Saskaņā ar Infobank Hellastat SA
 19
 paredzams, ka mazumtirdzniecības samazināšanās nākotnē turpināsies.
 19.Šajā sakarā mazumtirdzniecības uzņēmumi saskārās ar nopietnām problēmām jautājumā par uzņēmuma dzīvotspēju, jo to finansējums un darbība krīzes laikā kļuva arvien sliktāka. Kopējā apgrozījuma indekss mazumtirdzniecības nozarē bijis ar pastāvīgu lejupejošu tendenci, samazinoties par vairāk nekā 63 % laikposmā no 2008. gada līdz 2016. gadam – no 112,6 2008. gadā līdz 71,1 2016. gadā
 20
 .
 20.Nepārtraukta Grieķijas patērētāju ienākumu lejupslīde ieviesa izmaiņas viņu patēriņa ieradumos un attieksmē. Turklāt e-pārdošanas pastāvīgais pieaugums, kas 2016. gada novembrī sasniedza 18,3 %, radīja vēl lielāku spiedienu uz tradicionālajiem mazumtirdzniecības veikaliem
 21
 . Viss minētais ietekmēja jau tā augsto bezdarba līmeni
 22
 . Saskaņā ar Grieķijas Darba ņēmēju vispārējās konfederācijas (GSEE) Darba institūta 2016. gada ziņojumu laikposmā no 2008. gada līdz 2015. gadam mazumtirdzniecības, ražošanas un būvniecības nozarēs ir likvidētas 164 000 darbvietas, kas atbilst 64,2 % no kopējā darbavietu zuduma
 23
 .
 Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā vai valsts līmenī
 21.Lai gan pēdējos četros gados bezdarba līmenis Grieķijā lēnām samazinājās, 2016. gadā bezdarba līmenis joprojām bija visaugstākais ES (23,6 %).
 22.Grieķijas iestādes apgalvo, ka darbinieku atlaišana attiecīgajos 11 reģionos vēl vairāk saasinās nodarbinātības situāciju, kas jau pasliktinājusies finanšu un ekonomikas krīzes dēļ. 2016. gadā Grieķijā bija visaugstākais bezdarba līmenis ES dalībvalstīs un piecpadsmitais augstākais visā pasaulē
 24
 .
 Bezdarba līmenis
 Avots: Eurostat
 25
 un ELSTAT.
 23.Lielākā daļa atlaišanas gadījumu ir koncentrēti Atikā (70,7 %), savukārt pārējie atlikušajos 10 reģionos
 26
 (29,3 %). 2016. gada beigās bezdarba līmenis Atikā bija 22,9 %, savukārt pārējos attiecīgajos 10 reģionos tas svārstījās no 19,5 % Egejas reģionā līdz 26,8 % Epiras un Rietummaķedonijas reģionos
 27
 . Turklāt salīdzinājumā ar lielo darba meklētāju skaitu reģionā trūkst darbvietu piedāvājumu. Tikai Atikā vien tajā pašā laikposmā (2016. gada februārī) darbu meklēja 306 749 cilvēku.
 24.Šajā sakarā darbinieku atlaišana mazumtirdzniecības uzņēmumos ir pārslogojusi reģionus, kurus jau bija smagi skārušas krīzes negatīvās sekas.
 Paskaidrojums par ārkārtas apstākļiem, kas ir pamatā pieteikuma pieņemamībai
 25.Grieķija norāda, ka šis pieteikums būtu pielīdzināms EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētajam pieteikumam izņēmuma apstākļu dēļ, kuri būtiski ietekmē nodarbinātību un vietējo, reģionālo vai valsts ekonomiku. Regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasības nav pilnībā izpildītas, jo ir grūti pierādīt, ka divi NUTS 2. līmeņa reģioni, kurus šķir ūdens (EL42 un EL43
 28
 ), ir kaimiņu reģioni ar citiem attiecīgajiem reģioniem un ir daļa no viena un tā paša vietējā vai reģionālā darba tirgus.
