type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 22.9.2012
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 287/19
 Ennakkoratkaisupyyntö, jonka Arbeitsgericht Nienburg (Saksa) on esittänyt 27.6.2012 — Heinz Kassner v. Mittelweser-Tiefbau GmbH & Co. KG
 (Asia C-311/12)
 2012/C 287/36
 Oikeudenkäyntikieli: saksa
 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin
 Arbeitsgericht Nienburg
 Pääasian asianosaiset
 Kantaja: Heinz Kassner
 Vastaaja: Mittelweser-Tiefbau GmbH & Co. KG
 Ennakkoratkaisukysymykset
 1)
 Onko EU:n perusoikeuskirjan 31 artiklaa ja tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 4.11.2003 annetun direktiivin 2003/88/EY (1) 7 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että ne ovat esteenä kansalliselle lainsäädännölle, jonka mukaan tietyillä aloilla voidaan työehtosopimuksin lyhentää neljän viikon vähimmäisvuosiloman kestoa?
 2)
 Onko EU:n perusoikeuskirjan 31 artiklaa ja tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 4.11.2003 annetun direktiivin 2003/88/EY 7 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että ne ovat esteenä kansalliselle lainsäädännölle, jonka mukaan työehtosopimuksissa voidaan määrätä, että laskentakauden aikana tapahtuneesta pakollisen lyhennetyn työajan tekemisestä, työnteon estymisestä tai poissaolosta ilman omaa syytä aiheutunut palkan aleneminen vaikuttaa lomakorvauksen laskemiseen sillä seurauksella, että työntekijä ei saa neljän viikon vähimmäisvuosiloman ajalta minkäänlaista lomapalkkaa tai työsuhteen päättymisen jälkeen minkäänlaista lomakorvausta?
 3)
 Jos toiseen kysymykseen vastataan myöntävästi: Onko EU:n perusoikeuskirjan 31 artiklaa ja tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 4.11.2003 annetun direktiivin 2003/88/EY 7 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että ne ovat esteenä kansalliselle lainsäädännölle, jonka mukaan työehtosopimuksissa voidaan määrätä, että laskentakauden aikana tapahtuneesta pakollisen lyhennetyn työajan tekemisestä, työnteon estymisestä tai poissaolosta ilman omaa syytä aiheutunut palkan aleneminen vaikuttaa lomapalkan laskemiseen sillä seurauksella, että työntekijä saa neljän viikon vähimmäisvuosiloman ajalta alhaisemman lomapalkan — tai työsuhteen päättymisen jälkeen pienemmän lomakorvauksen — kuin minkä hän saisi, jos lomapalkan laskentaperusteena käytettäisiin sitä keskimääräistä palkkaa, jonka työntekijä olisi laskentakautena saanut ilman kyseistä palkan alenemista? Jos vastaus on myöntävä: Montako prosenttia työntekijän lyhentämättömästä keskimääräisestä palkasta saa olla kansallisessa lainsäädännössä mahdollistettu työehtosopimukseen perustuva lomapalkan aleneminen, joka johtuu laskentakauden aikana tapahtuneesta pakollisesta lyhennetystä työajasta, työnteon estymisestä tai poissaolosta ilman omaa syytä, jotta voidaan lähteä siitä, että kansallista lainsäädäntöä tulkitaan unionin oikeuden mukaisesti?
 4)
 Onko EU:n perusoikeuskirjan 31 artiklaa ja tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 4.11.2003 annetun direktiivin 2003/88/EY 7 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että ne ovat esteenä kansallisille työehtosopimuksen määräyksille, joiden mukaan lomaoikeutta ei synny niiltä ajanjaksoilta vuodessa, jolloin työntekijä on ollut sairauden takia työkyvytön eikä ole saanut palkkaa tai sairauden tai työkyvyttömyyden perusteella maksettavaa päivärahaa, siltä osin kuin tästä seuraa, että työntekijällä on oikeus vähempään kuin neljään vuosilomaviikkoon?
 5)
 Onko EU:n perusoikeuskirjan 31 artiklaa ja tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 4.11.2003 annetun direktiivin 2003/88/EY 7 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että ne ovat esteenä kansallisille työehtosopimuksen määräyksille, joiden mukaan oikeutta lomapalkkaan — tai työsuhteen päättymisen jälkeen oikeutta lomakorvaukseen — ei synny vuosilta, joiden aikana työnteon estymisen tai ilman omaa syytä tapahtuneen poissaolon, erityisesti sairauden vuoksi, ei ole tosiasiallisesti maksettu lainkaan bruttopalkkaa?
 6)
 Onko EU:n perusoikeuskirjan 31 artiklaa ja tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 4.11.2003 annetun direktiivin 2003/88/EY 7 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että ne ovat esteenä kansallisille työehtosopimuksen määräyksille, joiden mukaan oikeus lomaan ja lomakorvaukseen lakkaavat sen kalenterivuoden päättyessä, joka seuraa vuotta, jona lomaoikeus syntyi siten, että rajoitetaan palkallista vuosilomaa koskevien oikeuksien kertymistä työntekijälle, joka on työkyvytön usean peräkkäisen lomavuoden ajan? Jos vastaus on myöntävä: Pannaanko unionin oikeus kansallisessa oikeudessa paremmin ja tehokkaammin täytäntöön siten, että tällainen työehtosopimuksen määräys jätetään kokonaan soveltamatta vai siten, että määräystä kehitellään edelleen unionin oikeuden mukaisesti siten, että vuoden määräajan sijasta sovelletaan tiettyä pidempää määräaikaa?
 7)
 Jos johonkin tai useisiin edellä esitetyistä kysymyksistä 1–5 vastataan myöntävästi: Mahdollistavatko unionin oikeuden yleiset periaatteet oikeusvarmuuden periaate ja taannehtivuuskielto sen, että rajoitetaan ajallisesti kaikkiin asianomaisiin nähden mahdollisuuksia vedota tulkintaan, jonka unionin oikeus antaa käsiteltävässä asiassa ennakkoratkaisussaan perusoikeuskirjan 31 artiklasta ja tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 4.11.2003 annetun direktiivin 2003/88/EY 7 artiklan 1 kohdasta, kun kansallisessa ylimmän asteen oikeuskäytännössä on aiemmin katsottu, että kyseessä olevia lain säännöksiä ja työehtosopimusten määräyksiä ei voida tulkita unionin oikeuden mukaisesti? Jos unionin tuomioistuin vastaa tähän kieltävästi: Onko unionin oikeuden kanssa yhteensopivaa, että kansalliset tuomioistuimet takaavat kansallisen oikeuden perusteella työnantajille, jotka ovat luottaneet siihen, että kansallisen ylimmän oikeusasteen oikeuskäytäntö pysyy voimassa, luottamuksensuojan, vai onko luottamuksensuojan takaaminen unionin tuomioistuimen tehtävä?
 (1) Tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 4.11.2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/88/EY (EUVL L 299, s. 9)


text:
 15.12.2014
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 448/40
 Recours introduit le 10 septembre 2014 — ZZ/Parlement européen
 (Affaire F-92/14)
 (2014/C 448/50)
 Langue de procédure: l’allemand
 Parties
 Partie requérante: ZZ (représentant: Günther Maximini, avocat)
 Partie défenderesse: Parlement européen
 Objet et description du litige
 La requérante demande, premièrement, l’annulation de la décision de rejet du Parlement européen, par laquelle ce dernier a refusé de la prémunir du préjudice qu’elle a subi du fait de la violation de ses droits de la personnalité et des dispositions du règlement no 45/2001 dans le cadre du traitement de son recours précédent. Elle demande, deuxièmement, le paiement d’une réparation et d’intérêts de retard pour le préjudice moral qu’elle a prétendument subi.
 Conclusions de la partie requérante
 La partie requérante conclut à ce qu’il plaise au Tribunal:
 —
 annuler la décision de la défenderesse du 5 mars 2014 rejetant la demande de dommages-intérêts introduite par la requérante le 16 décembre 2013 et la décision implicite de rejet de sa réclamation introduite le 24 mars 2014 contre cette première décision, ainsi que, subsidiairement, la décision explicite de rejet adoptée a posteriori, le 29 juillet 2014, par un auteur non identifié;
 —
 condamner la défenderesse à verser à la requérante 30 000 EUR à titre de réparation de son préjudice moral ainsi que des intérêts de retard s’élevant à cinq points en sus du taux d’intérêt de base, sur la somme de 25 000 EUR à compter du 1er février 2014 et sur la somme de 5 000 EUR à compter du 1er mai 2014;
 —
 condamner la défenderesse aux dépens de la procédure, y compris la procédure précontentieuse et l’ensemble des débours et frais nécessaires supportés par la requérante.


