type: legislation

jurisdiction: US

text:
 I
 112th CONGRESS
 2d Session
 H. R. 6625
 IN THE HOUSE OF REPRESENTATIVES
 December 3, 2012
 Mr. Issa (for
 himself, Mr. Cole,
 Mr. McHenry, and
 Mr. Simpson) introduced the following
 bill; which was referred to the Committee
 on the Judiciary, and in addition to the Committee on
 Natural Resources, for a
 period to be subsequently determined by the Speaker, in each case for
 consideration of such provisions as fall within the jurisdiction of the
 committee concerned
 A BILL
 To grant Indian tribes jurisdiction over crimes of
 domestic violence that occur in the Indian country of that
 tribe.
 1.Short titleThis Act may be cited as the
 Violence Against Indian Women Act of
 2012.
 2.Tribal
 jurisdiction over crimes of domestic violence
 (a)In
 generalTitle II of Public
 Law 90–284 (25 U.S.C. 1301 et seq.) (commonly known as the
 Indian Civil Rights Act of 1968) is amended
 by adding at the end the following:
 204.Tribal
 jurisdiction over crimes of domestic violence
 (a)DefinitionsIn
 this section:
 (1)Dating
 violenceThe term dating violence means violence
 committed by a person who is or has been in a social relationship of a romantic
 or intimate nature with the victim, as determined by the length of the
 relationship, the type of relationship, and the frequency of interaction
 between the persons involved in the relationship.
 (2)Domestic
 violenceThe term domestic violence means violence
 committed by a current or former spouse or intimate partner of the victim, by a
 person with whom the victim shares a child in common, by a person who is
 cohabitating with or has cohabitated with the victim as a spouse or intimate
 partner, or by a person similarly situated to a spouse of the victim under the
 domestic- or family-violence laws of an Indian tribe that has jurisdiction over
 the Indian country where the violence occurs.
 (3)Indian
 countryThe term Indian country has the meaning
 given the term in section 1151 of title 18, United States Code.
 (4)Participating
 tribeThe term participating tribe means an Indian
 tribe that elects to exercise special domestic violence criminal jurisdiction
 over the Indian country of that Indian tribe.
 (5)Protection
 orderThe term protection order—
 (A)means any
 injunction, restraining order, or other order issued by a civil or criminal
 court for the purpose of preventing violent or threatening acts or harassment
 against, sexual violence against, contact or communication with, or physical
 proximity to, another person; and
 (B)includes any
 temporary or final order issued by a civil or criminal court, whether obtained
 by filing an independent action or as a pendent lite order in another
 proceeding, if the civil or criminal order was issued in response to a
 complaint, petition, or motion filed by or on behalf of a person seeking
 protection.
 (6)Special domestic
 violence criminal jurisdictionThe term special domestic
 violence criminal jurisdiction means the criminal jurisdiction that a
 participating tribe may exercise under this section but could not otherwise
 exercise.
 (7)Spouse or
 intimate partnerThe term spouse or intimate partner
 has the meaning given the term in section 2266 of title 18, United States
 Code.
 (b)Nature of the
 criminal jurisdiction
 (1)In
 generalNotwithstanding any other provision of law, in addition
 to all powers of self-government recognized and affirmed by sections 201 and
 203, the powers of self-government of a participating tribe include the
 inherent power of that tribe, which is hereby recognized and affirmed, to
 exercise special domestic violence criminal jurisdiction over all
 persons.
 (2)Concurrent
 jurisdictionThe exercise of special domestic violence criminal
 jurisdiction by a participating tribe shall be concurrent with the jurisdiction
 of the United States, of a State, or of both.
 (3)ApplicabilityNothing
 in this section—
 (A)creates or
 eliminates any Federal or State criminal jurisdiction over Indian country;
 or
 (B)affects the
 authority of the United States or any State government that has been delegated
 authority by the United States to investigate and prosecute a criminal
 violation in Indian country.
 (4)Exceptions
 (A)Victim and
 defendant are both non-Indians
 (i)In
 generalA participating tribe may not exercise special domestic
 violence criminal jurisdiction over an alleged offense if neither the defendant
 nor the alleged victim is an Indian.
 (ii)Definition of
 victimIn this subparagraph and with respect to a criminal
 proceeding in which a participating tribe exercises special domestic violence
 criminal jurisdiction based on a violation of a protection order, the term
 victim means a person specifically protected by a protection order
 that the defendant allegedly violated.
 (B)Defendant lacks
 ties to the Indian tribeA participating tribe may exercise
 special domestic violence criminal jurisdiction over a defendant only if the
 defendant—
 (i)resides in the
 Indian country of the participating tribe;
 (ii)is employed in
 the Indian country of the participating tribe; or
 (iii)is a spouse,
 intimate partner, or dating partner of—
 (I)a member of the
 participating tribe; or
 (II)an Indian who
 resides in the Indian country of the participating tribe.
 (c)Criminal
 conductA participating tribe may exercise special domestic
 violence criminal jurisdiction over a defendant for criminal conduct that falls
 into one or more of the following categories:
 (1)Domestic
 violence and dating violenceAn act of domestic violence or
 dating violence that occurs in the Indian country of the participating
 tribe.
 (2)Violations of
 protection ordersAn act that—
 (A)occurs in the
 Indian country of the participating tribe; and
 (B)violates the
 portion of a protection order that—
 (i)prohibits or
 provides protection against violent or threatening acts or harassment against,
 sexual violence against, contact or communication with, or physical proximity
 to, another person;
 (ii)was issued
 against the defendant;
 (iii)is enforceable
 by the participating tribe; and
 (iv)is consistent
 with section 2265(b) of title 18, United States Code.
 (d)Rights of
 defendantsIn a criminal proceeding in which a participating
 tribe exercises special domestic violence criminal jurisdiction, the
 participating tribe shall provide to the defendant—
 (1)all applicable
 rights under this Act;
 (2)if a term of
 imprisonment of any length may be imposed, all rights described in section
 202(c);
 (3)the right to a
 trial by an impartial jury that is drawn from sources that—
 (A)reflect a fair
 cross section of the community; and
 (B)do not
 systematically exclude any distinctive group in the community, including
 non-Indians; and
 (4)all other rights
 whose protection is necessary under the Constitution of the United States in
 order for Congress to recognize and affirm the inherent power of the
 participating tribe to exercise special domestic violence criminal jurisdiction
 over the defendant.
 (e)Petitions to
 stay detention
 (1)In
 generalA person who has
 filed a petition for a writ of habeas corpus in a court of the United States
 under section 203 may petition that court to stay further detention of that
 person by the participating tribe.
 (2)Grant of
 stayA court shall grant a stay described in paragraph (1) if the
 court—
 (A)finds that there
 is a substantial likelihood that the habeas corpus petition will be granted;
 and
 (B)after giving each
 alleged victim in the matter an opportunity to be heard, finds by clear and
 convincing evidence that under conditions imposed by the court, the petitioner
 is not likely to flee or pose a danger to any person or the community if
 released.
 (3)NoticeAn
 Indian tribe that has ordered the detention of any person has a duty to timely
 notify such person of his rights and privileges under this subsection and under
 section 203.
 (f)Subject to
 RemovalA defendant charged with a crime under this section may
 petition the appropriate Federal district for removal pursuant to section 3245
 of title 18, United States Code.
 (g)Grants to tribal
 governmentsThe Attorney General may award grants to the
 governments of Indian tribes (or to authorized designees of those
 governments)—
 (1)to strengthen
 tribal criminal justice systems to assist Indian tribes in exercising special
 domestic violence criminal jurisdiction, including—
 (A)law enforcement
 (including the capacity of law enforcement or court personnel to enter
 information into and obtain information from national crime information
 databases);
 (B)prosecution;
 (C)trial and
 appellate courts;
 (D)probation
 systems;
 (E)detention and
 correctional facilities;
 (F)alternative
 rehabilitation centers;
 (G)culturally
 appropriate services and assistance for victims and their families; and
 (H)criminal codes and
 rules of criminal procedure, appellate procedure, and evidence;
 (2)to provide
 indigent criminal defendants with the effective assistance of licensed defense
 counsel, at no cost to the defendant, in criminal proceedings in which a
 participating tribe prosecutes a crime of domestic violence or dating violence
 or a criminal violation of a protection order;
 (3)to ensure that, in
 criminal proceedings in which a participating tribe exercises special domestic
 violence criminal jurisdiction, jurors are summoned, selected, and instructed
 in a manner consistent with all applicable requirements; and
 (4)to accord victims
 of domestic violence, dating violence, and violations of protection orders
 rights that are similar to the rights of a crime victim described in section
 3771(a) of title 18, United States Code, consistent with tribal law and
 custom.
 (h)Supplement, not
 supplantAmounts made available under this section shall
 supplement and not supplant any other Federal, State, tribal, or local
 government amounts made available to carry out activities described in this
 section.
 (i)Authorization of
 AppropriationsThere are authorized to be appropriated $5,000,000
 for each of fiscal years 2013 through 2017 to carry out subsection (g) and to
 provide training, technical assistance, data collection, and evaluation of the
 criminal justice systems of participating
 tribes.
 .
 (b)Clerical
 amendmentThe table of sections for title II of the Indian Civil
 Rights Act of 1968 (25 U.S.C. 1301 et seq.) is amended by inserting after the
 item relating to section 203 the following:
 Sec. 204. Tribal jurisdiction over crimes of domestic
 violence.
 .
 3.Removal of
 criminal prosecutions
 (a)In
 generalChapter 211 of title 18, United States Code, is amended
 by adding at the end the following:
 3245.Removal
 criminal prosecutions brought under section 204 of the Indian Civil Rights
 Act
 (a)Notice of
 removalA defendant charged
 with a crime pursuant to section 204 of the Indian Civil Rights Act of 1968 (25
 U.S.C. 1304) shall file in the district court of the United States for the
 district and division within which such prosecution is pending a notice of
 removal signed pursuant to Rule 11 of the Federal Rules of Civil Procedure and
 containing a short and plain statement of the grounds for removal under
 subsection (b), together with a copy of all process, pleadings, and orders
 served upon such defendant or defendants in such action.
 (b)Grounds for
 removalNo case shall be removed unless the defendant has proven
 by a preponderance of the evidence that a right guaranteed them under section
 202 of the Indian Civil Rights Act of 1968 (25 U.S.C. 1302), has been violated,
 the tribal court has failed to adequately remedy the violation, and the
 violation is prejudicial to the defendant.
 (c)Requirements
 (1)A notice of
 removal of a criminal prosecution for domestic violence shall be filed not
 later than 30 days after the arraignment in the Tribal court, or at any time
 before trial, whichever is earlier, except that for good cause shown the United
 States district court may enter an order granting the defendant or defendants
 leave to file the notice at a later time.
 (2)A notice of
 removal of a criminal prosecution for domestic violence shall include all
 grounds for such removal. A failure to state grounds that exist at the time of
 the filing of the notice shall constitute a waiver of such grounds, and a
 second notice may be filed only on grounds not existing at the time of the
 original notice. For good cause shown, the United States district court may
 grant relief from the limitations of this paragraph.
 (3)The filing of a
 notice of removal of a criminal prosecution for domestic violence shall not
 prevent the Tribal court in which such prosecution is pending from proceeding
 further, except that a judgment of conviction shall not be entered unless the
 prosecution is first remanded.
 (4)The United States
 district court in which such notice is filed shall examine the notice promptly.
 If it clearly appears on the face of the notice and any exhibits annexed
 thereto that removal should not be permitted, the court shall make an order for
 summary remand.
 (5)If the United
 States district court does not order the summary remand of such prosecution, it
 shall order an evidentiary hearing to be held promptly and, after such hearing,
 shall make such disposition of the prosecution as justice shall require. If the
 United States district court determines that removal shall be permitted, it
 shall so notify the Tribal court in which prosecution is pending, which shall
 proceed no further.
 (d)Writ of habeas
 corpusIf the defendant or defendants are in actual custody on
 process issued by the Tribal court, the district court shall issue its writ of
 habeas corpus, and the marshal shall thereupon take such defendant or
 defendants into the marshal’s custody and deliver a copy of the writ to the
 clerk of such Tribal court.
 (e)DefinitionIn
 this section, the term domestic violence has the meaning given
 such term in section 40002 of the Violence Against Women Act of 1994 (42 U.S.C.
 13925).
 .
 (b)Clerical
 amendmentThe table of sections for chapter 211 of title 18,
 United States Code, is amended by inserting after the item relating to section
 3244 the following:
 3245. Removal criminal prosecutions brought under section 204
 of the Indian Civil Rights
 Act.
 .