 26.Attiecībā uz diviem reģioniem, kurus šķir ūdens, EGF regulā nav definēti kaimiņu reģioni 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē, un Grieķija apgalvo, ka pret šiem 20 darba ņēmējiem
 29
 , kuri tika atlaisti no veikaliem, kas pieder vienam un tam pašam mātesuzņēmumam Electroniki Athinon SA, būtu jāizturas līdzvērtīgi un viņiem būtu jāgūst labums no tāda paša veida pasākumiem kā citiem darba ņēmējiem, kas atlaisti sauszemes reģionos.
 27.Turklāt šajos 2 reģionos, kurus šķir ūdens, ir mazs, vietējs un nošķirts darba tirgus un abos minētajos reģionos jau ir ļoti augsts bezdarba līmenis: 19,5 % Dienvidegejā un 23,5 % Krētā.
 Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības
 Paredzētie atbalsta saņēmēji
 28.Aplēsts, ka pasākumos varētu piedalīties 725 atlaistie darba ņēmēji. Potenciālos dalībniekus pēc to dzimuma, valstspiederības un vecuma grupas var iedalīt šādi:
 Kategorija
 Paredzēto atbalsta
 saņēmēju skaits
 Dzimums:
 vīrieši:
 408
 (56,3 %)
 sievietes:
 317
 (43,7 %)
 Valstspiederība:
 ES valstpiederīgie:
 714
 (98,5 %)
 nav ES valstpiederīgie:
 11
 (1,5 %)
 Vecuma grupa:
 15-24 gadi:
 0
 (0,0 %)
 25-29 gadi:
 26
 (3,6 %)
 30-54 gadi:
 81
 (11,2 %)
 55-64 gadi:
 438
 (60,4 %)
 vairāk nekā 64 gadi:
 180
 (24,8 %)
 Ierosināto darbību attiecināmība
 29.Individualizētie pakalpojumi, kas sniedzami atlaistajiem darba ņēmējiem, sastāv no šādām darbībām.
 –Profesionālas konsultācijas. Šis papildpasākums, kuru piedāvās visiem dalībniekiem, īpašu uzmanību pievēršot vecāka gadagājuma saņēmējiem, sastāv no 25 atsevišķām tikšanās reizēm ar specializēto konsultantu, katra no kurām ilgs 45 minūtes un ietver šādus posmus.
 1. Informācija. Pirmais pasākums, kas paredzēts visiem dalībniekiem, sniedz pamatinformāciju par projektu un viņu izredzēm, piekrītot tajā piedalīties.
 2. Atbalsta saņēmēju reģistrācija un vajadzību izpēte. Tas ietver informāciju par pieejamiem pakalpojumiem un apmācību programmām, par prasmēm un apmācību prasībām, kā arī personas lietas sagatavošanu visiem dalībniekiem.
 3. Personīgais un profesionālais novērtējums. Šādi paredzēts palīdzēt darba ņēmējiem noteikt savas prasmes, iespējas un ierobežojumus saistībā ar savām interesēm, kā arī izveidot reālistisku karjeras plānu. Tādējādi tiks izveidots personīgais un profesionālais novērtējums, kas ietver dalībnieka prasmes, kvalifikācijas un apmācības vajadzības.
 4. Personiskās un profesionālās attīstības process. Tajā ietver: 1) apmācību un horizontālās prasmes
 30
 ; 2) palīdzību un paņēmienus darba meklēšanā, apmācību par CV un pavadvēstules izstrādi un sagatavošanos darba pārrunām; 3) profesionālo orientāciju: konsultanti nodrošinās jaunāko informāciju par darba tirgus jautājumiem un orientēs saņēmējus uz konkrētiem darba piedāvājumiem; 4) sākotnējā kopsavilkuma individuālā projekta un rīcības plāna sagatavošanu.
 5. Individuāla rīcības plāna izstrāde un sagatavošana. Konsultanti palīdzēs darba ņēmējiem viņu apmācību programmas un individuālā plāna, kas saistīts ar reintegrāciju nodarbinātībā, īstenošanas laikā. Dalībnieki, kas ir ieinteresēti uzņēmuma izveidē, saņems vispārīgu atbalstu un konsultācijas par uzņēmējdarbību.