type: legislation

text:
 25.2.2022
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 46/31
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2022/301
 z 24. februára 2022,
 ktorým sa rozširuje konečné vyrovnávacie clo uložené vykonávacím nariadením (EÚ) 2020/776 na dovoz určitých tkaných a/alebo stehovaných textílií zo sklenených vlákien (ďalej len „textílie zo sklenených vlákien“) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) na dovoz textílií zo sklenených vlákien odosielaných z Maroka bez ohľadu na to, či majú alebo nemajú deklarovaný pôvod v Maroku, a ktorým sa ukončuje prešetrovanie týkajúce sa možného obchádzania vyrovnávacích opatrení uložených vykonávacím nariadením (EÚ) 2020/776 na dovoz textílií zo sklenených vlákien s pôvodom v Egypte dovozom textílií zo sklenených vláken odosielaných z Maroka bez ohľadu na to, či majú alebo nemajú deklarovaný pôvod v Maroku
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 z 8. júna 2016 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 23,
 keďže:
 1. POSTUP
 1.1. Existujúce opatrenia
 (1)
 Komisia v júni 2020 vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/776 (2) uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých tkaných a/alebo stehovaných textílií zo sklenených vlákien (ďalej len „textílie zo sklenených vlákien“) s pôvodom v ČĽR a v Egypte (ďalej len „pôvodné antisubvenčné prešetrovanie“). Antisubvenčné opatrenia mali formu valorického cla pohybujúceho sa v rozmedzí od 17 % do 30,7 % na dovoz s pôvodom v ČĽR a valorického cla vo výške 10,9 % na dovoz s pôvodom v Egypte.
 1.2. Žiadosť
 (2)
 Komisii bola podľa článku 23 ods. 4 a článku 24 ods. 5 základného nariadenia doručená žiadosť o prešetrenie možného obchádzania vyrovnávacích opatrení uložených na dovoz textílií zo sklenených vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Egypte a o zavedenie registrácie takéhoto dovozu.
 (3)
 Žiadosť podalo 19. mája 2021 TECH-FAB Europe e.V, združenie výrobcov textílií zo sklenených vlákien z EÚ (ďalej len „žiadateľ“).
 (4)
 Žiadosť obsahovala dostatočné dôkazy o zmene v štruktúre obchodu zahŕňajúcej vývoz z Číny, Egypta a Maroka do Únie, ktorá nastala po uložení opatrení na textílie zo sklenených vlákien. Bolo zrejmé, že zmena v štruktúre obchodu vychádzala z praxe, postupu alebo činnosti, pre ktoré neexistuje iná dostatočne náležitá príčina alebo iné ekonomické opodstatnenie okrem uloženia cla.
 (5)
 Žiadosť ďalej obsahovala dostatočné dôkazy preukazujúce to, že daná prax, postup alebo činnosť narúšali nápravné účinky existujúcich vyrovnávacích opatrení z hľadiska množstva a cien. Na trh EÚ podľa všetkého vstúpili značné objemy dovozu prešetrovaného výrobku. Okrem toho existovali dostatočné dôkazy o tom, že textílie zo sklenených vlákien sa dovážali za ceny spôsobujúce ujmu.
 (6)
 Žiadosť napokon obsahovala dostatočné dôkazy o tom, že prešetrovaný výrobok a/alebo jeho diely sú stále zvýhodňované subvenciou. Prešetrovaný výrobok a jeho diely v skutočnosti vyrábali spoločnosti v Číne a Egypte a vyvážali ich do Maroka, pričom o týchto spoločnostiach sa zistilo, že dostávajú napadnuteľné subvencie na výrobu a predaj prešetrovaného výrobku, na ktorý sa vzťahujú existujúce opatrenia.
 1.3. Dotknutý výrobok a prešetrovaný výrobok
 (7)
 Dotknutým výrobkom sú textílie z tkaných a/alebo stehovaných prameňov a/alebo priadzí z nekonečného skleneného vlákna tiež s ďalšími prvkami, okrem výrobkov, ktoré sú impregnované alebo predimpregnované, a okrem riedkych sieťovín s veľkosťou ôk viac ako 1,8 mm po dĺžke aj šírke a s plošnou hmotnosťou viac ako 35 g/m2, zatriedené ku dňu nadobudnutia účinnosti vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2020/776 pod číselné znaky KN ex 7019 39 00, ex 7019 40 00, ex 7019 59 00 a ex 7019 90 00 (kódy TARIC 7019390080, 7019400080, 7019590080 a 7019900080) a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Egypte (ďalej len „dotknutý výrobok“). Na tento výrobok sa vzťahujú opatrenia, ktoré sú v súčasnosti platné.
 (8)
 Prešetrovaný výrobok je rovnaký ako výrobok vymedzený v predchádzajúcom odôvodnení, v súčasnosti patriaci pod číselné znaky KN ex 7019 61 00, ex 7019 62 00, ex 7019 63 00, ex 7019 64 00, ex 7019 65 00, ex 7019 66 00, ex 7019 69 10, ex 7019 69 90, ex 7019 72 00, ex 7019 73 00, ex 7019 80 10, ex 7019 80 90 a ex 7019 90 00, ale odosielaný z Maroka bez ohľadu na to, či má alebo nemá deklarovaný pôvod v Maroku (kódy TARIC 7019 61 00 81, 7019 62 00 81, 7019 63 00 81, 7019 64 00 81, 7019 65 00 81, 7019 66 00 81, 7019 69 10 81, 7019 69 90 81, 7019 72 00 81, 7019 73 00 81, 7019 80 10 81, 7019 80 90 81 a 7019900081) (ďalej len „prešetrovaný výrobok“). (3)
 (9)
 Prešetrovaním sa preukázalo, že textílie zo sklenených vlákien vyvážané z Číny a Egypta do Únie a textílie zo sklenených vlákien odosielané z Maroka bez ohľadu na to, či majú alebo nemajú pôvod v Maroku, majú rovnaké základné fyzické a chemické vlastnosti a z tohto dôvodu sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.
 1.4. Začatie
 (10)
 Keďže Komisia po informovaní členských štátov zistila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie prešetrovania podľa článku 23 základného nariadenia, vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/863 z 28. mája 2021 (4) (ďalej len „nariadenie o začatí prešetrovania“) začala prešetrovanie týkajúce sa možného obchádzania vyrovnávacích opatrení. Komisia podľa článku 23 ods. 4 a článku 24 ods. 5 základného nariadenia takisto nariadením o začatí prešetrovania nariadila colným orgánom, aby registrovali dovoz textílii zo sklenených vlákien odosielaných z Maroka bez ohľadu na to, či majú alebo nemajú deklarovaný pôvod v Maroku.
 1.5. Pripomienky k začatiu prešetrovania
 (11)
 Spoločnosť LM Wind Power, výrobca listov pre rotory turbín so sídlom v Únii, tvrdila, že začatie prešetrovania týkajúceho sa obchádzania vyrovnávacích opatrení nebolo opodstatnené z dôvodu neexistencie dostatočných dôkazov týkajúcich sa faktorov uvedených v článku 23 ods. 1, 2 a 3 základného nariadenia.
 (12)
 Tvrdila, že v súlade s článkom 23 ods. 3 druhým pododsekom musia existovať dostatočné dôkazy o praxi, postupe alebo činnosti, ktoré sú vymedzené ako:
 —
 mierne upravenie dotknutého výrobku, aby tak spadal pod colné kódy, ktoré bežne nepodliehajú opatreniam, pokiaľ modifikácia nemení jeho podstatnú charakteristiku,
 —
 zasielanie výrobku podliehajúceho opatreniam cez tretie krajiny,
 —
 reorganizácia svojich predajných štruktúr alebo kanálov vývozcami alebo výrobcami v krajine, ktorá podlieha opatreniam, aby napokon mali svoje výrobky vyvezené do Únie prostredníctvom výrobcov, ktorí čerpajú výhody z individuálnych colných sadzieb, ktoré sú nižšie ako sadzby uplatňované na výrobky výrobcov.