type: other

text:
Microsoft wil in beroep bij lagere rechter | Computable.nl
 Microsoft wil in beroep bij lagere rechter
 Microsoft vecht waarschijnlijk morgen het besluit van rechter Jackson aan om het hoger beroep in de antitrust-zaak direct bij het Hooggerechtshof te laten dienen.
 Rechter Thomas Penfield Jackson besloot in juni om de rechtszaak rechtstreeks door te spelen aan het Hooggerechtshof. Normaliter behandelt deze rechtbank alleen zaken die al in hoger beroep zijn geweest bij een lager geplaatst rechtsorgaan. Door deze mogelijkheid af te kappen hoopte de rechter de rechtszaak rond de vermeende monopoliepraktijken van het bedrijf aanzienlijk te kunnen versnellen. Microsoft is er alles aan gelegen om elke mogelijkheid tot vertraging aan te grijpen, om zo de mogelijke opsplitsing van het bedrijf in ieder geval op te houden.
 Het antwoord van de overheid, de aanklagers van Microsoft, wordt 15 augustus verwacht. Microsoft mag een week later zijn weerwoord geven. De uitspraak van het Hooggerechtshof zal pas begin oktober plaatsvinden. Als het gerechtshof het hoger beroep wel wenst te behandelen zal in juni volgend jaar een definitieve uitspraak volgen. Mocht het beroep toch teruggaan naar een lagere rechtbank, dan kan het wel tot september 2001 duren voordat er een besluit is genomen.
 Microsoft zal woensdag aandragen dat de wet die het mogelijk maakt om een hoger beroep direct voor het hoger gerechtshof te laten dienen wel kan gelden voor het ministerie van Justitie, maar niet van toepassing is op de aanklacht van de overheid. In de rechtszaak behandeld onder rechter Jackson traden het ministerie van Justitie en de negentien staten die de aanklacht tegen Microsoft indienden namelijk als aparte partijen op. Door de aanspraken van een van de partijen op deze rechtsgang aan te vechten hoopt het bedrijf de geldigheid van Jacksons uitspraak onderuit halen. Ook zal Microsoft argumenteren dat de antitrust-zaak van onvoldoende nationaal belang is om direct behandeld te worden door het Hooggerechtshof.
 In ieder geval is het zo dat Microsoft het Hooggerechtshof zal vragen opnieuw al het bewijsmateriaal in ogenschouw te nemen. Het is binnen juristenkringen bekend dat het Hooggerechtshof een hekel heeft aan het doorspitten van omvangrijke bewijsstukken. Liever houdt het de uitspraken van verschillende rechtbanken tegen het licht en velt aan de hand daarvan een definitief oordeel.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 |
 22011A0611(01)
 Megállapodás az Európai Közösségek Bizottsága által képviselt Európai Atomenergia-közösség és a Koreai Köztársaság kormánya között a fúziósenergia-kutatás terén folytatandó együttműködésről
 Hivatalos Lap L 154 , 11/06/2011 o. 2 - 8
 FORDÍTÁSMegállapodásaz Európai Közösségek Bizottsága által képviselt Európai Atomenergia-közösség és a Koreai Köztársaság kormánya között a fúziósenergia-kutatás terén folytatandó együttműködésrőlAz Európai Közösségek Bizottsága által képviselt Európai Atomenergia-közösség (EURATOM) és a Koreai Köztársaság kormánya (a továbbiakban együtt: a felek);MIVEL az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről a Koreai Köztársaság kormánya közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló, 1996. október 28-i keretmegállapodásban a felek vállalják, hogy az energia és a környezetvédelem terén előmozdítják az együttműködést, és hogy ezen belül új és megújuló energiaforrásokat fejlesztenek ki, valamintAZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy tovább ösztönözzék a fúziós energiának, mint környezeti szempontból potenciálisan elfogadható, gazdaságilag versenyképes és gyakorlatilag korlátlan energiaforrásnak a fejlesztését,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:I. cikkCélkitűzésE megállapodás célja, hogy szorosabbá tegye a felek közötti együttműködést a fúziós programjaik által lefedett területeken, a kölcsönös haszon és az általános viszonosság szellemében, azzal a céllal, hogy a fúziósenergia-rendszerhez szükséges tudományos ismereteiket és technológiai képességeiket továbbfejleszszék.II. cikkEgyüttműködési területekAz e megállapodás szerinti együttműködés az alábbiakra terjedhet ki:a) tokamakok, beleértve a jelenlegi generáció nagyszabású projektjeit és a következő generációk projektjeivel kapcsolatos tevékenységeket;b) a tokamakok alternatívái;c) a mágneses fúziósenergia-technológia;d) plazmaelmélet és alkalmazott plazmafizika;e) programpolitikák és -tervek; valamintf) egyéb területek, amelyekről a felek írásban megállapodnak, feltéve, hogy mindkét fél programjai kiterjednek rájuk.III. cikkAz együttműködés formái(1) Az e megállapodás szerinti együttműködés lehetséges formái kiterjednek, de nem korlátozódnak az alábbiakra:a) tudományos és műszaki tevékenységekkel, fejlesztésekkel, gyakorlatokkal és eredményekkel, valamint programpolitikákkal és -tervekkel kapcsolatos információk és adatok cseréje és átadása, beleértve nem nyilvános információknak a VI. és VII. cikkben előírt feltételek szerinti cseréjét;b) kutatók, mérnökök és egyéb szakemberek megállapodás szerinti időre szóló cseréje azzal a céllal, hogy a VIII. cikkel összhangban kísérletekben, elemzésekben, tervezésben és egyéb kutatási és fejlesztési tevékenységekben vegyenek részt;c) konferenciák és egyéb találkozók szervezése azzal a céllal, hogy információt cseréljenek a II. cikkben felsorolt területek megállapodás szerinti tárgyköreiben, és meghatározzák, hogy az V. cikkel összhangban milyen együttműködési tevékenységeket célszerű végezni;d) minták, anyagok, berendezések (műszerek és alkatrészek) kísérleti, vizsgálati és értékelési célú cseréje és átadása a IX. és a X. cikkel összhangban;e) közös kutatások, projektek vagy kísérletek végrehajtása, beleértve azok közös tervezését, kialakítását és lebonyolítását;f) adatkapcsolatok – például, de nem kizárólag távadat-elemző eszközök – létrehozása; valamintg) az együttműködés egyéb olyan formái, amelyekről a felek írásban megállapodtak.(2) A felek szükség szerint összehangolják az e határozat hatálya alá tartozó tevékenységeiket más nemzetközi fúziós kutatási és fejlesztési tevékenységekkel, hogy ezek között minél kevesebb átfedés legyen.E megállapodás rendelkezései nem sértik a felek között fennálló vagy később létrejövő együttműködési megállapodásokat.IV. cikkKoordinációs bizottság és végrehajtó titkárságok(1) A felek koordinációs bizottságot hoznak létre az e megállapodás szerinti tevékenységek összehangolására és felügyeletére. Mindkét fél azonos számban nevez ki koordinációs bizottsági tagokat, és az általa kinevezett tagok közül egyet kijelöl a küldöttség vezetőjéül. A koordinációs bizottság évente, a Koreai Köztársaságban és az Európai Unióban felváltva, vagy megállapodás szerint ettől eltérő helyen és időben ülésezik. Az ülésen a fogadó fél küldöttségének vezetője elnököl.(2) A koordinációs bizottság figyelemmel kíséri az e megállapodás szerinti tevékenységek előrehaladását és terveit, továbbá olyan, jövőbeli együttműködési tevékenységeket indítványoz, hangol össze és hagy jóvá, amelyek a megállapodás hatálya alá tartoznak, tekintettel műszaki értékükre és a bennük megnyilvánuló igyekezetre, hogy a megállapodás szerinti kölcsönös haszon és az általános viszonosság érvényesüljön.(3) A koordinációs bizottság mindig közös megegyezéssel határoz.(4) Mindkét fél egy-egy végrehajtó titkárt jelöl ki, aki a koordinációs bizottság ülései közötti időszakokban a nevében eljár az e megállapodás hatálya alá tartozó összes együttműködési kérdésben. A végrehajtó titkárok felelnek az együttműködés mindennapi ügyviteléért.V. cikkVégrehajtás(1) Mindkét fél megfelelő jogalanyokat jelöl ki az e megállapodás szerinti tevékenységek végrehajtására.(2) Ha a koordinációs bizottság valamely együttműködési tevékenységet jóváhagy, szükség esetén e megállapodás szerinti, annak feltételeire figyelemmel lévő projekttervezetet is jóvá kell hagynia.(3) Minden projekttervezetben fel kell sorolni a projekt végrehajtásával megbízott jogalanyokat, valamint részletesen rendelkezni kell az együttműködési tevékenység végrehajtásáról, így többek között, de nem kizárólag a tevékenység műszaki tartalmáról és ügyviteléről, az alkalmazandó sugármentesítési felelősségről, a nem nyilvános információk cseréjéről, a berendezések cseréjéről, a szellemi tulajdon kezeléséről, az összköltségről, a költségmegosztásról és az ütemtervről, esettől függően.VI. cikkAz információkhoz való hozzáférés és azok terjesztése(1) Mindkét fél, saját hatályos törvényi és rendeleti rendelkezéseire és e megállapodás rendelkezéseire is figyelemmel, megbízottaival együtt vállalja, hogy a másik fél és annak megbízottai számára hozzáférhetővé teszi a rendelkezésére álló összes olyan információt, amely az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységek végrehajtásához szükséges.(2) A felek és megbízottaik előmozdítják az általuk jogszerűen nyilvánosságra hozható, e megállapodás értelmében közösen kifejlesztett, illetőleg átadásra vagy cserére szánt információ minél szélesebb körű terjesztését, a nem nyilvános információk védelmére és az e megállapodás értelmében létrejött vagy átadott szellemi tulajdon védelmére is figyelemmel.(3) Az információnak, amelyet az egyik fél a másik félnek továbbít, a továbbító fél legjobb tudomása és meggyőződése szerint pontosnak kell lennie, a továbbító fél azonban nem szavatolja, hogy az átadott információt az átvevő fél vagy bármely harmadik fél bizonyos módon fel tudja használni vagy alkalmazni tudja. A felek által közösen kifejlesztett információk a felek legjobb tudomása és meggyőződése szerint pontosak. Egyik fél sem szavatolja a közösen kifejlesztett információk pontosságát, sem azt, hogy a felek vagy bármely harmadik fél azokat bizonyos célra fel tudja használni vagy alkalmazni tudja.VII. cikkSzellemi tulajdonAz e megállapodás hatálya alá tartozó együttműködési tevékenységek során keletkezett vagy átadott szellemi tulajdon védelmét és felosztását az A. mellékletben szereplő rendelkezések szabályozzák, amelyek e megállapodás elválaszthatatlan részét képezik, és amelyeket az e megállapodás szerint végzett valamennyi tevékenységre alkalmazni kell.VIII. cikkA személyzet cseréjeA személyzetnek e megállapodás szerinti, a felek vagy azok megbízottai közötti cseréjére a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:a) mindkét fél gondoskodik a megállapodás alapján tervezett tevékenységek elvégzéséhez szükséges képességekkel és szaktudással rendelkező képzett személyzet kiválasztásáról. Minden ilyen személyzetcseréről előzetes megállapodást kell kötni, a felek közötti levélváltás formájában, hivatkozva erre a megállapodásra és a szellemi tulajdonnal kapcsolatos vonatkozó rendelkezéseire, továbbá a szóban forgó együttműködési tevékenységre;b) a felek felelősek a cserében részt vevő saját személyzetük bérezéséért, biztosításáért és járandóságainak kifizetéséért;c) a felek eltérő megállapodása hiányában a kiküldő fél fedezi a fogadó létesítménybe csere keretében látogató saját személyzetének utazási és megélhetési költségeit;d) a csere során a fogadó fél gondoskodik a másik fél munkatársainak (és a velük egy háztartásban élő családtagoknak) az elszállásolásáról, a kölcsönös megelégedettséget és a viszonosságot szem előtt tartva;e) a fogadó fél – saját vonatkozó törvényi és rendeleti rendelkezéseivel összhangban – minden szükséges segítséget megad a személyzetcserében a másik fél részéről részt vevő személyeknek az adminisztratív ügyintézést (például a vízumszerzést) illetően;f) a felek gondoskodnak arról, hogy a személyzetcsere résztvevői betartsák a fogadó létesítményben érvényes általános munkavédelmi és biztonsági előírásokat;g) a felek – saját költségükre – megfigyelhetik a másik fél vizsgálati tevékenységét és elemző munkáját a II. cikkben meghatározott együttműködési területeken. A szóban forgó megfigyelés a személyzet látogatásai útján történhet, és a fogadó fél adott alkalomra szóló előzetes beleegyezéséhez van kötve.IX. cikkBerendezések, minták stb. cseréjeHa az egyik fél vagy annak megbízottja berendezéseket, műszereket, mintákat, alapanyagokat vagy szükséges cserealkatrészeket (a továbbiakban: berendezések stb.) cserél a másik féllel vagy annak megbízottjával, illetőleg ilyet kölcsönöz számára vagy bocsát rendelkezésére, az alábbi rendelkezések alkalmazandók a berendezések stb. szállítására és használatára:a) a küldő fél a megfelelő műszaki leírással, valamint a műszaki és tájékoztató dokumentációval együtt a lehető legrövidebb időn belül részletes jegyzéket ad át a biztosítandó berendezésekről;b) az V. cikkben említett projekttervezetben rögzített eltérő megállapodás hiányában az átadott berendezések stb. a küldő fél tulajdonában maradnak, és a koordinációs bizottság által meghatározott időpontban vissza kell szolgáltatni őket a küldő félnek;c) a berendezések, stb. a fogadó létesítményben kizárólag a felek kölcsönös megállapodásával helyezhetők üzembe; valamintd) a fogadó fél biztosítja a berendezések, stb. elhelyezéséhez szükséges helyiségeket, továbbá a felek által kölcsönösen elfogadott műszaki követelményeknek megfelelően gondoskodik az elektromos árammal, vízzel, gázzal stb. való ellátásról.X. cikkÁltalános rendelkezések(1) A felek saját hatályos törvényi és rendeleti rendelkezéseikre figyelemmel végzik az e megállapodásban szabályozott tevékenységeket, és ezekhez – az előirányzott pénzeszközök rendelkezésre állására is figyelemmel – forrásokat biztosítanak.