 6. Pārraudzība. Tā paredzēta, lai uzraudzītu dalībniekus sešus mēnešus pēc pasākumu īstenošanas beigām.
 –Apmācība, pārkvalifikācija un arodmācība. Šā pasākuma ietvaros tiek nodrošināti arodmācību kursi, kas atbilst darba ņēmēju, jo īpaši vecāka gadagājuma saņēmēju, vajadzībām un pašreizējā darba tirgus vajadzībām. Divi apmācību veidi: ilgstošas profesionālās apmācības programmas un specializētas apmācības vai īpašas izglītības programmas. Apmācību kursus iespējams papildināt arī ar praksi.
 –Ieguldījums uzņēmuma izveidē. Lai sekmētu uzņēmējdarbību, darba ņēmēji, kuri dibina jaunus uzņēmumus, saņems līdz pat EUR 15 000 kā ieguldījumu, lai segtu dibināšanas izmaksas. Ir izvirzīts nosacījums, ka saņēmēji saglabā savu uzņēmumu vismaz vienu gadu.
 –Darba meklēšanas pabalsts un mācību pabalsts. Lai segtu izdevumus, kas radušies, piedaloties profesionālo konsultāciju pasākumā, atbalsta saņēmēji saņems EUR 40, lai segtu izdevumus par piedalīšanos 45 minūšu ilgā tikšanās reizē ar konsultantu. Apmeklējot mācības, pabalsts būs EUR 3,33 stundā.
 –Darbvietu radīšana subsīdija. Kā darbā pieņemšanas stimulu darba devēji saņems pabalstu EUR 650 (bruto) par katru personu sešus mēnešus ar nosacījumu, ka tie saglabās līgumattiecības ar EGF atbalsta saņēmēju vēl sešus mēnešus pēc subsīdijas beigām.
 30.Aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīvi darba tirgus pasākumi atbilstīgi EGF regulas 7. pantā noteiktajām darbībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus.
 31.Grieķija ir sniegusi nepieciešamo informāciju par darbībām, kas attiecīgajam uzņēmumam ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Iestādes ir apliecinājušas, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstās minētās darbības.
 Aplēstais budžets
 32.Aplēstās kopējās izmaksas ir EUR 4 915 250 un ietver izdevumus par individualizētajiem pakalpojumiem EUR 4 720 250 apmērā un par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kā arī kontroles un ziņošanas pasākumiem — EUR 195 000 apmērā.
 33.Kopējais finansiālais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 2 949 150 (60 % no kopējām izmaksām).
 Darbības
 Aplēstais dalībnieku skaits
 Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku
 (EUR)
 Aplēstās kopējās izmaksas
 (EUR)
 Individualizēti pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu)
 Profesionālas konsultācijas (Επαγγελματική συμβουλευτική)
 725
 1250
 906 250
 Arodmācības (Επαγγελματική Κατάρτιση)
 680
 1500
 1 020 000
 Specializēta apmācība/izglītība (Εξειδικευμένη κατάρτιση / εκπαίδευση)
 45
 4000
 180 000
 Ieguldījums uzņēmuma izveidē (Συνεισφορά για σύσταση επιχείρησης)
 65
 15 000
 975 000
 Starpsumma (a):
 Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma
 –
 3 081 250
 (65,28 %)
 Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu)
 Darba meklēšanas pabalsti (Επιδόματα αναζήτησης εργασίας)
 725
 1000
 725 000
 Mācību pabalsti (Επιδόματα κατάρτισης)
 680
 1000
 680 000
 Darbvietu radīšana subsīdija (Επιδότηση θέσεων εργασίας)
 60
 3900
 234 000
 Starpsumma (b):
 Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma
 –
 1 639 000
 (34,72 %)
 Darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu
 1. Sagatavošanās darbības
 –
 25 000
 2. Pārvaldība
 –
 90 000
 3. Informācija un reklāma
 –
 55 000
 4. Kontrole un ziņošana
 –
 25 000
 Starpsumma (c):
 Procentuāli no kopējām izmaksām:
 –
 195 000
 (3,97 %)
 Kopējās izmaksas (a + b + c):
 –
 4 915 250
 EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām)
 –
 2 949 150
 34.To darbību izmaksas, kuras iepriekš minētajā tabulā noteiktas kā darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, nepārsniedz 35 % no saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma kopējām izmaksām. Grieķija apstiprināja, ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos.