 (13)
 Spoločnosť LM Wind Power poukázala predovšetkým na to, že žiadosť uvedená v odôvodnení 2 obsahovala najmä tvrdenia týkajúce sa montážnych činností a prekládok, na základe čoho Komisia začala prešetrovanie. Jej hlavným argumentom bolo, že tvrdenia o montážnych činnostiach, ktoré sa uskutočňujú v Maroku, boli nepodstatné na začatie antisubvenčného prešetrovania obchádzania. Podľa tohto používateľa sa v článku 23 ods. 3 druhom pododseku základného nariadenia, na rozdiel od článku 13 ods. 1 štvrtého pododseku základného antidumpingového nariadenia (5), neuvádzajú montážne činnosti ako prax, postup alebo činnosť, ktorá predstavuje obchádzanie. Spoločnosť LM Wind Power preto požiadala Komisiu, aby toto prešetrovanie ihneď ukončila.
 (14)
 Egyptské orgány tvrdili, že sa do tohto prešetrovania dostali nespravodlivo, pretože nedošlo k žiadnym praktikám obchádzania, ktoré by sa týkali Egypta. V tejto súvislosti egyptské orgány tvrdili, že v Egypte sa od pôvodného antidumpingového prešetrovania prijali všetky potrebné postupy na to, aby sa predišlo obchádzaniu. Takisto argumentovali, a to podobne ako spoločnosť LM Wind Power, že neexistujú dôkazy na preukázanie obchádzania vo forme:
 —
 montážnych činností v Maroku zahŕňajúcich vývoz prameňov zo sklenených vlákien z Egypta alebo
 —
 prekládky medzi Marokom a EÚ zahŕňajúcej textílie zo sklenených vlákien z Egypta.
 (15)
 Marocké orgány požiadali Komisiu, aby konštatovala, že spoločnosť PGTEX Morocco SARL neobchádzala opatrenia uložené Úniou, a aby ukončila prebiehajúce prešetrovanie. Uviedli, že založenie spoločnosti PGTEX Morocco SARL v Maroku bolo výsledkom autentického a dlhodobého partnerstva, na ktorom sa podieľali skupina PGTEX (6) a Maroko. Takisto sa vyjadrili, že výrobný proces spoločnosti PGTEX Morocco SARL zahŕňal značné investície a rozsiahle činnosti a prispieval k marockému hospodárstvu. V dôsledku toho, aj keby sa mohla preukázať zmena v štruktúre obchodu, nie je zrejmé, že by bola spôsobená praktikami obchádzania. Marocké orgány napokon vyhlásili, že ich oficiálna štatistika vyvrátila tvrdenie žiadateľa, že spoločnosť PGTEX Morocco SARL obchádzala platné opatrenia prostredníctvom prekládky.
 (16)
 Pokiaľ ide o tvrdenia týkajúce sa začatia prešetrovania uvedené v predchádzajúcom texte, Komisia pripomenula, že prešetrovanie sa začalo na základe dôkazov poskytnutých v žiadosti. Hoci prešetrovanie nedokázalo potvrdiť existenciu prekládky bez montážnych činností, našli sa dôkazy o montážnych alebo kompletizačných činnostiach. V tejto súvislosti Komisia pripomenula, že v článku 23 ods. 3 druhom pododseku základného nariadenia sa výslovne používa formulácia „okrem iného“, a teda zahŕňa praktiky obchádzania, ako sú montážne činnosti, ktoré nie sú výslovne uvedené v danom článku. V žiadosti sa poskytli dostatočné dôkazy (7) o existencii montážnych činností a o tom, že tieto montážne činnosti sa vykonávali s použitím prameňov zo sklenených vlákien z ČĽR a Egypta (8).
 (17)
 V žiadosti sa poskytli aj dostatočné dôkazy o neexistencii iného ekonomického opodstatnenia, ako sú clá, napr. výročná správa spoločnosti PGTEX China za rok 2019. Podľa uvedenej správy bolo hlavným účelom založenia spoločnosti PGTEX Morocco SARL „aktívne reagovať na antidumpingové prešetrovanie EÚ proti Číne, ďalej optimalizovať a upraviť jej stratégiu internacionalizácie, konsolidovať a zvýšiť trhový podiel výrobkov v Európe a Spojených štátoch amerických, uspokojiť dopyt zákazníkov a chrániť dodávky zákazníkom“, a najmä to, že spoločnosť PGTEX „sa rozhodla vybudovať stopercentnú dcérsku spoločnosť v Maroku na odpútanie sa od antidumpingových prešetrovaní v EÚ, priblíženie sa k zákazníkom, uspokojenie dopytu na trhu a prispôsobenie sa udržateľnému rozvoju“ (9). Samostatné antidumpingové prešetrovanie, na ktoré sa výslovne odkazuje, prebiehalo súbežne s antisubvenčným prešetrovaním, ktoré viedlo k uloženiu vyrovnávacích ciel. Toto vyhlásenie teda preukazuje úmysel obchádzať clá vyplývajúce z prešetrovania Komisie.
 (18)
 Komisia preto zamietla tvrdenia predložené spoločnosťou LM Wind Power a marockými a egyptskými orgánmi, že žiadosť neobsahovala dostatočné dôkazy, ktoré by oprávňovali začatie prešetrovania.
 1.6. Obdobie prešetrovania a vykazované obdobie
 (19)
 Obdobie prešetrovania sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2019 do 31. decembra 2020 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Pred rokom 2019 neexistovali žiadne významné objemy vývozu textílií zo sklenených vlákien z Maroka do Únie. Údaje sa zhromažďovali za OP, aby sa okrem iného prešetrila údajná zmena v štruktúre obchodu po uložení opatrení na dotknutý výrobok a existencia praxe, postupu alebo činnosti, pre ktoré neexistovala iná dostatočne náležitá príčina alebo iné ekonomické opodstatnenie okrem uloženia cla. Za obdobie od 1. januára 2020 do 31. decembra 2020 (ďalej len „vykazované obdobie“) sa zhromaždili podrobnejšie údaje s cieľom preskúmať, či dovoz narúšal nápravné účinky platných opatrení z hľadiska cien a/alebo množstiev a či dochádzalo k subvencovaniu.
 1.7. Prešetrovanie
 (20)
 Komisia oficiálne oznámila začatie prešetrovania orgánom Číny, Egypta a Maroka, vyvážajúcim výrobcom v týchto krajinách, výrobnému odvetviu Únie a predsedovi Asociačnej rady EÚ – Maroko.
 (21)
 Komisia okrem toho požiadala zastúpenie Maroka pri Európskej únii, aby jej poskytlo názvy a adresy vyvážajúcich výrobcov a/alebo zastupujúcich združení iných ako spoločnosť PGTEX Morocco SARL – podľa žiadosti jediného výrobcu prešetrovaného výrobku –, ktoré by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní. Marocké orgány predložili odpoveď, v ktorej uviedli tri ďalšie spoločnosti. Dve z týchto spoločností sa neprihlásili, tretia áno, ale vyhlásila, že nevyvážala textílie zo sklenených vlákien do Únie.
 (22)
 Na webovom sídle GR pre obchod sa sprístupnili formuláre žiadostí o oslobodenie pre výrobcov/vývozcov v Maroku, dotazníky pre výrobcov/vývozcov v Číne a Egypte a pre dovozcov v Únii.
 (23)
 Iba spoločnosť PGTEX Morocco SARL predložila formulár žiadosti o oslobodenie a požiadala aj o vypočutie, ktoré sa uskutočnilo 21. júna 2021. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 45, skupina PGTEX požiadala o vypočutie a bola 10. januára 2022 pozvaná na vypočutie pred Komisiou a 12. januára 2022 na vypočutie úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.
 (24)
 Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v nariadení o začatí prešetrovania. Všetky strany boli informované, že nepredloženie všetkých relevantných informácií alebo predloženie neúplných, nepravdivých alebo zavádzajúcich informácií by mohlo viesť k uplatneniu článku 28 základného nariadenia a založeniu zistení na dostupných skutočnostiach.
 (25)
 Komisia 20. decembra 2021 (deň poskytnutia informácií) dostala od marockých orgánov podanie (zo 16. decembra 2021), čo bolo príliš neskoro na to, aby sa mohlo zohľadniť vo fáze poskytnutia informácií. Po poskytnutí informácií poslali marocké orgány druhé podanie, v ktorom zhrnuli svoje podanie z 16. decembra 2021. Marocké orgány v podstate zopakovali svoju žiadosť o ukončenie prešetrovania a predložili nasledujúce argumenty.