(2) A felek erre vonatkozó eltérő írásbeli megállapodásának hiányában az e megállapodás szerinti együttműködés költségeit mindig az a fél viseli, amelyiknél a költség keletkezik.(3) Az értelmezéssel vagy végrehajtással összefüggő, a megállapodás kapcsán annak időtartama alatt felmerülő összes kérdést a felek közös megegyezésével kell rendezni.(4) A megállapodás az Euratom tekintetében azokra a területekre alkalmazandó, amelyek az Euratomot létrehozó szerződés hatálya alá tartoznak, továbbá azon országok területére, amelyek teljes jogú társult tagként részt vesznek az Euratom fúziós programjában.XI. cikkIdőtartam, módosítás és megszűnés(1) Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen a felek írásban értesítik egymást a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárultáról, és öt (5) évig marad hatályban. A megállapodás hatálya automatikusan további öt (5) évvel meghosszabbodik, kivéve, ha a megállapodás lejárta előtt legalább hat hónappal az egyik szerződő fél írásban értesíti felmondási szándékáról a másik felet.(2) Ez a megállapodás a felek írásos hozzájárulásával módosítható.(3) Az e megállapodás megszüntetésekor vagy lejártakor befejezetlen közös tevékenységek vagy kísérletek egészen befejezésükig továbbra is e megállapodás feltételei szerint folytathatók.(4) E megállapodást és a hatálya alá tartozó projekttervezeteket bármikor felmondhatja a felek bármelyike, ha legalább hat hónappal korábban írásbeli értesítés útján kezdeményezi a megállapodás, illetőleg a projekttervezet megszüntetését. Ez a megszüntetés nem sérti az esetleges jogokat, amelyeket a felek e megállapodás vagy az adott projekttervezet alapján, annak megszűnésének időpontjáig szereztek.(5) Ez a megállapodás két eredeti példányban készült, 21 nyelven (angol, dán, cseh, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és koreai nyelven.) Az angol és a koreai nyelvű szöveg hiteles.Fentiek hiteléül az alulírott meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.Kelt Brüsszelben, a kétezer-hatodik év november havának huszonkettedik napján két példányban, angol és koreai nyelven.AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA ÁLTAL KÉPVISELT EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG RÉSZÉRŐLA KOREAI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA RÉSZÉRŐL--------------------------------------------------A. MELLÉKLETSZELLEMI TULAJDONJOGOKAz e megállapodás alapján keletkezett vagy átadott szellemi tulajdont az alábbiak szerint kell felosztani:I. Alkalmazási körEz a melléklet – külön megállapodás hiányában – az e megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi együttműködési tevékenységre alkalmazandó.II. Tulajdonjog, jogok felosztása és gyakorlásaA. E megállapodás alkalmazásában a szellemi tulajdon jelentése megegyezik a Szellemi Tulajdon Világszervezetének létrehozásáról szóló, 1967. július 14-i stockholmi egyezmény 2. cikkében szereplő meghatározással.B. Ez a melléklet azt tárgyalja, hogy a jogok, előnyök és jogdíjak hogyan osztandók fel a felek között. A felek kölcsönösen biztosítják, hogy a másik fél hozzájusson az e melléklet szerint neki járó szellemi tulajdonjogokhoz. Ez a melléklet másképp nem módosítja vagy sérti az említett jogoknak, előnyöknek és jogdíjaknak valamely szerződő fél és annak állampolgárai közötti felosztását, amely az adott fél jogszabályaiból és joggyakorlatából következik.C. E megállapodás megszüntetése vagy lejárta nem befolyásolja az e melléklet szerinti jogokat és kötelezettségeket.D. (1) A felek közötti együttműködési tevékenységek esetében a közös kutatásból – azaz a mindkét fél támogatásával folytatott kutatásból – származó szellemi tulajdonról technológiakezelési tervben (TKT) kell rendelkezni az alábbi elvek alapján:a) A felek ésszerű időn belül értesítik egymást minden olyan szellemi tulajdonjogról, amely e megállapodás (vagy hozzá kapcsolódó végrehajtási megállapodások) alkalmazásából származik.b) Eltérő megállapodás hiányában a közös kutatás során keletkezett szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogokat és előnyöket bármely szerződő fél területi korlátozás nélkül hasznosíthatja.c) Mindkét félnek kellő időben védelmet kell szereznie azon szellemi tulajdonnak, amelynek kapcsolódó jogai és előnyei a TKT alapján őt illetik meg.d) Mindkét fél nem kizárólagos, visszavonhatatlan, jogdíjmentes engedéllyel rendelkezik, hogy az e megállapodás alkalmazása során keletkező összes szellemi tulajdont kizárólag kutatási célra felhasználja.e) Azok a vendégkutatók, akik szellemi tulajdon létrehozásában vettek részt, szellemi tulajdonjogok jogosultjai és részesedést kapnak a fogadó intézmény által – saját politikájával összhangban – az említett szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogok használatának engedélyezéséből szerzett jogdíjakból. A felek a vendégkutatókat nem részesíthetik saját állampolgáraiknál kedvezőtlenebb elbánásban az említett szellemi tulajdonjogok és jogdíjrészesedések odaítélése tekintetében. Ezenkívül minden feltalálóként elismert vendégkutatót a fogadó ország állampolgáraival azonos elbánás illet meg a díjak, prémiumok, előnyök és egyéb jutalmak tekintetében, a fogadó intézmény politikájával és a felek vonatkozó jogszabályaival összhangban.(2) A II.D.1. pont szerinti közös kutatáson kívüli együttműködési tevékenységek esetében mindkét szerződő fél – amennyire saját törvényi és rendeleti rendelkezései megkövetelik – minden résztvevőjét felkéri, hogy külön megállapodást írjon alá a közös kutatási tevékenységek végrehajtására és a résztvevők kapcsolódó jogaira és kötelességeire vonatkozóan. A szellemi tulajdon tekintetében e megállapodások általában többek között a tulajdonjoggal, a védelemmel, a kutatási célú felhasználás jogával, a hasznosítással és a továbbadással foglalkoznak, kitérve a közös nyilvánosságra hozatalra, a vendégkutatók jogaira és kötelezettségeire és a vitarendezési eljárásokra is. A megállapodások más kérdésekre – például az új és az előzetes információkhoz való hozzáférésre, az engedélyezésre és a felmutatandó eredményekre – is kitérhetnek.E. Mindkét fél annak elérésére törekszik – megőrizve a megállapodásban érintett területek versenyfeltételeit –, hogy az e megállapodás és az annak értelmében létrejött megállapodások alapján szerzett jogokat birtokosaik úgy gyakorolják, hogy ezzel i. az e megállapodás szerint létrehozott vagy más módon elérhetővé tett információk felhasználására és terjesztésére ösztönözzenek, amennyiben ez összhangban áll az ebben a megállapodásban előírt feltételekkel, az annak IV. szakaszában foglalt rendelkezésekkel, valamint a feleknek az atomenergiát érintő különleges vagy bizalmas információk kezelésére vonatkozó hatályos nemzeti jogszabályaiban foglalt szabályokkal; és ii. hogy nemzetközi szabványok elfogadására és alkalmazására ösztönözzenek.III. Szerzői jogi védelemben részesülő alkotásokA feleket megillető szerzői jogok – e megállapodás feltételeinek megfelelően – a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló, a Kereskedelmi Világszervezet által kezelt megállapodással összhangban kezelendők.IV. Tudományos irodalmi művekAz V. szakasznak a nem nyilvános információk kezelésére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel az alábbi eljárásokat kell alkalmazni:A. Mindkét szerződő felet olyan nem kizárólagos, visszavonhatatlan, jogdíjmentes engedély illeti meg, amely feljogosítja, hogy lefordítson, sokszorosítson és nyilvánosan terjesszen olyan információt, amelyet tudományos és műszaki folyóiratban, cikkben, jelentésben, könyvben vagy más tájékoztatási eszköz révén közzétettek, és amelyek a felek által vagy az ő megbízásukból e megállapodás keretében végzett közös kutatásból származnak közvetlenül.B. Az e rendelkezés szerint létrejött, szerzői jogvédelem alatt álló művek nyilvánosan terjesztett példányainak mindegyikén fel kell tüntetni a szerzők nevét, kivéve, ha valamely szerző kifejezetten kéri neve elhagyását. A példányokon továbbá jól láthatóan fel kell tüntetni, hogy a mű a felek közös támogatásával jött létre.V. Nem nyilvános információA. Dokumentum jellegű nem nyilvános információ(1) Mindkét fél a lehető leghamarabb meghatározza, hogy mely információkat kíván e megállapodás kapcsán a nyilvánosság elől elzárni, többek között az alábbi szempontok alapján:a) az információ olyan értelemben titkos, hogy egészét vagy részeinek elrendezését vagy kapcsolódását tekintve nem közismert és jogszerűen nem lehet könnyen hozzáférni;b) az információ – titkossága miatt – kereskedelmileg értékes vagy azzá válhat; valamintc) az információt jogszerűen kezelő személy – a körülmények alapján alaposnak tűnő indokkal – lépéseket tett az információ titkosságának megőrzéséért.A felek bizonyos esetekben megállapodhatnak, hogy eltérő rendelkezés hiányában az e megállapodás szerinti közös kutatások során átadott, cserélt vagy létrehozott információk sem részben, sem egészükben nem hozhatók nyilvánosságra.(2) Mindkét szerződő fél biztosítja, hogy az e megállapodás szerinti nem nyilvános információt és annak ebből eredő megkülönböztetettségét a másik fél könnyen felismerhesse, például megfelelő jelölés vagy korlátozó felirat révén. Ez az említett információ bármilyen – teljes vagy részleges – másolatára is vonatkozik.Ha valamely szerződő fél vagy résztvevő olyan információ birtokába jut, amely e megállapodás értelmében nem nyilvános, annak megkülönböztetett jellegére tekintettel kell lennie. Ezek a korlátozások automatikusan megszűnnek azzal, ha az információt annak tulajdonosa korlátozás nélkül nyilvánosságra hozza.(3) Az e megállapodás alkalmazása során átadott nem nyilvános információt a fogadó fél továbbadhatja az általa alkalmazott személyeknek, beleértve saját alvállalkozóit és a fogadó fél azon érintett szervezeti egységeit, amelyek a folyamatban lévő közös kutatás meghatározott céljai érdekében erre felhatalmazást kaptak, a szükséges mérték elvét követve, és azzal a feltétellel, hogy az összes ilyen módon továbbadott nem nyilvános információ a melléklettel összhangban lévő és mindkét szerződő fél törvényi és rendeleti rendelkezéseinek megfelelő védelemben részesül, és ez róla a fentiek értelmében könnyen megállapítható.B. Nem dokumentum jellegű nem nyilvános információA megállapodás alapján szervezett konferenciákon és más találkozókon átadott nem dokumentum jellegű nem nyilvános információkat és egyéb, bizalmas vagy megkülönböztetetten kezelt információkat, illetőleg a személyzet bevonásából, a létesítmények használatából vagy a közös projektekből származó információkat a felek ugyanazon elvek szerint kezelik, mint amelyeket a megállapodás a dokumentum jellegű információkra ír elő, feltéve, hogy az ilyen, nem nyilvános vagy egyéb, bizalmas vagy megkülönböztetett információt fogadó felet legkésőbb az információ átadásakor írásban tájékoztatták az átadott információ titkosságáról.C. EllenőrzésMindkét fél igyekszik elérni, hogy az e megállapodás alapján birtokába jutott nem nyilvános információkat az itt leírtak szerint ellenőrzése alatt tartsa. Ha valamelyik fél azt veszi észre, hogy nem lesz képes eleget tenni a fenti A. és B. pont terjesztést tiltó rendelkezéseknek, vagy hogy joggal feltételezhetően erre képtelenné válik, erről azonnal értesítenie kell a másik felet. Ezután a felek konzultálnak, hogy megfelelő intézkedéseket dolgozzanak ki.VI. Vitarendezés, a szellemi tulajdon új és ismeretlen típusaiA. A felek szellemi tulajdonnal kapcsolatos vitáit e megállapodás X. cikkének (3) bekezdésével összhangban kell rendezni.A felek kölcsönös megegyezése alapján azonban az ilyen vitát – kötelező erejű ítélet végett – nemzetközi választott bíróság elé lehet vinni, a nemzetközi jog vonatkozó előírásaival összhangban. Eltérő megállapodás hiányában az UNCITRAL választott bírósági szabályzata az irányadó.B. Abban az esetben, ha valamelyik szerződő fél arra a következtetésre jut, hogy az e megállapodás alapján végzett együttműködési tevékenységek bármelyike olyanfajta szellemi tulajdont eredményezhet, amelyre nem terjed ki a TKT, vagy ha más, nem várt nehézség merül fel, a felek haladéktalanul tárgyalásokba kezdenek annak biztosítása céljából, hogy mindkét fél területén megfelelően szabályozva legyen a kérdéses szellemi tulajdon védelme, hasznosítása és terjesztése.--------------------------------------------------