 35.Grieķija apstiprināja, ka ieguldījumu izmaksas pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai nepārsniegs EUR 15 000 vienam atbalsta saņēmējam.
 Izdevumu atbilstības periods
 36.Grieķija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2017. gada 13. jūlijā. Tāpēc tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu par izdevumiem, kas saistīti ar šīm darbībām ir no 2017. gada 13. jūlija līdz 2019. gada 13. jūlijam.
 37.2017. gada 5. jūnijā Grieķijai radās pirmie administratīvie izdevumi saistībā ar EGF īstenošanu. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas darbībām ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2017. gada 5. jūnija līdz 2020. gada 13. janvārim.
 Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valstu vai Savienības fondiem
 38.Valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avots ir Grieķijas Ekonomikas un attīstības ministrijas Publiskā ieguldījuma programma.
 39.Grieķija ir apstiprinājusi, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, kas saņem EGF finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālus ieguldījumus no citiem Savienības finanšu instrumentiem.
 Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālām iestādēm
 40.Grieķija ir norādījusi, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums ir izstrādāts, apspriežoties ar ģenerālsekretāru un Grieķijas Darba ņēmēju vispārējās konfederācijas (GSEE) Darba institūta pārstāvjiem.
 41.2017. gada janvārī Darba ministrijas ģenerālsekretāra birojā notika sešas sanāksmes: trīs no šīm sanāksmēm noritēja starp ģenerālsekretāru un GSEE pārstāvjiem un trīs pārējās – starp ģenerālsekretāru un atlaisto darbinieku koordinācijas komiteju.
 Pārvaldības un kontroles sistēma
 42.Pieteikums ietver pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, kurā norādīti iesaistīto struktūru pienākumi. Grieķija paziņoja Komisijai, ka finansiālos ieguldījumus pārvaldīs un kontrolēs tās pašas iestādes, kas pārvalda un kontrolē Eiropas Sociālā fonda (ESF) finansējumu Grieķijā. Darba, sociālā nodrošinājuma un sociālās solidaritātes ministrijas Nodarbinātības un sociālās ekonomikas departamenta Valsts stratēģiskā ietvardokumenta (VSID) darba grupa darbosies kā pārvaldošā iestāde, Finanšu revīzijas komiteja (EDEL) — kā revīzijas iestāde un Līdzfinansēto programmu sertifikācijas un pārbaudes īpašais dienests — kā sertifikācijas iestāde.
 Saistības, ko uzņemas attiecīgā dalībvalsts
 43.Grieķija ir sniegusi visus nepieciešamos apliecinājumus tam, ka:
 –piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi,
 –ir ievērotas valstu un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu,
 –uzņēmumi, kuros atlaisti darba ņēmēji un kuri pēc atlaišanas ir turpinājuši darbību, ir ievērojuši juridiskos pienākumus, kas attiecas uz darba ņēmēju atlaišanu, un ir snieguši darba ņēmējiem atbilstošu palīdzību,
 –ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana,
 –ar ierosinātām darbībām papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības,
 –EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu.
 IETEKME UZ BUDŽETU
 Budžeta priekšlikums
 44.EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā paredzēts 12. pantā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
 31
 .
 45.Pēc pieteikuma izskatīšanas attiecībā uz EGF regulas 13. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus EUR 2 949 150 apmērā, kas veido 60 % no kopējām ierosināto darbību izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu.