 (26)
 Po prvé marocké orgány tvrdili, že spoločnosť PGTEX Morocco SARL vyrába textílie zo sklenených vlákien prostredníctvom činností, ktoré nemožno považovať za kompletizačnú ani montážnu činnosť. Po druhé tvrdili, že tieto výrobky sú „pôvodom“ z Maroka v zmysle článku 29 (10) dohody o pridružení medzi EÚ a Marokom (11) a že sú ďalej podrobne opísané v zozname pravidiel uvedenom v prílohe II k protokolu 4 k dohode o pridružení medzi EÚ a Marokom. Okrem toho podľa článku 9 dohody o pridružení medzi EÚ a Marokom „výrobky s pôvodom v Maroku sa dovážajú do Spoločenstva bez ciel a poplatkov s rovnakým účinkom“ a že v dohode o pridružení medzi EÚ a Marokom sa stanovujú len niektoré výnimky. Tento preferenčný pôvod potvrdila aj marocká colnáspráva, ktorá vydala spoločnosti PGTEX osvedčenia o preferenčnom pôvode (EUR.1) na vývoz textílií zo sklenených vlákien do EÚ, a to podľa článku 17 protokolu 4 k dohode o pridružení medzi EÚ a Marokom.
 (27)
 Komisia zamietla tvrdenie, že spracovávanie dovezených prameňov zo sklenených vlákien na textílie zo sklenených vlákien v Maroku nemožno považovať za montážnu alebo kompletizačnú činnosť. Ako sa uvádza v odôvodnení 16, právne normy uvedené v článku 13 ods. 2 základného antidumpingového nariadenia možno analogicky použiť pri posudzovaní antisubvenčného prípadu v kontexte článku 23 ods. 3 základného nariadenia. V tejto súvislosti sa článok 13 ods. 2 základného antidumpingového nariadenia nevzťahuje len na činnosti montáže (niekoľkých) dielov do konečného výrobku, ale aj na činnosti kompletizácie/premeny medziproduktov na dotknutý výrobok. Vyplýva to najmä z článku 13 ods. 2 písm. b) základného antidumpingového nariadenia, v ktorom sa stanovuje, že “...hodnota, ktorá je pridaná privezeným dielom počas montážnej alebo kompletizačnej činnosti, je vyššia než...“. Okrem toho skutočnosť, že marocké colné orgány vydali spoločnosti PGTEX Morocco SARL osvedčenia EUR.1, ktorými sa potvrdzuje ich preferenčný pôvod podľa dohody o pridružení, je irelevantná, keďže uplatniteľným právnym základom tohto prešetrovania obchádzania je základné nariadenie, najmä jeho článok 23 (12)
 (28)
 Okrem toho po poskytnutí informácií marocké orgány podporované spoločnosťou PGTEX Morocco SARL tvrdili, že prešetrovanie obchádzania nebolo povolené podľa článku 24 dohody o pridružení medzi EÚ a Marokom, keďže uvedený článok umožňuje uloženie antidumpingových opatrení na marocké výrobky len vtedy, ak sú splnené podmienky článku VI Všeobecnej dohody o clách a obchode.
 (29)
 Komisia toto tvrdenie zamietla, keďže v článku 24 dohody o pridružení medzi EÚ a Marokom sa nevylučuje žiadne prešetrovanie obchádzania, a to aj vzhľadom na skutočnosť, že uvedený článok odkazuje aj na súvisiace vnútorné právne predpisy. Keď Maroko a EÚ v roku 2000 ratifikovali dohodu o pridružení, uplatniteľné základné nariadenie už obsahovalo ustanovenia proti obchádzaniu.
 (30)
 Napokon marocké orgány, ako aj spoločnosť PGTEX Morocco SARL tvrdili, že prešetrovanie Komisie týkajúce sa obchádzania nebolo povolené v rámci pravidiel WTO, a to konkrétne podľa článku VI dohody GATT a dohody o uplatňovaní článku VI.
 (31)
 Komisia zamietla tvrdenie a odvolala sa na odôvodnenie 18 preambuly základného nariadenia (13), v ktorom sa uvádza prístup Komisie v tejto súvislosti. Na tomto základe, podobne ako v prípade mnohých iných členov WTO, právne predpisy Únie obsahujú ustanovenia týkajúce sa boja proti praktikám obchádzania.
 2. VÝSLEDKY PREŠETROVANIA
 2.1. Všeobecné úvahy
 (32)
 V súlade s článkom 23 ods. 3 základného nariadenia sa na účely posúdenia existencie obchádzania postupne analyzovali tieto aspekty:
 —
 či došlo k zmene v štruktúre obchodu medzi tretími krajinami (Čína, Egypt a Maroko) a Úniou,
 —
 či táto zmena vychádzala z praxe, postupu alebo činnosti, pre ktoré neexistovala iná dostatočne náležitá príčina alebo iné ekonomické opodstatnenie okrem uloženia cla,
 —
 či existovali dôkazy o ujme alebo o narúšaní nápravných účinkov cla z hľadiska cien a/alebo množstiev podobného výrobku a
 —
 či dovážaný podobný výrobok a/alebo jeho diely boli stále zvýhodňované subvenciou.
 (33)
 V článku 23 ods. 3 druhom pododseku základného nariadenia sa montážne činnosti neuvádzajú konkrétne ako prax, postup alebo činnosť, ktoré predstavujú obchádzanie. Napriek tomu sa v článku 23 ods. 3 druhom pododseku základného nariadenia výslovne používa formulácia „okrem iného“, čo znamená, že sa ním poskytuje neúplný zoznam možných praktík obchádzania. V dôsledku toho sa vzťahuje aj na iné praktiky obchádzania, ktoré nie sú výslovne uvedené v dotknutom článku, ako sú napríklad montážne činnosti. Keďže dôkazy poskytnuté žiadateľom v žiadosti poukazovali na montážne činnosti v Maroku, Komisia preto takisto analyzovala, či sa analogicky splnili kritériá stanovené v článku 13 ods. 2 základného antidumpingového nariadenia, a to najmä:
 —
 či sa montážna činnosť začala alebo podstatne vzrástla od začatia antisubvenčného prešetrovania alebo tesne pred jeho začatím a či dotknuté diely pochádzajú z krajiny, na ktorú sa vzťahujú opatrenia, a
 —
 či tieto diely tvoria 60 % alebo viac z celkovej hodnoty zmontovaného výrobku a či hodnota privezených dielov pridaná počas montážnej alebo kompletizačnej činnosti bola vyššia než 25 % výrobných nákladov.
 (34)
 Po poskytnutí informácií skupina PGTEX tvrdila, že neexistuje žiadny základ na to, aby sa norma v článku 13 ods. 2 základného antidumpingového nariadenia uplatnila „analogicky“ na posúdenie toho, či došlo k obchádzaniu v zmysle článku 23 ods. 3 základného nariadenia. Argumentovala najmä tým, že ak by zákonodarca zamýšľal, aby prax, postup alebo činnosť uvedené v článku 23 ods. 3 prvom pododseku základného nariadenia zahŕňali montážne činnosti, výslovne by to uviedol, ako to urobil v článku 13 ods. 1 základného antidumpingového nariadenia. Okrem toho, pokiaľ ide o účel pravidiel, ktorých súčasťou je článok 23 ods. 3 základného nariadenia, cieľom je “...kompenzovať subvencie poskytnuté priamo alebo nepriamo pre výrobu, vývoz alebo prepravu výrobku, ktorého prepustenie do režimu voľný obeh v Únii spôsobuje ujmu (14)
 “. Článok 2 časť A základného nariadenia je jasný v tom, že výrobok sa má považovať za subvencovaný iba vtedy, ak subvenciu poskytla „vláda krajiny, z ktorej pochádza dovážaný výrobok, alebo vláda tretej krajiny, z ktorej je výrobok vyvážaný do Únie“. V tejto súvislosti sa skupina PGTEX domnievala, že Maroko je krajinou pôvodu i vývozu.
 (35)
 Komisia toto tvrdenie zamietla. Ako sa už uvádza v odôvodnení 16, Komisia uznáva, že v článku 23 ods. 3 druhom pododseku základného nariadenia sa montážne činnosti neuvádzajú konkrétne ako prax, postup alebo činnosť, ktoré predstavujú obchádzanie, ale výslovne sa v ňom používa formulácia „okrem iného“. Bez akéhokoľvek výslovného obmedzenia by sa článok 23 ods. 3 základného nariadenia mal vzťahovať aj na iné praktiky obchádzania, ktoré nie sú výslovne uvedené v dotknutom článku, ako sú napríklad montážne činnosti. V opačnom prípade by sa vyrovnávacie clá mohli totiž ľahko obchádzať.