text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52009PC0157
 Pasiūlymas Tarybos sprendimas iš dalies keičiantis Komisijos sprendimą 2008/938/EB dėl lengvatas gaunančių šalių, kurioms galima taikyti specialią tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę, numatytą Tarybos reglamente (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., sąrašo /* KOM/2009/0157 galutinis */
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2009.4.2KOM(2009) 157 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASiš dalies keičiantis Komisijos sprendimą 2008/938/EB dėl lengvatas gaunančių šalių, kurioms galima taikyti specialią tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę, numatytą Tarybos reglamente (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., sąrašo(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPridedamu Tarybos sprendimo pasiūlymu siekiama iš dalies pakeisti Komisijos sprendimą 2008/938/EB išbraukiant Venesuelą iš šalių, kurioms 2009–2011 m. taikoma speciali tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamoji priemonė (bendrųjų lengvatų sistema plius, toliau – BLS+), sąrašo.Tarybos reglamente (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo 2009–2011 m. nustatyta, kad BLS+ lengvatos taikomos besivystančioms šalims, kurios atitinka reikalavimus, nustatytus 8 ir 9 straipsniuose. Pagal šiuos reikalavimus bet kuri šalis, kuriai taikoma BLS+, privalo būti pažeidžiama ir ratifikavusi bei veiksmingai įgyvendinusi Reglamento (EB) Nr. 732/2008 III priede nurodytas 27 tarptautines konvencijas žmogaus teisių, pagrindinių darbo standartų, tvaraus vystymosi ir gero valdymo srityse. Šalis taip pat privalo įsipareigoti neprieštarauti stebėsenos ir peržiūros metodui, kuris numatytas atitinkamose konvencijose ir susijusiuose dokumentuose, ir visiškai jo laikytis.2008 m. spalio 31 d. Venesuelos vyriausybė Komisijai pateikė prašymą dėl BLS+ lengvatų taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. Komisijai išnagrinėjus prašymą paaiškėjo, kad Venesuela tuo metu nebuvo ratifikavusi Reglamento (EB) Nr. 732/2008 III priedo B dalies 27 punkte nurodytos Jungtinių Tautų konvencijos dėl kovos su korupcija.Per Venesuelos misiją prie Europos Bendrijų perduotu raštu Venesuelos vyriausybė įsipareigojo ne vėliau kaip iki 2008 m. gruodžio 31 d. ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti Jungtinių Tautų konvenciją dėl kovos su korupcija.2008 m. gruodžio 9 d. Komisija priėmė Sprendimą 2008/938/EB dėl lengvatas gaunančių šalių, kurioms galima taikyti BLS+, numatytą Tarybos reglamente (EB) Nr. 732/2008 2009 m. sausio 1 d.–2011 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui, ir įtraukė Venesuelą į lengvatas gaunančių šalių sąrašą tikėdamasi, kad Venesuela imsis tinkamų veiksmų, kad užtikrintų Jungtinių Tautų konvencijos dėl kovos su korupcija ratifikavimą ir veiksmingą įgyvendinimą ne vėliau kaip iki 2008 m. gruodžio 31 d., kaip ji buvo įsipareigojusi padaryti.2009 m. gruodžio 9 d. Komisijos sprendimas 2008/938/EB priimtas 2008 m. lapkričio 25 d. gavus išankstinį Bendrųjų tarifų lengvatų komiteto sutikimą (26 valstybės narės (318 balsų) balsavo už ir viena valstybė narė (27 balsai) susilaikė) susitariant, kad, jei Venesuela iki metų pabaigos neratifikuos ir veiksmingai neįgyvendins minėtos konvencijos, bus imtasi veiksmų, kad būtų iš dalies pakeistas sąrašas.Tačiau 2008 m. gruodžio 31 d. Venesuela nebuvo ratifikavusi Konvencijos dėl kovos su korupcija, todėl ji neatitinka visų būtinų Reglamento (EB) Nr. 732/2008 reikalavimų, kad jai būtų galima taikyti BLS+. 2009 m. sausio mėn. vykdyti Venesuelos veiksmai, kuriais buvo siekiama užbaigti ratifikavimą, neatitinka Reglamente (EB) Nr. 732/2008 nurodytų kriterijų šalims, kurioms nuo 2009 m. sausio 1 d. būtų taikoma BLS+. Todėl Komisijos sprendimą 2008/938/EB būtina atitinkamai iš dalies pakeisti, išbraukiant Venesuelą iš šalių, kurioms 2009–2011 m. taikoma BLS+, sąrašo.Siekiant išvengti bet kokio neigiamo poveikio ūkinės veiklos vykdytojams, reikėtų nustatyti pereinamąjį Sprendimo taikymo laikotarpį.Atsižvelgiant į tai, 2009 m. sausio 30 d. Bendrųjų tarifų lengvatų komitetui pagal Reglamento (EB) Nr. 732/2008 10 straipsnio 2 dalį ir Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnį pateiktas balsuoti Komisijos sprendimo išbraukti Venesuelą iš šalių, kurioms taikoma BLS+, sąrašo projektas. Pasiūlymui nepritarė valstybių narių blokuojanti mažuma (72 balsai prieš ir 39 – susilaikė). Pasiūlymui pritarė 21 valstybė narė (234 balsai). Taigi Komiteto nuomonė nebuvo priimta kvalifikuotąja balsų dauguma.Todėl Komisija, vadovaudamasi Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 4 dalimi, turi nedelsdama Tarybai pateikti pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi, ir apie tai pranešti Europos Parlamentui. Taryba kvalifikuotąja balsų dauguma gali priimti sprendimą ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo pasiūlymo pateikimo Tarybai dienos.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASiš dalies keičiantis Komisijos sprendimą 2008/938/EB dėl lengvatas gaunančių šalių, kurioms galima taikyti specialią tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę, numatytą Tarybos reglamente (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., sąrašoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2008 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., iš dalies keičiantį Reglamentus (EB) Nr. 552/97, Nr. 1933/2006 ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 1100/2006 ir Nr. 964/2007[1], ypač į jo 10 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) Reglamente (EB) Nr. 732/2008 numatytas specialios tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamosios priemonės taikymas besivystančioms šalims, kurios atitinka reikalavimus, nustatytus 8 ir 9 straipsniuose.(2) Pagal šio reglamento 10 straipsnio 2 dalį Komisija 2008 m. gruodžio 9 d. priėmė Sprendimą 2008/938/EB dėl lengvatas gaunančių šalių, kurioms galima taikyti specialią tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę, numatytą Tarybos reglamente (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., sąrašo[2].(3) Pagal tą sprendimą Venesuelos Bolivaro Respublikai (toliau – Venesuela) nuspręsta taikyti specialią tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę.(4) Tačiau dabar paaiškėjo, kad Venesuela neratifikavo Reglamento (EB) Nr. 732/2008 III priedo B dalies 27 punkte nurodytos Jungtinių Tautų konvencijos dėl kovos su korupcija. Todėl Venesuela neatitinka visų būtinų Reglamento (EB) Nr. 732/2008 reikalavimų, kad jai būtų taikoma speciali skatinamoji priemonė. Reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Komisijos sprendimą 2008/938/EB, numatant tinkamą jo taikymo pereinamąjį laikotarpį. Todėl pagal 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą[3], 214 straipsnį iki šio sprendimo taikymo datos bet kokios skolos muitinei apskaičiavimas taikant Sprendimą 2008/938/EB nepakis.(5) Pagal Reglamento (EB) Nr. 732/2008 10 straipsnio 3 dalį apie šį sprendimą turi būti pranešta Venesuelai.(6) Bendrųjų tarifų lengvatų komitetas nepareiškė nuomonės per pirmininko nustatytą laikotarpį. Todėl šiame sprendime nustatytas priemones pagal Reglamento (EB) Nr. 732/2008 10 straipsnio 2 dalį ir Tarybos sprendimo 1999/468/EB[4] 5 straipsnio 4 dalį turi priimti Taryba,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisSprendimo 2008/938/EB 1 straipsnyje išbraukiami žodžiai „(VE) Venesuela“.2 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja šešiasdešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .3 straipsnisŠis sprendimas skirtas Venesuelos Bolivaro Respublikai.Priimta Briuselyje [...]Tarybos varduPirmininkas [...] [1] OL L 211, 2008 8 6, p. 1.[2] OL L 334, 2008 12 12, p. 90.[3] OL L 302, 1992 10 19, p. 1[4] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.


type: caselaw

text:
 4.12.2004
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 300/39
 ROZSUDEK SOUDU PRVNÍHO STUPNĚ
 ze dne 30. září 2004
 ve věci T-313/02, David Meca-Medina, Igor Majcen proti Komisi Evropských společenství (1)
 (Hospodářská soutěž - Volný pohyb služeb - Antidopingová úprava přijatá Mezinárodním olympijským výborem (MOV) - Úprava čistě sportovní povahy)
 (2004/C 300/76)
 Jednací jazyk: francouzština
 Ve věci T-313/02, David Meca-Medina, s bydlištěm v Barceloně (Španělsko) a Igor Majcen, s bydlištěm v Ljubljaně (Slovinsko), zastoupení J.-L. Dupontem, advokátem, proti Komisi Evropských společenství (zmocněnci: O. Beynetová a A. Bouquet, s adresou pro účely doručování v Lucemburku), podporované Finskou republikou, (zmocněnkyně: T. Pynnä, s adresou pro účely doručování v Lucemburku), jejímž předmětem je návrh na zrušení rozhodnutí Komise ze dne 1. srpna 2002, kterým byla zamítnuta stížnost podaná žalobci proti Mezinárodnímu olympijskému výboru (MOV), kterou se domáhali určení neslučitelnosti některých správních ustanovení přijatých Mezinárodním olympijským výborem a prováděných Mezinárodní plaveckou federací (FINA), jakož i některých jednání týkajících se kontroly dopingu, s pravidly Společenství v oblasti hodpodářské soutěže a volného pohybu služeb (věc COMP/38158 – Meca-Medina a Majcen v. MOV), Soud (čtvrtý senát), ve složení H. Legal, předseda, V. Tiili a M. Vilaras, soudci; vedoucí soudní kanceláře: J. Palacio González, vrchní rada, vydal dne 30. září 2004 rozsudek, jehož výrok je následující:
 1)
 Žaloba se zamítá.
 2)
 Žalobci ponesou své náklady, jakož i náklady vzniklé Komisi.
 3)
 Finská republika ponese své náklady.
 (1) Úř. věst. C 305, 7.12.2002.