 46.Ierosināto lēmumu izmantot EGF pieņems kopā Eiropas Parlaments un Padome, kā paredzēts 13. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
 32
 .
 Saistītie tiesību akti
 47.Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju EUR 2 949 150 apmērā.
 48.Tajā pašā laikā, kad Komisija pieņem priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, tā ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stājas spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņem ierosināto lēmumu izmantot EGF.
 Priekšlikums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu
 Grieķijas pieteikumam — EGF/2017/003 GR/Attica retail
 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
 ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
 33
 , un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
 34
 un jo īpaši tā 13. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 tā kā:
 (1)Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai ir sākusies jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.
 (2)EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 150 miljoni gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
 35
 12. pantā.
 (3)Grieķija 2017. gada 13. aprīlī iesniedza pieteikumu, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF pēc darba ņēmēju atlaišanas saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta saimniecisko darbību statistiskāa klasifikācijaa Eiropas Kopienā (NACE) 2. redakcijas 47. nodaļā (Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus) un kopējā statistiski teritoriālo vienību klasifikācijā (NUTS)
 36
 2. līmeņa Grieķijas reģionos: Atika (EL30), Austrummaķedonija un Trāķija (EL11), Centrālā Maķedonija (EL12), Rietummaķedonija (EL13), Tesālija (EL14), Epira (EL21), Rietumgrieķija (EL23), Centrālā Grieķija (EL24), Peloponesa (EL25), Dienvidegeja (EL42) un Krēta (EL43). Pieteikums tika papildināts ar papildu informāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā noteiktajām prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu.
 (4)Grieķijas pieteikums ir atzīstams par pieņemamu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 4. panta 2. punktu, jo atlaišanai ir liela ietekme uz nodarbinātību un vietējo, reģionālo vai valsts ekonomiku.
 (5)Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 2 949 150 apmērā saistībā ar Grieķijas iesniegto pieteikumu.
 (6)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,
 IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 2 949 150 saistību un maksājumu apropriācijās.
 2. pants
 Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no [the date of its adoption]*.
 37Briselē,
 Eiropas Parlamenta vārdā —
 Padomes vārdā —
 priekšsēdētājs
 priekšsēdētājs
 (1)
 OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.
 (2)
 EGF regulas 3. panta nozīmē.
 (3)
 Austrummaķedonija un Trāķija (EL11), Centrālā Maķedonija (EL12), Rietummaķedonija (EL13), Tesālija (EL14), Epira (EL21), Rietumgrieķija (EL23), Centrālā Grieķija (EL24), Peloponesa (EL25), Dienvidegeja (EL42) un Krēta (EL43).
 (4)
 Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).
 (5)
 OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.
 (6)
 Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 7. panta 4. punktu.
 (7)
 Skatīt 3. zemsvītras piezīmi.
 (8)
 Deviņiem uzņēmumiem ir veikali un lielveikali, kuros pārdod elektroniku, elektroierīces, datorus, kosmētikas līdzekļus, apģērbu, apavus, pārtiku, dzērienus u. c. Divi uzņēmumi (ΗΛΕΚΤΡΟΝΙΚΗ ΑΘΗΝΩΝ Α.Ε.Ε. un ΣΑΡΑΦΙΔΗΣ Α.Ε.) bankrotēja un pārēji septiņi turpinājuši darbību.
 (9)
 https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/ecfin_forecast_spring_110517_el_en.pdf.
 (10)
 IKP un galvenās sastāvdaļas (ražošana, izdevumi un ienākumi), kods: nama_10_gdp.
 (11)
 Grieķijā noteiktais nabadzības slieksnis attiecībā uz fiziskām personām ir EUR 4500 gadā vienam cilvēkam un attiecībā uz mājsaimniecībām, kurās ir divi pieaugušie un divi bērni — EUR 9450.
 (12)
 http://www.imegsevee.gr/dtimegsevee/1078--l-r.
 (13)
 Grieķijas Speciālistu, amatnieku un komersantu konfederācijas Mazo uzņēmumu institūts.