 2.2. Úroveň spolupráce
 (36)
 Žiadosť o oslobodenie v súlade s článkom 23 ods. 6 základného nariadenia predložila iba spoločnosť PGTEX Morocco SARL. Táto spoločnosť patrí do čínskej skupiny PGTEX a nachádza sa v zóne voľného obchodu v marockom meste Tanger.
 (37)
 Okrem toho jej dve prepojené čínske spoločnosti Chongqing Polycomp International Corporation (ďalej len „spoločnosť CPIC“) a PGTEX China Co., Ltd (ďalej len „spoločnosť PGTEX China“) takisto predložili vyplnené dotazníky. Spoločnosť PGTEX Morocco SARL je dcérska spoločnosť v úplnom vlastníctve spoločnosti PGTEX China, na ktorú sa vzťahuje vyrovnávacie clo vo výške 17 % uložené nariadením (EÚ) 2020/776.
 —
 Spoločnosť CPIC je výrobca prameňov zo sklenených vlákien, ktoré sú hlavnými vstupnými materiálmi na výrobu prešetrovaného výrobku. Počas vykazovaného obdobia predávala tieto vstupné materiály svojej prepojenej spoločnosti PGTEX China, v ktorej vlastnila 60 % jej akcií.
 —
 Počas vykazovaného obdobia spoločnosť PGTEX China nakupovala pramene zo sklenených vlákien od spoločnosti CPIC. Potom ich buď používala na vlastnú výrobu textílií zo sklenených vlákien, alebo ich ďalej predávala, a to aj spoločnosti PGTEX Morocco SARL. Spoločnosť PGTEX China počas vykazovaného obdobia nevyrábala hlavný vstupný materiál (pramene zo sklenených vlákien).
 (38)
 Zistilo sa, že vyplnené dotazníky spoločnosti PGTEX Morocco SARL a jej dvoch čínskych prepojených spoločností (ďalej len „skupina PGTEX“) vrátane odpovede na písomné upozornenie na nedostatky boli nedostatočné z týchto dôvodov:
 —
 Spoločnosť PGTEX Morocco SARL neposkytla potrebné informácie požadované vo formulári žiadosti o oslobodenie. Konkrétne neposkytla potrebné podkladové dokumenty v prípade dvoch predajných transakcií. V dôsledku toho Komisia nemohla overiť tvrdenie, že spoločnosť PGTEX Morocco SARL začala výrobu až v apríli 2020. Okrem toho, a to napriek skutočnosti, že Komisia požadovala podrobné vysvetlenie chýbajúcich čísel faktúr predaja, bolo doručené len všeobecné vysvetlenie týchto chýbajúcich čísel faktúr predaja. Komisia poukázala aj na rozdiel v celkovom obrate za vykazované obdobie uvedenom v prehľade predaja v porovnaní s obratom uvedeným v jej riadnej účtovnej závierke za rok 2020. Komisia preto nemohla potvrdiť vykazované objemy predaja na vývoz do Únie. V tejto súvislosti Komisia upozornila aj na to, že vykazovaný predaj na vývoz bol podľa dovozných štatistík Eurostatu vyšší ako celkový dovoz do Únie z Maroka a že spoločnosť PGTEX Morocco SARL bola jediným známym výrobcom v Maroku, ktorý vyvážal prešetrovaný výrobok do Únie. Boli poskytnuté aj vzájomne si odporujúce informácie týkajúce sa skutočného začiatku výroby v spoločnosti PGTEX Morocco SARL. Informácie o skutočnom začatí výroby v roku 2020 boli potrebné na určenie podielu vynaložených veľkých nákladov (ako sú odpisové náklady a náklady na prenájom), ktoré by sa mohli pripísať výrobe dotknutého výrobku. V odpovedi na písomné upozornenie na nedostatky sa okrem toho neposkytlo žiadne uspokojivé vysvetlenie dôvodov výrazného zvýšenia objemu výroby v júli 2020, ktorý bol približne trikrát väčší ako objem výroby v predchádzajúcom mesiaci – júni 2020, a to napriek viac-menej rovnakej úrovni spotreby elektriny v oboch mesiacoch.
 —
 Spoločnosť PGTEX China neposkytla požadované informácie zo systému Golden Tax System týkajúce sa jej nákupov od spoločnosti CPIC a jej predajov spoločnosti PGTEX Morocco SARL.
 (39)
 Komisia preto v súlade s článkom 28 ods. 4 základného nariadenia informovala 5. októbra 2021 skupinu PGTEX o skutočnosti, že neúplný zoznam prvkov opísaných v predchádzajúcom odôvodnení by mohol viesť k uplatneniu článku 28 základného nariadenia a k použitiu dostupných skutočností. Takisto vyzvala skupinu PGTEX, aby sa vyjadrila k možnému uplatneniu článku 28 základného nariadenia.
 (40)
 Dňa 12. októbra 2021 skupina PGTEX vyhlásila, že použitie dostupných skutočností nebolo v tomto prípade právne opodstatnené z týchto dôvodov:
 —
 skupina poskytla „potrebné“ informácie, ako sa uvádza v článku 28 základného nariadenia,
 —
 informácie, ktoré predložila skupina PGTEX, nemožno ignorovať,
 —
 v každom prípade musí byť akékoľvek použitie „dostupných skutočností“ obmedzené.
 (41)
 Komisia analyzovala informácie a dokumenty, ktoré skupina PGTEX predložila so svojím listom z 12. októbra 2021. Dospela k záveru, že k väčšine prvkov, na ktoré upozornila vo svojom liste z 5. októbra 2021, neboli poskytnuté uspokojivé odpovede ani presvedčivá podporná dokumentácia.
 (42)
 Komisia teda usúdila, že informácie, ktoré poskytla skupina PGTEX, sú čiastočne neúplné a vzájomne si odporujúce, a preto sa na ne nemohla v plnej miere spoľahnúť. Údaje, ktoré predložila skupina PGTEX, však neboli úplne ignorované a Komisia použila ako východiskový bod svojej analýzy tak údaje o predaji, ako aj údaje o nákladoch, ktoré predložila skupina PGTEX.
 (43)
 V súlade s článkom 28 ods. 1 prvou vetou a článkom 28 ods. 5 základného nariadenia boli informácie, ktoré poskytla skupina PGTEX, doplnené údajmi získanými z databáz ako Global Trade Atlas (ďalej len „GTA“) (15) a od Eurostatu, ako sa podrobne opisuje ďalej v oddiele 2.3. Údaje o dovoze sa získali od Eurostatu a na určenie objemov vývozu prameňov zo sklenených vlákien z ČĽR a Egypta do Maroka sa použila databáza GTA.
 (44)
 Napokon vzhľadom na vypuknutie ochorenia COVID-19 a opatrenia na obmedzenie pohybu, ktoré zaviedli rôzne členské štáty, ako aj rôzne tretie krajiny, Komisia nemohla vykonať overovania na mieste podľa článku 26 základného nariadenia v priestoroch spolupracujúcich právnických subjektov. Komisia posúdila informácie, ktoré predložila skupina PGTEX, ako sú vyplnené dotazníky a odpovede na písomné upozornenia na nedostatky, a to v súlade s oznámením zo 16. marca 2020 o dôsledkoch vypuknutia ochorenia COVID-19 na antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania. (16) Vzhľadom na problémy vysvetlené v predchádzajúcich odôvodneniach sa krížová kontrola informácií na diaľku nepovažovala za potrebnú.
 (45)
 Po poskytnutí informácií skupina PGTEX zopakovala svoje tvrdenie, že použitie dostupných skutočností bolo zjavne založené na chybných predpokladoch a nebolo opodstatnené so zreteľom na informácie, ktoré poskytla skupina PGTEX. Okrem toho skupina PGTEX požiadala o vypočutie pred Komisiou, ktoré sa uskutočnilo 10. januára 2022, pričom 12. januára 2022 sa konalo ďalšie vypočutie úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach, ktoré sa týkalo použitia dostupných skutočností podľa článku 28 základného nariadenia.