text:
 2.2.2013
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 33/17
 A BIZOTTSÁG 94/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2013. február 1.)
 a 162/2011/EU rendeletnek a spanyolországi rizsintervenciós központok tekintetében történő módosításáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (1) és különösen annak 41. cikkére, összefüggésben 4. cikkével,
 mivel:
 (1)
 A rizsintervenciós központok kijelöléséről szóló, 2011. február 21-i bizottsági rendelet (2) mellékletében kijelölésre kerültek a rizsintervenciós központok.
 (2)
 Az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági termékek állami intervenció keretében történő felvásárlása és értékesítése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. december 11-i 1272/2009/EU bizottsági rendelet (3) 55. cikke (1) bekezdésének megfelelően Spanyolország megküldte a Bizottságnak rizsintervenciós központjainak módosított jegyzékét, valamint az e központokhoz kapcsolódó, az uniós szabályozásban előírt minimumfeltételeket teljesítő raktározási helyszínként engedélyezett raktárhelyiségek (4) jegyzékét.
 (3)
 Ezért a 162/2011/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, továbbá közzé kell tenni az interneten a kapcsolódó raktározási létesítmények jegyzékét és valamennyi, az állami intervencióban érdekelt szereplők számára szükséges információt.
 (4)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A 162/2011/EU rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2013. február 1-jén.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 José Manuel BARROSO
 (1) HL L 299., 2007.11.16., 1. o.
 (2) HL L 47., 2011.2.22., 11. o.
 (3) HL L 349., 2009.12.29., 1. o.
 (4) Az egyes intervenciós központokhoz kapcsolódó raktárhelyiségek címe az Európai Bizottság EURÓPA/mezőgazdaság honlapján található: http://ec.europa.eu/agriculture/cereals/legislation/index_en.htm
 MELLÉKLET
 A 162/2011/EU rendelet mellékletében a „SPANYOLORSZÁG” című szakasz helyébe a következő szöveg lép:
 „SPANYOLORSZÁG
 Andalucía
 Aragón
 Castilla y León
 Castilla La Mancha
 Extremadura
 Navarra”


text:
Sammanträde 2010-01-25
 Din position: Hem > Stockholms stad > Miljö- och hälsoskyddsnämnden > Sammanträde 2010-01-25
 Gällöfsta gård, Kungsängen
 6 Plaskdammar i stadens parker - ett tillsynsprojekt
 Dnr 2009-014460-699
 6 bilaga 1.pdf (197 kb) 6 bilaga 2.pdf (4 780 kb) 6 bilaga 3.pdf (2 223 kb)
 7 Fortums överklagande av miljödomstolens deldom angående Högdalenverket och bemötande av nämndens yttrande
 Remiss från Miljööverdomstolen, Mål nr M 3067-09
 7 bilaga 1.pdf (1 025 kb) 7 bilaga 2.pdf (247 kb) 7 bilaga 3.pdf (177 kb)
 8 Motion (2009:38) från Karin Wanngård (S) om ekoism framför egoism - införande av dubbdäcksförbud
 Dnr 2009-011510-217
 8 bilaga 1.pdf (275 kb)
 9 Rapport från tillsynsprojekt små verkstäder 2009
 Dnr 2009-011527-642
 9 bilaga 1.pdf (396 kb)
 10 Slutrapport för Energicentrum
 Rapport till kommunstyrelsen om miljömiljarden
 10 bilaga 1.pdf (315 kb) 10 bilaga 2.pdf (2 221 kb)
 11 Motion (2009:1) från Malte Sigemalm (S) om miljömässigt energiutnyttjande av stadens markinnehav i andra kommuner
 Dnr 2009-010748-217
 11 bilaga 1.pdf (162 kb)
 12 Förslag till program för Larsboda strand i stadsdelarna Larsboda och Farsta
 Dnr 2007-002017-251
 12 bilaga 1.pdf (6 436 kb)
 13 Ny detaljplan för fastigheten Åstorp 2 m m i stadsdelen Hammarbyhöjden
 Dnr 2009-005831-251
 13 bilaga 1.pdf (5 320 kb) 13 bilaga 2.pdf (3 752 kb) 13 bilaga 3.pdf (103 kb)
 14 Utformning av bebyggelse i trafiknära lägen - trafikbuller och planering IV
 Dnr 2009-014438-211
 15 Program för Vattenfallet 2 inom stadsdelen Råcksta
 Dnr 2009-011135-251
 15 Bilaga 1.1.pdf (2 554 kb) 15 bilaga 1.2.pdf (2 480 kb) 15 bilaga 1.3.pdf (1 703 kb) 15 bilaga 1.4.pdf (1 316 kb)
 16 Klimatkampanj Stockholm
 Dnr 2005-002163-20617
 16 bilaga 1.pdf (91 kb) 16 bilaga 2.pdf (242 kb) 16 bilaga 2_1.pdf (324 kb) 16 bilaga 2_2.pdf (283 kb) 16 bilaga 2_3.pdf (371 kb)
 17 Svar på skrivelse från Skärholmens stadsdelsnämnd - biogas i Stockholm
 Dnr 2009-014417-500
 17 bilaga 1.pdf (368 kb) 17 bilaga 2.pdf (723 kb)
 Miljö- och hälsoskyddsnämnden beslutar att medge närvarorätt vid dagens sammanträde till Helena Storbjörk på tillverkningsenheten, livsmedelskontroll, och Monika Gerdhem jurist på avdelningen verksamhetsstöd.
 protut01.pdf (136 kb)
 Justering ska äga rum den 1 februari 2010.
 protut02.pdf (138 kb)
 Anmäls och antecknas att det vid nämndens sammanträde den 17 december 2009 förda protokoll justerats i korrekt ordning.
 protut03.pdf (138 kb)
 1.1 Ansökan och anmälan, för perioden 2009-11-21 – 2010-01-01, enligt avdelninsgvisa bilagor
 1.2 Regelbunden förelagd eller föreskriven rapportering från verksamhet, för perioden 2009-11-21 – 2010-01-01
 1.4 Anmälan eller information om missförhållande, för perioden 2009-11-21 – 2010-01-01, enligt avdelninsgvisa bilagor
 1.5 Planerad kontroll/tillsyn, för perioden 2009-11-21 – 2010-01-01, enligt avdelninsgvisa bilagor
 1.7 Tillsyn övrigt, för perioden 2009-11-21 – 2010-01-01, enligt avdelninsgvisa bilagor
 1.8 Samtliga processtyper inom tillsyn av köldmedieanläggningar, för perioden 2009-11-21 – 2010-01- 01, enligt bilagor
 2.1 Kontorsyttranden till KF/KS, enligt bilagor daterade 2010-01-08
 2.2 Yttranden till centrala myndigheter av enkel art, för perioden 2009-11-21 – 2010-01-01, enligt bilaga
 2.4 Yttranden över remisser från länsstyrelsen i ärenden om tillstånd till miljöfarlig verksamhet, för perioden 2009-11-21 – 2010-01-01, enligt bilaga
 2.8 Yttranden över remisser från stadsbyggnadsnämnden i ärenden om bygglov ifråga om ny- och ombyggnation av byggnader och lokaler m.m., för perioden 2009-11-21 – 2010-01-01, enligt bilaga
 2.9 Yttranden över remisser från stadsbyggnadsnämnden i ärenden om detaljplaner, för perioden 2009-11-21 – 2010-01-01, enligt bilaga
 2.11 Yttranden i ärenden enligt alkohollagen, för perioden 2009-11-21 – 2010-01-01 enligt bilaga
 2.15 Yttranden i överklagade ärenden, för perioden 2009-11-21 – 2010-01-01 enligt bilaga
 3.1 Utlämnande av allmän handling och yttranden till kammarrätten i dito ärenden, för perioden
 2009-11-21 – 2010-01-01 enligt bilaga
 3.2 Avvisning av överklaganden som kommit in för sent, för perioden 2009-11-21 – 2010-01-01 enligt bilaga
 3.3 Reservationsvis överklagande för att bevaka nämndens överklagningstid, för perioden 2009-11-21 – 2010-01-01 enligt bilaga
 4.5 Anställning av personal, för perioden 2009-11-21 – 2010-01-01 enligt bilaga
 X.1 Föreläggande och förbud, för perioden 2009-11-21 – 2010-01-01 enligt bilaga
 (avdelningsvisa listor, listan från livsmedelskontrollen omfattar även beslut om upphävande pga allvarlig avvikelse, omhändertagande av livsmedel – livsmedelskontrollen)
 X.3 Lämna klagomåls- eller anmälningsärenden utan åtgärd, för perioden 2009-11-21 – 2010-01-01 enligt bilaga (avdelninsgvisa listor)
 X.4 Tillstånd till värmepump med mark eller vatten som värmekälla, för perioden 2009-11-21 – 2010- 01-01 enligt bilaga från avdelningen för hälsoskydd
 X.5 Fastställande och ändring av avgifter för prövning och tillsyn inom miljöbalksområdet , för perioden 2009-11-21 – 2010-01-01, enligt avdelninsgvisa bilagor (avdelningsvisa listor samt särskild lista för köldmedieanläggningar)
 X.8 Avgifter enligt strålskyddslagstiftningen, för perioden 2009-11-21 – 2010-01-01 enligt bilaga från avdelningen för hälsoskydd
 Inget protokoll är anmält.
 protut05.pdf (137 kb)
 §6 Plaskdammar i stadens parker – ett tillsynsprojekt
 Miljö- och hälsoskyddsnämnden godkänner förvaltningens rapport, i form av examensarbete från tillsynsprojektet.
 Miljö- och hälsoskyddsnämnden överlämnar rapporten från tillsynsprojektet till stadsdelsnämnderna, trafik- och renhållningsnämnden och exploateringsnämnden.
 Miljöförvaltningens tjänsteutlåtande i rubricerat ärende från den 13 januari 2010.
 Nämnden föreslår att (se beslutet).
 Skötseln av stadens plaskdammar måste skötas på ett mycket bra sätt, det är oerhört viktigt med tanke på de många barn som med uppskattning leker i dessas.
 I dagsläget är det många stadsdelar som tilldelas en stramare budget vilket naturligtvis ger minskade resurser för skötsel av plaskdammar. Detta är en situation som i längden är ohållbar.
 protut06.pdf (149 kb)
 §7 Fortums överklagande av miljödomstolens deldom angående Högdalenverket och bemötande av nämndens yttrande
 1 Miljö- och hälsoskyddsnämnden yrkar att Miljööverdomstolen omformulerar utredningsvillkor U1 i miljödomstolens deldom så att den får följande innehåll:
 a. Bolaget skall inom ett år från lagakraftvunnen dom redovisa hur installation av
 nödvändig reningsutrustning för panna 1-3 och 6 skall ske och huruvida det är
 möjligt att återföra kondensvatten även från panna 4.
 b. Bolaget ska installera nödvändig utrustning för att återföra processavlopps-
 vatten från panna P4-3 och P6 till processen.
 c. Efter vidtagna åtgärder ska bolaget utvärdera hur stor del av process-
 avloppsvattnet som kan återföras. När anläggningen trimmats in ska bolaget
 utreda föroreningsinnehåll och -mängder i de delflöden som inte kan
 återvinnas till processen. Bolaget ska också föreslå lämplig utsläppspunkt för
 det vatten som ska avledas till recipient.
 d. Bolaget ska även genomföra ytterligare undersökningar av det dagvatten som
 uppkommer inom anläggningen och vid behov vidta utsläppsbegränsande
 Åtgärderna skall vara genomförda och en redovisning av utredningarna inklusive förslag till slutliga villkor enligt punkterna b – d ska ges in till miljödomstolen senast tre år från lagakraftvunnen dom.
 2 Miljö- och hälsoskyddsnämndens remissvar ska översändas till Miljööverdomstolen i två exemplar senast den 1 februari 2010.
 3 Miljö- och hälsoskyddsnämnden förklarar beslutet omedelbart justerat.
 Miljöförvaltningens tjänsteutlåtande i rubricerat ärende från den 11 januari 2010.
 protut07.pdf (147 kb)
 §8 Motion (2009:38) från Karin Wanngård (S) om ekoism framför egoism - införande av dubbdäcksförbud
 1 Miljö- och hälsoskyddsnämnden överlämnar och åberopar miljöförvaltningens tjänsteutlåtande som svar på remissen.
 Miljöförvaltningens tjänsteutlåtande i rubricerat ärende från den 12 januari 2010.
 1) Ordföranden Ulla Hamilton m.fl. (M) och Karin Karlsbro (FP) föreslår att miljö- och hälsoskyddsnämnden (se beslutet).
 2) Vice ordföranden Åsa Romson (MP), Malte Sigemalm m.fl. (S) och Tina Kratz (V) föreslår att miljö- och hälsoskyddsnämnden beslutar att bara delvis bifalla förvaltningens förslag till remissvar samt anföra följande:
 Staden kan vidta fler åtgärder än idag för att minska den främsta källan till höga PM10 halter i flera områden i Stockholm – dubbdäcksanvändningen. Förbudet mot dubbdäck på Hornsgatan räcker inte för att klara miljökvalitetsnormerna, än mindre riksdagens miljömål.
 Trafik- eller miljöförvaltningen bör få i uppdrag att hålla löpande kontakt med transportstyrelsen och departementet kring förberedelserna av miljözonsregler för personbilar. Eftersom Stockholm är ett av de områden där reglerna kommer behöva andvändas är det viktigt att staden arbetar fram och framför synpunkter under den statliga beredningen.
 Ordföranden Ulla Hamilton (M) ställer de framlagda förslagen mot varandra och finner att nämnden beslutar enligt Ulla Hamiltons m.fl. (M) och Karin Karlsbros (FP) förslag.
 Vice ordföranden Åsa Romson (MP), Malte Sigemalm m.fl. (S) och Tina Kratz (V) reserverar sig mot beslutet med hänvisning till sitt gemensamma förslag.
 Särskilt uttalande lämnas av Ulla Hamilton m.fl. (M) och Karin Karlsbro (FP) enligt följande:
 I en motion kräver Karin Wanngårds att Stockholm ska införa ett dubbdäcksförbud, för att spara världens resurser och för att spara pengar åt kommunen. Karin Wanngårds ekonomiskt motiverade dubbdäcksförbud är en mycket farlig väg att slå in på. Lagar och regler på miljöområdet är till för att skydda stockholmarna och deras hälsa, och inte för att spara pengar åt kommunen eller företag. Länge har allt för höga halter av partiklar uppmätts på vissa av Stockholms hårdast trafikerade gator. Där återfinns exempelvis Hornsgatan, som har högst överträdelser av nivåerna som är tillåtna. Den borgerliga stadshusalliansen har, med stöd av alliansregeringen, nu fått verktygen för att ta tag i frågan om lägre partikelhalter i luften. Från och med den första januari 2010 är det förbjudet med dubbdäck på Hornsgatan. Att Karin Wanngårds socialdemokrati vill skjuta upp införandet till nästa vinter, och dessutom göra det med ekonomiska argument, är ett cyniskt och hårt sätt att hantera stockholmarnas hälsa.
 protut08.pdf (150 kb)
 §9 Rapport från tillsynsprojekt små verkstäder 2009
 Miljö- och hälsoskyddsnämnden godkänner rapporten av tillsynskampanjen.
 Miljö- och hälsoskyddsnämnden överlämnar verkstadsrapporten till deltagande verksamheter, Stockholm Vatten AB, trafik- och renhållningsnämnden samt branschföreningar.
 §10 Slutrapport för Energicentrum
 Rapport till kommunstyrelsen om miljömiljardsmedel
 1 Miljö- och hälsoskyddsnämnden godkänner miljöförvaltningens förslag till slutrapport för Energicentrum.
 Stockholms stads kommunfullmäktige avsatte i juni 2003 en miljard för att minska Stockholms miljöskuld och för att förebygga att nya miljöproblem uppstår. Satsningen som fick namnet Miljömiljarden har varit mycket framgångsrik och genererat en stor mängd klimatsmarta projekt. I nuläget går miljömiljardsmedel dock till den dagliga driften av miljöförvaltningen istället för konkreta projekt. Vi vill poängtera att den miljömiljard vi redan avsatt för strategiska investeringar ska användas till detta.
 Rapporten visar att energicentrum varit en nyckelaktör för att staden kunnat påbörja arbetet med genomgripande energieffektiviseringar, till gagn både för stadens och verksamheternas ekonomi och för klimatet. Vi anser att energicentrum behöver fortsätta verka och att deras direkta kostnader bäst finansieras genom anslag till miljönämndens budget. Att fortsätta utreda olika interndebiteringsordningar riskerar fördröja, fördyra och försämra energicentrumsverksamhet och därmed ge sämre ekonomi för staden och onödigt hög energianvändning.
 Att majoriteten tänker inrätta Energicentrum utan finansiering i budget anser vi vara mycket oansvarigt.
 protut10.pdf (146 kb)
 §11 Motion (2009:17) av Malte Sigemalm (S) om miljömässigt energiutnyttjande av stadens markinnehav i andra kommuner
 Miljö- och hälsoskyddsnämnden beslutar enligt ordföranden Ulla Hamiltons (M) och Karin Karlsbros (FP) förslag till beslut:
 1 Miljö- och hälsoskyddsnämnden avslår motionen.
 2 Nämnden anför följande:
 Malte Sigemalm föreslår att staden ska bygga vindkraftverk på den mark som staden äger utanför kommunens gränser. Vi motsätter oss bestämt detta. Marken som socialdemokraterna pekar ut är till en mycket hög andel naturreservat, eller mark där klassiska vandringsleder såsom Sörmlandslandsleden går igenom. Här finns även friskvårdsleder, och en stor andel klassisk svensk öppen jordbruksmark. Dessa är öppna ytor som vi inte tycker lämpar sig för anläggande av vindkraftverk.
 1 Godkänna förvaltningens svar på remissen.
 2 Justera omedelbart.
 2) Vice ordföranden Åsa Romson (MP), Malte Sigemalm (S) och Tina Kratz (V) föreslår att miljö- och hälsoskyddsnämnden beslutar enligt miljöförvaltningens förslag.
 Det är glädjande att Miljö och Hälsoskyddsförvaltningen ställer sig positiv till motionen. Förvaltningens svar på motionen visar även på det på vikten av att staden ska vara ägare av den mark som staden äger utanför kommungränsen. Privatisering och utförsäljning innebär att staden mister rådighet över markens framtida användning.
 §12 Förslag till program för Larsboda strand i stadsdelarna Larsboda och Farsta
 1 Miljö- och hälsoskyddsnämnden tillstyrker programmet under förutsättning att bebyggelsen vid Larsboda Strand anpassas så att biologiska spridningsvägar kan bevaras i enlighet med vad som framgår av konsekvensbeskrivningen för natur och rekreation.
 2) Vice ordföranden Åsa Romson (MP), Malte Sigemalm m.fl. (S) och Tina Kratz (V) föreslår att miljö- och hälsoskyddsnämnden beslutar att bara delvis godkänna förvaltningens förslag till remissvar samt att anföra följande.
 Drevvikens södra strand är en av de få kvarvarande naturstränderna i Stockholms stad. Strandzonen har, tillsammans med Forsåns dalgång, stora naturvärden. Gamla ekar, Saffransticka, orkideen Brunkulla, Brandts fladdermus samt en del andra fladdermusarter, Strömstare mm. Drevviken är som sjö mycket belastad av för höga näringsämnen och börjar nu uppvisa samma igenväxningsproblem som Magelungen. Hornsärv och Axslinga breder ut sig och förhindrar alltmer bad och fiske. Strandområdet inom exploateringsområdet är dessutom utpekat som skredområde.
 Forsån (som är ESKO-område) kräver särskilt skydd. Strandskyddet bör inte upphävas utefter Drevviken, varken helt eller delvis. Vi anser att campingstugeområdet ska vara kvar och få status som kolonistugeområde. Klockelund ska skyddas och bevaras (har en del kulturvärden). Stranden utefter Drevviken kan öppnas upp så att en strandpromenad kan anläggas där, mellan Hökarängsbadet och Forsåns utlopp.
 Planens förslag på hus utefter Perstorpsvägen, intill Drevviken, bör avslås, liksom byggplanerna på Mårbackagatan. Radhusen öster om Forsån, i Stortorp, anser vi däremot kan byggas då en höjdås skyddar mot ån och Nynäsvägen.
 Mellan Perstorpsvägen och Nynäsvägen bör man istället planera för en rad lättindustrihus som det är stor efterfrågan på och som också kan utgöra bullerskydd. Larsboda industriområde bör bevaras och utvecklas. Detta kan i en framtid transportförsörjas med järnväg av den intilliggande Nynäsbanan. Området bör även kompletteras med någon form av inomhussportanläggning, för att skapa lite liv och rörelse i området även kvällstid. Bättre dagvattenskydd måste ordnas mellan industriområdet och Forsån, som ligger nedströms.
 §13 Ny detaljplan för fastigheten Åstorp 2 m.m. i stadsdelen Hammarbyhöjden
 Miljö- och hälsoskyddsnämnden tillstyrker detaljplanen för modernisering av befintlig verksamhet vid anläggningen.
 Nämnden tillstyrker detaljplanen för ny verksamhet under förutsättning att det i det fortsatta planarbetet kan visas att närboendes hälsa inte påverkas negativt av störningar från verksamheten.
 protut13.pdf (143 kb)
 §14 Utformning av bebyggelse i trafiknära lägen – trafikbuller och planering IV
 1 Miljö- och hälsoskyddsnämnden godkänner förslaget.
 §15 Program för Vattenfallet 2 i stadsdelen Råcksta
 1 Miljö- och hälsoskyddsnämnden tillstyrker fortsatt planarbete under
 - miljökonsekvenser av förslaget beskrivs
 - bostäder kan utformas så att stockholmsmodellen för buller klaras.
 protut15.pdf (142 kb)
 §16 Klimatkampanj Stockholm
 Dnr 2005-002163-206
 Miljö- och hälsoskyddsnämnden godkänner förvaltningens redovisning av delprojektet KlimatAkuten.
 Miljö- och hälsoskyddsnämnden godkänner förvaltningens redovisning av delprojektet Klimatneutrala Stockholmare.
 Miljö- och hälsoskyddsnämnden godkänner förvaltningens redovisning av delprojektet Klimatpakten.
 Miljö- och hälsoskyddsnämnden godkänner förvaltningens redovisning av projektet Klimatkampanj Stockholm.
 Miljöförvaltningens tjänsteutlåtande i rubricerat ärende från den 15 december 2009.
 Kommunikationsprojekten kring klimatfrågan har enligt rapporterna bidragit till att många stockholmare fått ökade kunskaper och genomfört förändringar som medverkat till minskade klimatutsläpp. Staden har genom dessa miljömiljardsprojekt fått kunskap och utvecklat former för att arbeta med klimatminskningar tillsammans med enskilda och företag. Erfarenheterna behöver nu omsättas till kontinuerligt arbete. Vi har anslagit mer medel för klimatarbete än majoriteten som i princip enbart fortsätter finansieringen av klimatpakten – det projekt som kanske har störst potential att kunna dra in tillräckligt med finansiering från deltagarna för att genomföras ändå. Arbetet med skolungdomar, riktad information för fastighetsägare och dialog med allmänheten om konsumtionens klimatpåverkan bör enligt vår mening vara mer prioriterat att lägga stadens egna resurser på.
 Klimatpakten bör i sin fortsatta verksamhet utveckla särskilt stöd till småföretag efter modell från konceptet klimatneutrala företag som utvecklades inom Miljöcentrum för företag.
 protut16.pdf (146 kb)
 §17 Svar på skrivelse från Skärholmens stadsdelsnämnd – biogas i Stockholm
 1 Miljö- och hälsoskyddsnämnden överlämnar miljöförvaltningens svar på skrivelse till Skärholmens stadsdelsnämnd.
 Särskilt uttalande lämnas av vice ordföranden Åsa Romson (MP) och Tina Kratz (V) enligt följande:
 Det är tragiskt att Stockholm under denna mandatperiod avstått från egna investeringar för att möjliggöra mer biogas från de restprodukter som staden ansvarar för; avloppsslam och biologiskt avfall från hushåll och verksamheter. Genom att så som majoriteten av ideologiska skäl överföra ansvaret att utveckla denna biogasproduktion blir biogasutvecklingen i området mer osäker.
 Stockholm har dessutom tappat över tre år av möjliga investeringar i ny biogas från restprodukter, något varken gynnar biogasbilsägarna eller miljön. Västerås har sedan länge visat att det går att framgångsrikt samla in organiskt avfall från hushållen, även i flerfamiljhus. Stockholm har tappat tempo helt i onödan.
 Staden saknar än så länge en djupare miljödiskussion kring biogas. Åtminstone två aspekter borde analyseras mer:
 Biogas från restprodukter kan nå en mycket låg nivå av utsläpp av växthusgaser och samtidigt inte störa andra ekologiska system eller konkurrera om känsliga resurser. Att framställa biogas ur spannmål eller andra grödor kan vara energieffektivt men riskerar, liksom vi sett i studierna kring etanol, att konkurrera med livsmedelsproduktion och öka kolavgången ur jordarna.
 Biologiskt avfall som samlas och rötas för biogasproduktion ger även restslam som kan användas som gödningsmedel vid livsmedelsframställning, medan om det biologiska hushålls/restaurangavfallet blandas med avloppsslam (t ex om avfallskvarnar kopplar till VA-nätet) så ökar de slammängder som idag inte återanvänds i livsmedelsproduktionen.
 §18 Deltagande i Regionala miljödagen 2010
 1 Miljö- och hälsoskyddsnämndens sänder 3 + 3 representanter med arvodering till Regionala miljödagen 2010 den 18 februari 2010.
 protut18.pdf (142 kb)
 Miljödirektör Gunnar Söderholm informerar om läget angående förundersökningen av tunnelbaneincidenten i samband med bergvärmeborrning på Wollmar Yxkullsgatan.
 protut19.pdf (139 kb)