 (14)
 Patērētāju uzticēšanās rādītājs ir pozitīvo un negatīvo atbilžu svērtais %.
 (15)
 http://iobe.gr/docs/situation/BCS_01032017_PRE_GR.pdf.
 (16)
 EGF/2010/010 CZ/Unilever, EGF/2010/016 ES/Aragón Retail, EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, EGF/2014/009 EL/Sprider Stores, EGF/2014/013 EL/Odyssefs Fokas, EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa, EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail.
 (17)
 http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Summary_Annrep2016.pdf.
 (18)
 https://www.nbg.gr/greek/the-group/press-office/e-spot/reports/Documents/SMEs%20Survey_Retail%20Trade%20(September%202016).pdf.
 (19)
 http://www.pressreader.com/greece/naftemporiki/20170111/281784218780186.
 (20)
 http://www.statistics.gr/en/statistics/-/publication/DKT39/2017-M05.
 (21)
 www.greekecommerce.gr/gr/file-download/eltrun-ecommerce-b2c-2016.
 (22)
 Eurostat: kods tsdec450.
 (23)
 http://www.inegsee.gr/ekdosi/etisia-ekthesi-2016-ine-gsee-i-elliniki-ikonomia-ke-i-apascholisi/.
 (24)
 Avots: ILO.
 http://www.ilo.org/global/about-the-ilo/multimedia/maps-and-charts/WCMS_442905/lang--en/index.htm.
 (25)
 Kods tsdec450.
 (26)
 Skatīt 3. zemsvītras piezīmi.
 (27)
 http://www.statistics.gr/documents/20181/44dfe0a4-2f54-47c0-aa04-83b6d56508f8.
 (28)
 EL42 — Dienvidegeja un EL43 — Krēta.
 (29)
 12 darba ņēmēji EL42 — Dienvidegejā un 8 darba ņēmēji EL43 — Krētā.
 (30)
 Horizontālās prasmes, piemēram: pielāgošanās jaunām situācijām, lēmumu pieņemšana, darba meklēšana utt.
 (31)
 OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.
 (32)
 OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.
 (33)
 OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.
 (34)
 OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.
 (35)
 Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).
 (36)
 Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).
 (37)
 Datums jāieraksta Parlamentam pirms publicēšanas OV.


type: wikipedia

text:
Afrikansas (kitaip afrikanerių kalba, būrų kalba, originalo kalba Afrikaanse taal) – iš germanų prokalbės kilusi indoeuropiečių kalbų šeimos vakarų germanų pogrupio kalba, vartojama Pietų Afrikoje ir Namibijoje.
 Istorija
 Afrikanso kalba artimesnė XVII amžiaus olandų kalbai nei dabartinei. Olandų įkurtoje Kapo kolonijoje vietinių vartojama olandų kalba pamažu kito, ja taip pat kalbėjo kiti emigrantai iš Europos (daugiausia vokiečiai ir prancūzai, taip pat kolonijoje esantys vergai afrikiečiai bei malajai), įtakos turėjo vietinės bantų ir choisanų kalbos. 1710 m. Kapo kolonijoje buvo daugiau vergų nei baltųjų gyventojų, todėl kalba kreolizavosi (ja kalbėjo žmonės, nemokantys literatūrinės olandų kalbos). Iki XX amžiaus pradžios afrikansas buvo laikomas vietiniu olandų kalbos dialektu. 1910 m. įkurtos Pietų Afrikos Sąjungos valstybinėmis kalbomis buvo anglų ir olandų, ir tik 1925 m. vietoj olandų kalbos valstybine kalba paskelbtas afrikansas.
 Pagrindiniai afrikanso skirtumai nuo olandų kalbos: žodyno skirtumai (daug žodžių perimta iš afrikiečių ir malajų kalbų), supaprastėjusi gramatika, skirtingas žodžių tarimas, rašyba artimesnė tarimui.
 Nuorodos
 Pasiklausyti afrikanų kalbos, per PAR (Overvaalstereo) radijo stotį
 Vokiečių žemaičių kalbos ir tarmės