 (46)
 Počas vypočutia 12. januára 2022 Komisia poskytla ďalšie vysvetlenia týkajúce sa jej zistenia, že odpoveď na list v súvislosti s článkom 28 nerozptýlila jej obavy. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 42, Komisia trvala na svojom stanovisku, že na informácie, ktoré poskytla skupina PGTEX, sa nemohla v plnej miere spoľahnúť. Úradník pre vypočutie v obchodných konaniach okrem toho na vypočutí 12. januára 2022 uviedol, že Komisia rešpektovala práva skupiny PGTEX na obhajobu.
 2.3. Zmena v štruktúre obchodu
 2.3.1. Dovoz textílií zo sklenených vlákien
 (47)
 V tabuľke 1 je znázornený vývoj dovozu textílií zo sklenených vlákien z Číny, Egypta a Maroka v rokoch 2019 a 2020. Keďže kódy TARIC boli vytvorené až 21. februára 2019, Komisia extrapolovala údaje za obdobie od 1. januára 2019 do 20. februára 2019, aby použila presne rovnaké obdobie (12 mesiacov) pre oba roky 2019 a 2020.
 Tabuľka 1
 Dovoz textílií zo sklenených vlákien za roky 2019 a 2020 (v tonách)
 2019
 Vykazované obdobie
 ČĽR
 13 720
 19 315
 Index (základ = 2019)
 100
 141
 Egypt
 146
 4 302
 Index (základ = 2019)
 100
 2 946
 Maroko
 277
 2 809
 Index (základ = 2019)
 100
 1 014
 Zdroj: Eurostat, kódy TARIC 7019 39 00 80, 7019 40 00 80, 7019 59 00 80 a 7019 90 00 80.
 (48)
 Z tabuľky 1 vyplýva, že dovoz textílií zo sklenených vlákien z Maroka vzrástol z 277 ton v roku 2019 na 2 809 ton v roku 2020. Výrazný nárast v roku 2020 v porovnaní s rokom 2019 sa časovo zhodoval so začiatkom výroby v spoločnosti PGTEX Morocco SARL. Hoci bola spoločnosť oficiálne založená 2. októbra 2019, vo svojom formulári žiadosti o oslobodenie uviedla, že s výrobou a predajom na vývoz začala až od apríla 2020. V tejto súvislosti údaje o dovoze ukázali, že priemerný mesačný dovoz za obdobie apríl – december 2020 bol približne pätnásťkrát vyšší ako priemerný mesačný dovoz od januára 2019 do marca 2020.
 (49)
 Komisia upozornila aj na to, že vykazovaný predaj na vývoz realizovaný spoločnosťou PGTEX Morocco SARL bol vyšší ako celkový dovoz do Únie z Maroka. Vzhľadom na to, že spoločnosť PGTEX Morocco SARL bola jedinou marockou spoločnosťou, ktorá spolupracovala s Komisiou pri tomto prešetrovaní, a vzhľadom na zanedbateľné objemy vývozu textílií zo sklenených vlákien z Maroka do Únie pred jej založením Komisia považovala za primerané konštatovať, že spoločnosť PGTEX Morocco SARL bola jediným výrobcom v Maroku, ktorý počas vykazovaného obdobia vyvážal textílie zo sklenených vlákien do Únie.
 (50)
 Ako vyplýva z tabuľky 1, dovoz textílií zo sklenených vlákien z Číny sa zvýšil z 13 720 ton v roku 2019 na 19 315 ton v roku 2020, zatiaľ čo dovoz textílií zo sklenených vlákien z Egypta sa zvýšil zo 146 ton v roku 2019 na 4 302 ton v roku 2020. Ako sa uvádza v odôvodnení 48, priemerné mesačné objemy dovozu spoločnosti PGTEX Morocco SARL sa od apríla 2020 v porovnaní s predchádzajúcimi obdobiami výrazne zvýšili.
 2.3.2. Objemy vývozu prameňov zo sklenených vlákien z Číny a Egypta do Maroka
 (51)
 V tabuľke 2 je znázornený vývoj dovozu prameňov zo sklenených vlákien z Číny a Egypta do Maroka podľa štatistiky o marockom dovoze z databázy GTA medzi rokmi 2019 a 2020.
 Tabuľka 2
 Dovoz prameňov zo sklenených vlákien z Egypta a Číny do Maroka za roky 2019 a 2020 (v tonách)
 2019
 Vykazované obdobie
 ČĽR
 7019 12 Pramene zo sklenených vlákien
 2 378
 7 839
 Egypt
 7019 12 Pramene zo sklenených vlákien
 1 118
 3 120
 Zdroj: Databáza GTA.
 (52)
 Hlavným vstupným materiálom na výrobu textílií zo sklenených vlákien sú pramene zo sklenených vlákien. Tento vstupný materiál sa potom ešte ďalej spracováva na výrobu textílií zo sklenených vlákien. Dôkazy, ktoré má Komisia k dispozícii, preukázali, že textílie zo sklenených vlákien vyvážané do Únie z Maroka sa vyrábali najmä z prameňov zo sklenených vlákien.
 (53)
 Z tabuľky 2 vyplýva, že dovoz prameňov zo sklenených vlákien z Číny do Maroka podstatne vzrástol z 2 378 ton v roku 2019 na 7 839 ton v roku 2020. Dovoz prameňov zo sklenených vlákien z Egypta do Maroka takisto vzrástol z 1 297 ton v roku 2019 na 3 687 ton v roku 2020. Dovoz z Číny i Egypta predstavuje približne 90 % celkového marockého dovozu prameňov zo sklenených vlákien za oba roky 2019 a 2020.
 (54)
 Spoločnosť PGTEX Morocco SARL tvrdila, že pramene zo sklenených vlákien, ktoré používala na výrobu textílií zo sklenených vlákien, sa všetky nakupovali z Číny (žiadne z Egypta), najmä od jej materskej spoločnosti PGTEX China. Takisto tvrdila, že tieto pramene dovážala pod kódom HS 7019 12. Dovoz pod týmto kódom ukázal najpodstatnejší nárast dovozu z Číny do Maroka.
 (55)
 Podstatný nárast objemov dovozu prameňov zo sklenených vlákien z Číny, ako aj z Egypta do Maroka naznačoval rastúci dopyt po takýchto vstupných materiáloch v Maroku, čo by sa dalo aspoň čiastočne vysvetliť zvýšením výroby textílií zo sklenených vlákien v Maroku a ich vývozu z Maroka počas vykazovaného obdobia. Potvrdili to aj informácie, ktoré poskytla spoločnosť PGTEX Morocco SARL.
 (56)
 Vzhľadom na to, že spoločnosť PGTEX Morocco SARL, zrejme jediný vývozca textílií zo sklenených vlákien do Únie (pozri odôvodnenie 49), nakupovala všetky svoje pramene zo sklenených vlákien z Číny, Komisia nenašla žiadne dôkazy o tom, že pramene zo sklenených vlákien z Egypta používali na vývoz do Únie buď spoločnosť PGTEX Morocco SARL, alebo ktorýkoľvek iný výrobca textílií zo sklenených vlákien v Maroku. V tejto súvislosti sa dovoz prameňov zo sklenených vlákien z Číny začal zvyšovať od posledného štvrťroka 2019, čo bol štvrťrok, v ktorom bola založená spoločnosť PGTEX Morocco SARL. Priemerné mesačné objemy dovozu prameňov zo sklenených vlákien z Číny počas posledného štvrťroka 2019 boli oveľa vyššie ako priemerné mesačné objemy dovozu počas predchádzajúcich období. Priemerné mesačné objemy dovozu prameňov zo sklenených vlákien boli okrem toho počas roka 2020 (rok, v ktorom spoločnosť PGTEX Morocco SARL začala výrobu) takisto oveľa vyššie ako priemerné mesačné objemy dovozu v poslednom štvrťroku 2019. Napriek zvýšeniu dovozu prameňov zo sklenených vlákien z Egypta do Maroka počas roka 2020 nenašla Komisia žiadne dôkazy o tom, že by sa tento dovoz používal na ďalšie spracovanie v Maroku na textílie zo sklenených vlákien, ktoré sa potom mali vyvážať do Únie. Dôkazy, ktoré má Komisia k dispozícii, tak nepodporili tvrdenie, že zmena v štruktúre obchodu s Egyptom vychádzala z praxe, ktorej účelom bolo vyhnúť sa antidumpingovým opatreniam na textílie zo sklenených vlákien z Egypta.