text:
Hjemmel – Intet nyt efter Højesterets dom! | RIGHT OF WAY
 Det vækker derfor ofte stor opmærksomhed, når Højesteret træffer en afgørelse, fordi der dermed kan være skabt klarhed over retstilstanden. Det kan imidlertid også ske, at en højesteretsdom udløser mange flere sager, hvor borgere mener, at Højesterets afgørelse principielt kan udstrækkes til også at gøre sig gældende for deres særlige forhold, og dermed bruges til støtte for netop deres sag.
 Afklaring af én sag kan føre til mange nye sager
 I april i år var det 10 år siden, at Højesteret afsagde dom i den såkaldte Svinningegård-sag. Sagen handlede om nedlæggelse af en jernbaneoverkørsel, som betød, at ejeren af Svinningegård måtte køre en omvej til halvdelen af sine marker. Af taksationsmyndighederne havde ejeren fået omvejserstatning beregnet efter almindelige takster samt 125.000 kr. i erstatning for øvrige ulemper. Højesteret forhøjede skønsmæssigt erstatningen for øvrige ulemper til 1 mio. kr. Sagen udløste en lang række af klagesager i forbindelse med de mange nedlæggelser af ubevogtede jernbaneoverkørsler, der fulgte i årene efter. Sagerne var anlagt af håbefulde lodsejere – eventuelt på anbefaling af deres rådgivere – der mente, at Højesterets dom betød, at der kunne beregnes en fast (stor) tillægserstatning for øvrige ulemper.
 De fleste lodsejere blev imidlertid skuffede, fordi Højesterets dom var baseret på et konkret skøn over forholdene på Svinningegård. Et tilsvarende skøn over ulemperne for andre ejendomme førte sjældent til en erstatning for ulemper, som ikke allerede var erstattet gennem den almindelige beregningsregel for omvejserstatning.
 Højesteret har den 10. september 2018 afsagt en dom (sag 6/2018), der på tilsvarende måde vil kunne føre til et større antal sager – denne gang om lovligheden af ekspropriation.
 Sagen handlede om ekspropriation af en del af sagsøgerens landbrugsejendom til anlæg af en ny vej og ny jernbanebro. Ekspropriationen blev foretaget efter anmodning af Banedanmark, som var anlægsmyndighed for elektrificering af jernbanestrækningen mellem Esbjerg og Lunderskov. Elektrificeringen nødvendiggjorde blandt andet forhøjelse af en række jernbanebroer. I forbindelse med jernbanebroen, hvor Estrupvej krydsede jernbanen, blev det – efter ønske fra Vejen Kommune – besluttet at ekspropriere til nedlæggelse af den eksisterende bro, samt anlæg af en ny vej og en ny bro beliggende på sagsøgerens ejendom. Sagsøgeren protesterede og anlagde sag mod Banedanmark med påstand om, at ekspropriationen var ugyldig, fordi der ikke var hjemmel til at ekspropriere til anlæg af en ny vej i loven om elektrificering af jernbanen. Banedanmark nedlagde påstand om frifindelse.
 Højesteret kendte ekspropriationen ugyldig
 I byretten fik sagsøgeren medhold, mens Vestre Landsret frifandt Banedanmark. Med tredjeinstansbevilling blev sagen indbragt for Højesteret, hvor et flertal på tre ud af fem dommere fandt, at ekspropriationen ikke var gyldig, fordi en grundløsning, der hævede den eksisterende bro, og som var beskrevet i miljøredegørelsen, var tilstrækkelig til at gennemføre elektrificeringsprojektet, og fordi valget af det alternative projekt med ny vej og ny bro skete af hensyn til kommunens ønsker vedrørende trafikafvikling i området, uden at det var nødvendigt for at gennemføre elektrificeringen.
 Højesterets dom bør ikke give anledning til nye sager
 Højesterets dom er allerede begyndt at dukke op i sager, hvor ekspropriation til f.eks. jernbaneformål tillige medfører, at der må eksproprieres omkringliggende arealer til ikke-jernbaneformål, f.eks. til vej- eller ledningsomlægninger. Dommen fremføres her til støtte for, at der ikke er hjemmel til at ekspropriere til sådanne supplerende formål. Det må forventes, at der – i hvert fald i en periode – i stigende grad vil blive rejst tvivl om ekspropriationers lovlighed med henvisning til Højesterets dom.
 Dommen medfører imidlertid ikke, at det fremover vil være umuligt at ekspropriere til supplerende formål. COWI har foretaget sådanne ekspropriationer i årevis og vurderer, at det fortsat fuldt ud vil være muligt med rette hjemmelsangivelse – blandt andet fordi Højesterets dom er konkret begrundet og støttet tungt på en specifik vidneforklaring.
 Således er det svært at forestille sig en tilsvarende sag blive ført ved domstolene, hvor Højesteretsdommen kan anvendes med betydelig præjudikatværdi.
 Højesteret har taget stilling til lovligheden af ekspropriationen, og således er der ikke taget stilling til, hvorledes parterne skal løse problemet med, at der nu er anlagt en vej på et forkert juridisk grundlag.
 Det kan ikke overraske, at der skal være hjemmel til ekspropriation og heller ikke, at den korrekte hjemmel skal anvendes. Dette er særligt vigtigt at have for øje ved sammensatte projekter, hvor flere interesser varetages. Anvendelse af forkert juridisk grundlag kan medføre, at der ikke er hjemmel til den allerede foretagne ekspropriation.
 Som følge af dommen og lodsejeres øgede opmærksomhed på lovligheden, må det derfor anbefales, at anlægsmyndigheder har ekstra fokus på den juridiske hjemmel for ekspropriationen og tillige tænker hjemmelspørgsmål ind meget tidligt i den tekniske planlægning af anlægget. Det er særligt vigtigt at undgå sager om ekspropriationers lovlighed, fordi de giver betydelig usikkerhed om grundlaget for anlægsprojektet – både for anlægsmyndigheden og for lodsejerne – og fordi sådanne sager ikke kan behandles af taksationsmyndighederne, men skal føres for domstolene med betydelige omkostninger og tidsforløb til følge.
 COWI har stor erfaring indenfor ekspropriation af særligt komplekse infrastruktur- og anlægsprojekter og ved derfor hvilke overvejelser myndighederne skal gøre sig allerede i planlægningsfasen forud for ekspropriation.
 Vi står altid klar til at vidensdele og rådgive både generelt og på særligt komplekse projekter.
 Du er derfor meget velkommen til at kontakte:
 Morten Krebs, Markedschef, mtk@cowi.com, tlf. 23 31 34 07, LinkedIn
 Peter Mortensen, professor dr.jur, pmxx@cowi.com, LinkedIn
 Kira Niro, Legal Specialist, kino@cowi.com, tlf. 50 55 10 60, LinkedIn


type: wikipedia

text:
Tīringene (), oficiāli Tīringenes Brīvvalsts (Freistaat Thüringen, ), ir viena no Vācijas 16 federālajām zemēm. Tā atrodas valsts centrālajā daļā. Tīringenes platība ir km2, bet iedzīvotāju skaits 2013. gada maijā bija 2,19 miljoni. Lielākā daļa no federālās zemes atrodas Zāles upes baseina teritorijā. Tīringene robežojas ar Lejassaksijas, Saksijas-Anhaltes, Saksijas, Bavārijas un Hesenes federālajām zemēm.
 Tīringenē ir attīstīti daudzi ziemas sporta veidi. Aptuveni pusi no Vācijas iegūtajām zelta medaļām ziemas olimpiskajās spēlēs pēdējos 20 gados ir ieguvuši Tīringenē dzimuši un auguši sportisti. Oberhofas pilsētiņā regulāri notiek dažādu ziemas sporta veidu Pasaules un Eiropas čempionāti, kā arī dažādu ziemas sporta veidu Pasaules kausa posmi.
 Vēsture
 Brīvvalsts nosaukums atvasināts no seno ģermāņu cilts tīringu () vārda. Tas netika lietots līdz 1920. gadam, kad pēc Pirmā pasaules kara beigām t.s. Veimāras Republikas ietvaros izveidoja Tīringas zemi (1920–1952) ar galvaspilsētu Veimārā, kurā ietilpa septiņas agrāk pastāvējušās hercogistes Saksija-Veimāra-Eizenaha (Sachsen-Weimar-Eisenach), Saksija-Meiningene (Sachsen-Meiningen), Saksija-Altenburga (Sachsen-Altenburg), Saksija-Gota (Sachsen-Gotha), Švarcburga-Rudolštate (Schwarzburg-Rudolstadt), Švarcburga-Zonderhauzene ( Schwarzburg-Sondershausen) un Roisa (Reuß). Saksija-Koburga (Sachsen-Coburg) pievienojās Bavārijai, bet Erfurte un Ziemeļtīringa palika Prūsijas sastāvā līdz 1945. gadam.
 Pēc Otrā pasaules kara Tīringas zeme atradās PSRS okupācijas zonā, no 1949. gada VDR sastāvā. 1952. gadā to sadalīja trīs apgabalos: Erfurtes, Gēras un Zūlas. Pēc Vācijas atkalapvienošanās 1990. gadā atjaunoja Tīringas zemi ar galvaspilsētu Erfurtē. 1993. gadā tā ieguva Tīringenes brīvvalsts nosaukumu.
 Ģeogrāfija
 Lielākās pilsētas: Erfurte, Gēra, Jēna, Veimāra
 Lielākās upes: Leine, Zāle, Vera
 Kalni un augstienes: Harcs (Harz), Rēns (Rhön), Tīringenes Mežs (Thüringer Wald)
 Adminitratīvais iedalījums
 Tīringene administratīvi sīkāk dalās 17 apriņķos (Landkreis) un 6 neatkarīgajās pilsētās (kreisfreie Städte).
 Ārējās saites
 Vācijas federālās zemes


text:
Il Campeonato Brasileiro Série C 2005 è stata la sedicesima edizione del Campeonato Brasileiro Série C.
 Prima fase
 Gruppo 1
 Gruppo 2
 Gruppo 3
 Gruppo 4
 Gruppo 5
 Gruppo 6
 Gruppo 7
 Gruppo 8
 Gruppo 9
 Gruppo 10
 Gruppo 11
 Gruppo 12
 Gruppo 13
 Gruppo 14
 Gruppo 15
 Gruppo 16
 Seconda fase
 Terza fase
 Quarti di finale
 Fase finale
 Legenda:
 Vincitore del Campeonato Brasileiro Série C 2005 e promosso in Série B 2006
 Promosso in Série B 2006
 Note
 Collegamenti esterni
 Calcio nel 2005
 2005


text:
Petr Knop (* 12. Mai 1994 in Jablonec nad Nisou) ist ein tschechischer Skilangläufer.
 Werdegang
 Knop, der für den Dukla Liberec startet, nahm zu Beginn der Saison 2010/11 erstmals in Horní Mísečky im Slavic Cup teil und belegte dabei den 24. Platz über 10 km klassisch. Beim Europäischen Olympischen Winter-Jugendfestival 2011 in Liberec errang er den 36. Platz im Sprint, den 23. Platz über 7,5 km Freistil und den 16. Platz über 10 km klassisch. Im folgenden Jahr kam er bei den Olympischen Jugend-Winterspielen 2012 in Innsbruck auf den 16. Platz im Sprint auf den 12. Rang in der Mixed-Staffel und auf den neunten Platz über 10 km klassisch. Sein bestes Resultat bei den Nordischen Junioren-Skiweltmeisterschaften 2013 in Liberec war der 11. Platz im Skiathlon. Im März 2013 erreichte er in Kremnica mit dem dritten Rang im 15 km Massenstartrennen seine erste Podestplatzierung im Slavic Cup. Eine Woche später holte er in Zakopane über 10 km Freistil seinen ersten Sieg im Slavic Cup und erreichte den fünften Platz in der Cupgesamtwertung. Nach drei Top Zehn Resultate im Slavic Cup zu Beginn der Saison 2013/14 debütierte er im Januar 2014 in Nové Město im Weltcup und belegte dabei den 78. Platz im Sprint und den 28. Rang zusammen mit Dusan Augustinak im Teamsprint. Sein bestes Ergebnis bei den folgenden Nordischen Junioren-Skiweltmeisterschaften im Val di Fiemme war der fünfte Platz im Skiathlon. Zum Saisonende kam er beim Slavic Cup in Štrbské Pleso weitere dreimal unter den ersten Zehn und erreichte wie im Vorjahr den fünften Platz in der Gesamtwertung. Die Nordic Opening in Lillehammer zu Beginn der folgenden Saison beendete er auf den 86. Platz. Es folgten Auftritte im Alpencup, bei der er meist Platzierungen außerhalb der Punkteränge errang. Im Februar 2015 errang er bei den U23-Weltmeisterschaften 2015 in Astana den 28. Platz über 15 km Freistil und den 25. Platz im Skiathlon. Im selben Monat belegte er bei den Nordischen Skiweltmeisterschaften in Falun den 46. Platz im Skiathlon und den neunten Rang mit der Staffel. Zum Saisonende kam er beim Slavic Cup in Harrachov mit dem dritten Rang über 15 km klassisch erneut aufs Podest. Zu Beginn der Saison 2015/16 erreichte er bei der Weltcup Minitour in Ruka den 67. Platz. Bei den U23-Weltmeisterschaften 2016 in Râșnov errang er den 52. Platz im Sprint und jeweils den 13. Platz über 15 km Freistil und 15 km klassisch. Nach Platz 62 bei der Weltcup Minitour in Lillehammer zu Beginn der Saison 2016/17, kam er bei den U23-Weltmeisterschaften 2017 in Soldier Hollow auf den 15. Platz über 15 km Freistil und auf den 14. Rang im Skiathlon. Seine besten Platzierungen bei den Nordischen Skiweltmeisterschaften 2017 in Lahti waren der 33. Platz im 50 km Massenstartrennen und der 11. Rang mit der Staffel. Im März 2017 wurde er beim Slavic Cup in Harrachov Dritter im 15 km Massenstartrennen. Zu Beginn der Saison 2017/18 errang er beim Ruka Triple den 64. Platz und holte bei der Tour de Ski 2017/18, die er auf dem 31. Platz beendete, im Fleimstal mit zwei 30. Plätzen seine ersten Weltcuppunkte. Seine besten Ergebnisse bei den Olympischen Winterspielen 2018 in Pyeongchang waren der 24. Platz über 15 km Freistil und der neunte Rang mit der Staffel. Beim Weltcupfinale in Falun lief er auf den 47. Platz.
 In der Saison 2018/19 belegte Knop den 70. Platz beim Lillehammer Triple und den 39. Rang bei der Tour de Ski 2018/19. Seine besten Ergebnisse bei den Nordischen Skiweltmeisterschaften 2019 in Seefeld in Tirol waren der 48. Platz im 50-km-Massenstartrennen und der 11. Rang mit der Staffel. Im folgenden Jahr kam er bei der Tour de Ski 2019/20 auf den 40. Platz. In der Saison 2020/21 errang er bei der Tour de Ski 2021 den 49. Platz und gewann mit zwei Siegen die Gesamtwertung des Slavic-Cups. Seine besten Resultate bei den Nordischen Skiweltmeisterschaften 2021 in Oberstdorf waren der 37. Platz im Skiathlon und der 11. Rang mit der Staffel. In der folgenden Saison kam er bei der Tour de Ski 2021/22 auf den 50. Platz und nahm bei den Olympischen Winterspielen 2022 in Peking an vier Rennen teil. Seine besten Resultate dabei waren 37. Platz im 50-km-Massenstartrennen und der 12. Rang mit der Staffel.
 Siege bei Continental-Cup-Rennen
 Teilnahmen an Weltmeisterschaften und Olympischen Winterspielen
 Olympische Spiele
 2018 Pyeongchang: 9. Platz Staffel, 23. Platz 15 km Freistil, 36. Platz 30 km Skiathlon, 51. Platz 50 km klassisch Massenstart
 2022 Peking: 12. Platz Staffel, 37. Platz 50 km Freistil Massenstart, 44. Platz 30 km Skiathlon, 54. Platz 15 km klassisch
 Nordische Skiweltmeisterschaften
 2015 Falun: 9. Platz Staffel, 46. Platz 30 km Skiathlon
 2017 Lahti: 11. Platz Staffel, 33. Platz 50 km Freistil Massenstart, 36. Platz 15 km klassisch, 41. Platz 30 km Skiathlon
 2019 Seefeld in Tirol: 11. Platz Staffel, 48. Platz 50 km Freistil Massenstart, 51. Platz 30 km Skiathlon, 66. Platz 15 km klassisch
 2021 Oberstdorf: 11. Platz Staffel, 37. Platz 30 km Skiathlon, 41. Platz 50 km klassisch Massenstart, 43. Platz 15 km Freistil
 Platzierungen im Weltcup
 Weltcup-Statistik
 Weltcup-Gesamtplatzierungen
 Weblinks
 Skilangläufer (Tschechien)
 Olympiateilnehmer (Tschechien)
 Teilnehmer der Olympischen Winterspiele 2018
 Teilnehmer der Olympischen Winterspiele 2022
 Teilnehmer der Olympischen Jugend-Winterspiele 2012
 Tscheche
 Geboren 1994
 Mann