 (57)
 Po poskytnutí informácií skupina PGTEX, ako aj spoločnosť LM Wind Power tvrdili, že nedošlo k žiadnej zmene v štruktúre obchodu. Skupina PGTEX argumentovala, že dovoz textílií zo sklenených vlákien z Maroka nevznikol na úkor dovozu textílií zo sklenených vlákien z Číny. Naopak, nárast dovozu textílií zo sklenených vlákien z Maroka nebol taký podstatný ako súbežný nárast dovozu textílií zo sklenených vlákien z Číny.
 (58)
 Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 47 – 56, Komisia zaznamenala v roku 2020 v porovnaní s rokom 2019 zvýšenie vývozu textílií zo sklenených vlákien z Maroka do Únie, ako aj výrazný nárast dovozu prameňov zo sklenených vlákien z Číny do Maroka. To samo osebe predstavuje zmenu v štruktúre obchodu.
 (59)
 Okrem toho, hoci sa celkový vývoz textílií zo sklenených vlákien z Číny do Únie skutočne zvýšil, prehľadové tabuľky, ktoré poskytla spoločnosť PGTEX China v rámci tohto prešetrovania obchádzania, ukázali, že objemy vývozu spoločnosti PGTEX China – materského podniku spoločnosti PGTEX Morocco SARL a jej výhradného dodávateľa prameňov zo sklenených vlákien – do Únie boli vyše 2-krát nižšie v roku 2020 v porovnaní s rokom 2018 a dokonca vyše 3-krát nižšie v roku 2020 ako v roku 2019.
 (60)
 Komisia preto mohla potvrdiť zmenu v štruktúre obchodu a zamietnuť tvrdenia.
 2.3.3. Záver o zmene v štruktúre obchodu
 (61)
 Nárast vývozu textílií zo sklenených vlákien z Maroka do Únie predstavuje zmenu v štruktúre obchodu medzi Marokom a Úniou v zmysle článku 23 ods. 3 základného nariadenia, a to spolu s podstatným nárastom čínskeho vývozu prameňov zo sklenených vlákien do Maroka v roku 2020 v porovnaní s rokom 2019, ako sa uvádza v tabuľke 2. Na druhej strane sa nenašli žiadne dôkazy o údajnom obchádzaní vyrovnávacích opatrení na textílie zo sklenených vlákien, ktoré by sa týkali Egypta.
 2.4. Charakter praktík obchádzania, pre ktoré neexistovala iná dostatočne náležitá príčina alebo iné ekonomické opodstatnenie okrem uloženia vyrovnávacieho cla
 (62)
 V článku 23 ods. 3 základného nariadenia sa požaduje, aby zmena v štruktúre obchodu vychádzala z praxe, postupu alebo činnosti, pre ktoré neexistuje iná dostatočne náležitá príčina alebo iné ekonomické opodstatnenie okrem uloženia cla.
 (63)
 Komisia pripomenula, že prax, postup alebo činnosť zahŕňajú zasielanie výrobku podliehajúceho existujúcim opatreniam cez tretie krajiny a montáž dielov/kompletizačné činnosti v tretej krajine, ako je vysvetlené v odôvodnení 16.
 (64)
 Podľa podania marockých orgánov, ktoré sa uvádza v odôvodnení 15, prvý kontakt so skupinou PGTEX na účely založenia závodu v Maroku sa uskutočnil 20. marca 2019, jeden mesiac po začatí pôvodného antidumpingového prešetrovania (17) a dva mesiace pred začatím pôvodného antisubvenčného prešetrovania (18). Spoločnosť PGTEX Morocco SARL bola založená 2. októbra 2019, približne 5 mesiacov po začatí antisubvenčného prešetrovania. Táto časová zhoda naznačuje, že príčinou založenia spoločnosti PGTEX Morocco SARL bolo možné uloženie ciel.
 (65)
 Na základe prehľadu predaja, ktorý predložila spoločnosť PGTEX Morocco SARL, všetok predaj na vývoz realizovaný spoločnosťou PGTEX Morocco SARL počas roka 2020 smeroval na trh Únie, zatiaľ čo len malá časť jej výroby sa v roku 2020 predala na domácom trhu. Okrem toho sa jej predaj na vývoz počas roka 2020 celý predával zákazníkom v Únii, ktorým v minulosti zabezpečovala dodávky spoločnosť PGTEX China. Opäť to naznačilo, že dôvodom na založenie spoločnosti PGTEX Morocco SARL bolo možné uloženie ciel. Výslovne sa to potvrdilo vo výročnej správe spoločnosti PGTEX China za rok 2019 (pozri odôvodnenie 17).
 (66)
 Po poskytnutí informácií skupina PGTEX tvrdila, že na založenie spoločnosti PGTEX Morocco SARL existovala náležitá príčina a ekonomické opodstatnenie. Tvrdila, že založenie závodu v Maroku bolo výsledkom zdĺhavého procesu, ktorý zahŕňal štúdie uskutočniteľnosti, žiadosti o získanie potrebných povolení od čínskej a marockej vlády a zabezpečenie týchto povolení.
 (67)
 Komisia poukázala na to, že z dokumentácie, ktorú skupina PGTEX predložila 15. októbra 2021, vyplynulo, že skupina dlho pred začatím prešetrovania posudzovala, v ktorej krajine má založiť spoločnosť. Zvažovali sa viaceré potenciálne krajiny vrátane Maroka. Nič to však nemení na tom, že spoločnosť PGTEX Morocco SARL bola napokon založená 2. októbra 2019, približne 7 mesiacov po začatí pôvodného antidumpingového prešetrovania. Táto časová zhoda naznačuje, že dôvodom založenia spoločnosti PGTEX Morocco SARL bolo antidumpingové prešetrovanie. Ešte viac sa to potvrdilo vyhlásením marockých orgánov, v ktorom sa uvádza, že ich kontakty so spoločnosťou PGTEX na zriadenie závodu sa uskutočnili 20. marca 2019, a teda práve po začatí pôvodného prešetrovania (19). Týmto sa preukázalo, že formálne kontakty s marockými orgánmi s cieľom založiť spoločnosť v Maroku pochádzali z marca 2019, čo bolo práve po začatí pôvodného antidumpingového prešetrovania.
 (68)
 Po poskytnutí informácií spoločnosť LM Wind Power argumentovala, že spoločnosť PGTEX založila svoj marocký závod s cieľom zásobovať trhy v Maroku a na Blízkom východe, a preto mala na jeho založenie iné ekonomické opodstatnenie ako vyhýbanie sa clám.
 (69)
 Komisia toto tvrdenie zamietla. Komisia sa odvolala na dôkazy preukazujúce, že neexistovalo iné ekonomické opodstatnenie ako clá (pozri v tejto súvislosti výročnú správu spoločnosti PGTEX China za rok 2019, ako sa uvádza v odôvodnení 17). Argument spoločnosti LM Wind Power, že spoločnosť PGTEX Morocco SARL bola založená na to, aby zásobovala trhy v Maroku a na Blízkom východe, nebol okrem toho podporený dôkazmi. V tejto súvislosti, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 65, všetok predaj spoločnosti PGTEX Morocco SARL na vývoz sa realizoval do Únie a len malá časť jej výroby sa predávala na domácom trhu v Maroku.
 (70)
 Prešetrovanie vzhľadom na uvedené skutočnosti neodhalilo inú dostatočne náležitú príčinu ani iné ekonomické opodstatnenie založenia prevádzky na výrobu textílií zo sklenených vlákien v Maroku okrem toho, aby sa spoločnosť vyhla plateniu v súčasnosti platných ciel.
 2.5. Začatie alebo podstatné zvýšenie činností
 (71)
 V článku 13 ods. 2 základného antidumpingového nariadenia (20) sa požaduje, aby sa montážna činnosť začala alebo podstatne vzrástla od začatia antidumpingového prešetrovania alebo tesne pred jeho začatím, pričom dotknuté diely pochádzajú z krajiny, na ktorú sa vzťahujú antidumpingové opatrenia. Ako sa uvádza v odôvodnení 33, právne normy uvedené v článku 13 ods. 2 základného antidumpingového nariadenia možno analogicky použiť aj pri posudzovaní antisubvenčného prípadu v kontexte článku 23 ods. 3 základného nariadenia.
 (72)
 Pôvodné antisubvenčné prešetrovanie sa začalo v máji 2019 a konečné vyrovnávacie clá boli uložené v júni 2020 (pozri odôvodnenie 1). Spoločnosť PGTEX Morocco SARL bola oficiálne založená 2. októbra 2019 a podľa svojho formulára žiadosti o oslobodenie začala s výrobou od apríla 2020. Zhoduje sa to so zmenou v štruktúre obchodu opísanou v oddiele 2.3.