text:
Η Βίλα Νόβα ντε Γκάια ή απλά Γκάια που σημαίνει "Γη" από την αρχέγονη θεότητα Γαία (ελληνικά: Χωριό της Νέας Γαίας, πορτογαλικά: Vila Nova de Gaia, προφορά σε IPA:ˈvilɐ ˈnɔvɐ ðɨ ˈɣajɐ) είναι πόλη της Πορτογαλίας. Βρίσκεται στην περιφέρεια του Πόρτο, νότια από την πόλη του Πόρτο και ακριβώς απέναντί της στις όχθες του ποταμού Ντούρο. Ο πληθυσμός της το 2004 ήταν 178.255 κάτοικοι κάτοικοι και ο δήμος αποτελείται από 24 ενορίες με συνολικό πληθυσμό 288.749 κατοίκους, κάτι που τον κάνει τον πιο πολυπληθή στη βόρεια περιφέρεια της χώρας. Η Γκάια, μαζί με το Πόρτο και δώδεκα ακόμα δήμους, αποτελούν τη Μητροπολιτική Περιοχή του Πόρτο.
 Η πόλη είναι γνωστή για τις "κρύπτες" (που οι ντόπιοι αποκαλούν "σπηλιές") όπου το παγκόσμια γνωστό κρασί Πόρτο αποθηκεύεται και ωριμάζει. Οι κρύπτες αποτελούν επίσης πόλο έλξης τουριστών.
 Ιστορία
 Η Γκάια υπήρχε ήδη από την εποχή της ρωμαϊκής αυτοκρατορίας ως η πόλη του Κάλε. Αναπτύχθηκε πιθανότατα από ένα προϋπάρχον κελτικό κάστρο ή νεολιθικό οικισμό. Το όνομα Κάλε είναι πιθανόν κελτικό. Στους ρωμαϊκούς χρόνους το μεγαλύτερο μέρος του πληθυσμού ζούσε νότια του ποταμού Ντούρο, και στη βόρεια όχθη υπήρχε ένας μικρότερος οικισμός γύρω από το βαθύ λιμάνι που σήμερα είναι η συνοικία Ριμπέρα του Πόρτο. Το όνομα του Πόρτο, που κατά τον ύστερο Μεσαίωνα ήταν Πόρτους Κάλε, σήμαινε το λιμάνι της πόλης του Κάλε. Λόγω του εμπορίου που διεξαγόταν μέσω του Ντούρο, ο οποίος είναι πλωτός μέχρι τη Ρέγκουα, βαθιά στην πορτογαλική ενδοχώρα, το λιμάνι ξεπέρασε σε ανάπτυξη την πόλη του Κάλε και έγινε το πιο σημαντικό μέρος της περιοχής, όπου εγκαταστάθηκε η Επισκοπή και οι έμποροι.
 Μετά τις εισβολές των Μαυριτανών στην Ιβηρική τον 8ο αιώνα, το σύνορο μεταξύ του Ισλαμικού και του Χριστιανικού κράτους ήταν ντε φάκτο ο Ντούρο, μέχρι περίπου το έτος 1000. Με τις συνεχείς επιδρομές και τη λεηλασία και από τις δυο πλευρές, η πόλη του Κάλε ερημώθηκε και οι περισσότεροι κάτοικοί της κατέφυγαν στο Πόρτο.
 Όταν οι μουσουλμανικοί πληθυσμοί αποχώρησαν στα 1035, αφήνοντας πίσω τους εύφορη γη, στην περιοχή ήρθαν άποικοι από το βορρά που διαπραγματεύτηκαν φέουδα με καλύτερους όρους από τους νέους άρχοντες του τόπου. Επανίδρυσαν την πόλη με το όνομα Βίλα Νόβα ντε Γκάια (νέα πόλη της Γκάια) γύρω από το αρχαίο κάστρο και τα ερείπια της παλιάς πόλης.
 Η διπλή πόλη του Οπόρτο και της Γκάια συχνά αναφερόταν στα έγγραφα της εποχής με το όνομα "πόλη του Πορτουκάλε" και το Βασίλειο του Λεόν του οποίου ήταν κέντρο ονομαζόταν Πορτουκαλάνικη Κομητεία (Condado Portucalense). Η κομητεία αυτή σταδιακά επεκτάθηκε και μετά την ανακήρυξη της ανεξαρτησίας της έγινε το Βασίλειο της Πορτογαλίας.
 Σημειώσεις
 Εξωτερικοί σύνδεσμοι
 Επίσημη σελίδα του δήμου της Γκάια
 Πόλεις της Πορτογαλίας


text:
C 48/2 IT Gazzetta ufficiale delle ComunitaÁ europee 20.2.1999
 Zuchtschweine Epe GbR, societaÁ di diritto tedesco con C. Gulmann, giudici, avvocato generale: D. Ruiz-Jarabo
 sede a Neuenkirchen (Germania), con gli avv.ti Gerd Ren- Colomer, cancelliere: L. Hewlett, amministratore,
 tzmann e Rudolf Brenken, del foro di Quakenbrück, con
 domicilio eletto in Lussemburgo presso lo studio degli ha pronunciato il 10 dicembre 1998 una sentenza il cui
 avv.ti Michel Molitor, Pierre Feltgen e AndreÂ Harpes, 14 A, dispositivo eÁ del seguente tenore:
 rue des Bains, avente ad oggetto il ricorso diretto all'an-
 nullamento della sentenza pronunciata dal Tribunale di 1) L'art. 51, n. 1, del regolamento (CEE) del Consiglio
 primo grado delle ComunitaÁ europee (Quinta Sezione) il 21 marzo 1972, n. 574, che stabilisce le modalitaÁ di
 15 aprile 1997, nella causa T-390/94, Schröder/Commis- applicazione del regolamento (CEE) n. 1408/71 rela-
 sione (Racc. pag. II-501), procedimento in cui l'altra parte tivo all'applicazione dei regimi di sicurezza sociale ai
 eÁ: Commissione delle ComunitaÁ europee (agente: signora lavoratori subordinati, ai lavoratori autonomi e ai loro
 Claudia Schmidt, assistita dall'avv. Bertrand Wägenbaur), familiari che si spostano all'interno della ComunitaÁ,
 la Corte (Quinta Sezione), composta dai signori P. Jann nella versione modificata e aggiornata dal regolamento
 (relatore), facente funzione di presidente di sezione, C. (CEE) del Consiglio 2 giugno 1983, n. 2001, osta a
 Gulmann, D.A.O. Edward, L. Sevón e M. Wathelet, giudi- che, nel caso di un ex lavoratore frontaliero beneficia-
 ci; avvocato generale: D. Ruiz-Jarabo Colomer, cancelliere: rio di prestazioni di invaliditaÁ che risieda nel territorio
 R. Grass, ha pronunciato, il 10 dicembre 1998, una sen- di uno Stato membro diverso da quello dell'ente debi-
 tenza il cui dispositivo eÁ del seguente tenore: tore, e la cui residenza sia pi vicina all'ente dello
 Stato competente che a quello dello Stato di residenza,
 1) Il ricorso contro la sentenza del Tribunale di primo l'ente competente effettui il controllo amministrativo e
 grado eÁ respinto. sanitario sull'interessato senza aver richiesto un previo
 controllo da parte dell'ente del luogo di residenza di
 2) I signori Schröder e Thamann sono condannati alle quest'ultimo. La medesima disposizione non osta però
 spese. a che l'interessato rinunci al previo controllo da parte
 dell'ente del luogo di residenza, purcheÂ la rinuncia sia
 (1) GU C 252 del 16.8.1997. libera ed inequivocabile.
 2) L'art. 40 del regolamento non osta a che l'ente compe-
 tente, nel caso di prima determinazione di una presta-
 zione di invaliditaÁ concessa ad un lavoratore residente
 nel territorio di uno Stato membro diverso da quello
 SENTENZA DELLA CORTE dell'ente medesimo, determini il grado di invaliditaÁ
 (Terza Sezione) sulla base di una sua propria visita medica, senza aver
 previamente richiesto una visita medica da parte del-
 10 dicembre 1998 l'ente del luogo di residenza. Tuttavia l'ente compe-
 nella causa C-279/97 (domanda di pronuncia pregiudiziale tente deve tener conto dei documenti e dei referti
 del Centrale Raad van Beroep): Bestuur van het Landelijk medici noncheÂ delle informazioni amministrative pro-
 instituut sociale verzekeringen contro C.J.M. Voeten e venienti dall'ente dello Stato di residenza dell'interessa-
 J. Beckers (1) to.
 (Previdenza sociale Ð Lavoratori frontalieri Ð InvaliditaÁ (1) GU C 271 del 6.9.1997.
 Ð Controllo sanitario)
 (1999/C 48/03)
 (Lingua processuale: l'olandese)
 (Traduzione provvisoria; la traduzione definitiva saraÁ pub- SENTENZA DELLA CORTE
 blicata nella «Raccolta della giurisprudenza della Corte») (Terza Sezione)
 10 dicembre 1998
 Nella causa C-279/97 avente ad oggetto la domanda di
 pronuncia pregiudiziale proposta alla Corte, a norma nella causa C-290/97 (domanda di pronuncia pregiudiziale
 dell'art. 177 del Trattato CE, dal Centrale Raad van del Bundesfinanzhof): Georg Bruner in Firma «Georg
 Beroep (Paesi Bassi) nella causa dinanzi ad esso pendente Bruner», contro Hauptzollamt Hamburg-Jonas (1)
 tra Bestuur van het Landelijk instituut sociale verzekerin- (Restituzioni all'esportazione Ð Nomenclatura dei
 gen e C.J.M. Voeten e J. Beckers, sull'interpretazione degli prodotti agricoli)
 artt. 40 e 51 del regolamento (CEE) del Consiglio
 21 marzo 1972, n. 574, che stabilisce le modalitaÁ di appli- (1999/C 48/04)
 cazione del regolamento (CEE) n. 1408/71 relativo all'ap-
 plicazione dei regimi di sicurezza sociale ai lavoratori (Lingua processuale: il tedesco)
 subordinati, ai lavoratori autonomi e ai loro familiari che
 si spostano all'interno della ComunitaÁ, nella versione (Traduzione provvisoria; la traduzione definitiva saraÁ pub-
 modificata e aggiornata dal regolamento (CEE) del Consi- blicata nella «Raccolta della giurisprudenza della Corte»)
 glio 2 giugno 1983, n. 2001 (GU L 230, pag. 86), la Corte
 (Terza Sezione), composta dai signori J.-P. Puissochet, pre- Nella causa C-290/97, avente ad oggetto la domanda di
 sidente di sezione, J.C. Moitinho de Almeida (relatore) e pronuncia pregiudiziale proposta alla Corte, a norma