 (73)
 Spoločnosť PGTEX Morocco SARL predložila prehľad predaja, z ktorého vyplýva, že počas vykazovaného obdobia všetok jej predaj vlastnej výroby textílií zo sklenených vlákien na vývoz smeroval do Únie. Okrem toho 100 % svojho hlavného vstupného materiálu (hlavne pramene zo sklenených vlákien) nakúpila od svojej prepojenej materskej spoločnosti v Číne. Nenakúpila žiadne pramene zo sklenených vlákien z Egypta.
 (74)
 Komisia preto dospela k záveru, že montážna činnosť sa začala od začatia pôvodného antisubvenčného prešetrovania, ako sa požaduje v článku 13 ods. 2 písm. a) základného antidumpingového nariadenia, pričom dotknuté diely pochádzajú najmä z Číny, čo je jedna z dvoch krajín, na ktoré sa vzťahujú pôvodné antisubvenčné opatrenia.
 2.6. Hodnota dielov a pridaná hodnota
 (75)
 Pokiaľ ide o montážne činnosti, v článku 13 ods. 2 písm. b) základného antidumpingového nariadenia sa uvádza, že ďalšou podmienkou na stanovenie obchádzania je, aby diely (v tomto prípade čínskeho pôvodu) tvorili 60 % alebo viac z celkovej hodnoty zmontovaného výrobku a aby hodnota privezených dielov pridaná počas montážnej alebo kompletizačnej činnosti bola nižšia ako 25 % z výrobných nákladov. Právne normy uvedené v článku 13 ods. 2 základného antidumpingového nariadenia možno analogicky použiť aj pri posudzovaní antisubvenčného prípadu v kontexte článku 23 ods. 3 základného nariadenia.
 (76)
 Hlavnou surovinou na výrobu textílií zo sklenených vlákien sú pramene zo sklenených vlákien. Spoločnosť PGTEX Morocco SARL nakúpila 100 % použitých prameňov zo sklenených vlákien od svojej prepojenej materskej spoločnosti v Číne. Prostredníctvom postupu šitia a pletenia, čo je kompletizačná činnosť v Maroku, sa tieto pramene zo sklenených vlákien pretvorili na textílie zo sklenených vlákien. Podľa informácií, ktoré predložila spoločnosť PGTEX Morocco SARL, pramene zo sklenených vlákien predstavujú takmer 100 % celkovej hodnoty zmontovaného/kompletného výrobku v zmysle článku 13 ods. 2 písm. b) základného antidumpingového nariadenia.
 (77)
 Komisia preto dospela k záveru, že postup prebiehajúci v Maroku je kompletizačná činnosť (montážna činnosť) a že bolo splnené 60 % kritérium stanovené v článku 13 ods. 2 písm. b) základného antidumpingového nariadenia, ktoré bolo uplatnené analogicky so zreteľom na znenie článku 23 ods. 3 základného nariadenia, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 33.
 (78)
 Po poskytnutí informácií skupina PGTEX a spoločnosť LM Wind Power zopakovali svoje tvrdenie, že výroba textílií zo sklenených vlákien z dovážanej hlavnej suroviny, ktorou sú pramene zo sklenených vlákien, nepredstavuje „montáž dielov prostredníctvom montážnej činnosti“ v zmysle článku 13 ods. 2 základného antidumpingového nariadenia. V tejto súvislosti po prvé tvrdili, že pramene zo sklenených vlákien nie sú „dielmi“ textílií zo sklenených vlákien, ale sú skôr „tovarom, ktorý podlieha spracovaniu pri výrobe iného tovaru“, a po druhé, že pramene zo sklenených vlákien sa „nemontujú“ do textílií zo sklenených vlákien, ale sa spracovávajú na textílie zo sklenených vlákien tkaním a stehovaním rôznych druhov prameňov zo sklenených vlákien, ako aj iných materiálov pomocou zložitých strojov.
 (79)
 Komisia tieto tvrdenia zamietla. Prax opísanú v odôvodnení 76 možno charakterizovať ako kompletizačnú činnosť, ktorá patrí do koncepcie montážnych činností podľa článku 13 základného nariadenia, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 33.
 (80)
 Spoločnosť PGTEX Morocco SARL tvrdila, že jej náklady na pridanú hodnotu prevyšujú hranicu 25 %. Dve hlavné nákladové položky pri výpočte pridanej hodnoty boli odpisové náklady a náklady na prenájom, ktoré boli súčasťou finančných údajov za vykazované obdobie, ktoré spoločnosť PGTEX Morocco SARL predložila vo svojom formulári žiadosti o oslobodenie.
 (81)
 Pokiaľ ide o odpisové náklady, spoločnosť PGTEX Morocco SARL tvrdila, že v jej priestoroch bolo nainštalovaných menej ako desať strojov na textílie zo sklenených vlákien (21) a že každý z týchto strojov na textílie zo sklenených vlákien bol počas roka 2020 v prevádzke 300 z 360 dní. Hodnotu odpisov za vykazované obdobie vypočítala na základe týchto troch prvkov:
 —
 obstarávacia hodnota,
 —
 9,5 % ako percento zníženia hodnoty na zohľadnenie odhadovanej životnosti (22),
 —
 uvedených 300 prevádzkových dní z celkových 360 dní.
 (82)
 Komisia nesúhlasila s týmto spôsobom výpočtu odpisových nákladov v rámci výpočtu pridanej hodnoty v zmysle článku 13 základného antidumpingového nariadenia. Konkrétne použitie 300 dní ako prvku na výpočet odpisových nákladov môže byť prijateľné podľa medzinárodných účtovných štandardov, ale v rámci výpočtu pridanej hodnoty, ktorý vykonala spoločnosť PGTEX Morocco SARL, to viedlo k nadhodnoteniu vypočítanej sumy odpisov, a to z rôznych dôvodov. Po prvé, ako uviedla spoločnosť PGTEX Morocco SARL vo svojom formulári žiadosti o oslobodenie, využitie kapacity (skutočná výroba v kg vydelená skutočnou výrobnou kapacitou v kg) strojov na textílie zo sklenených vlákien bolo v roku 2020 nízke (23). Vzhľadom na nízke využitie výrobnej kapacity sa skonštatovalo, že vykázané odpisové náklady boli nadhodnotené. Po druhé, štyri zo strojov na textílie zo sklenených vlákien boli odoslané loďou až v novembri 2019 zo Šanghaja do Tangeru a nemohli byť v roku 2020 v prevádzke 300 dní, keď sa zohľadní čas trvania prepravy medzi Šanghajom a Tangerom, ako aj obdobie potrebné na vyloženie, inštaláciu a testovanie každého z týchto štyroch strojov na textílie zo sklenených vlákien. Po tretie, spoločnosť PGTEX Morocco SARL vo svojom formulári žiadosti o oslobodenie uviedla, že výroba sa začala až v apríli 2020. Ak by to bola pravda, celkový čas prevádzky každého z nainštalovaných strojov na textílie zo sklenených vlákien by mohol byť maximálne 270 dní (od apríla 2020 do decembra 2020), a to bez zohľadnenia akéhokoľvek času mimo prevádzky spôsobeného zastavením prevádzky v dôsledku požadovanej údržby, dní voľna a sviatkov. V dôsledku toho Komisia dospela k záveru, že odpisové náklady, ktoré sa majú zohľadniť pri výpočte nákladov na pridanú hodnotu, by mali byť podstatne nižšie ako odpisové náklady vypočítané spoločnosťou PGTEX Morocco SARL.
 (83)
 Po poskytnutí informácií skupina PGTEX argumentovala, že Komisia sa pri výpočtoch súvisiacich s pridanou hodnotou dopustila zjavne nesprávnych posúdení a konala v rozpore s článkom 13 ods. 2 základného antidumpingového nariadenia. V tejto súvislosti by sa podľa skupiny PGTEX mali posúdiť úplné odpisy, keďže takéto náklady sa v roku 2020 skutočne vynaložili na výrobu textílií zo sklenených vlákien.
 (84)
 Komisia zamietla toto tvrdenie z týchto dôvodov:
 —
 aj keď odpisy sú v zásade (24) fixné náklady, pretože sa opakujú v tej istej hodnote za obdobie počas celej životnosti majetku, Komisia nemohla v plnej miere uznať vykazované odpisové náklady v rámci výpočtu pridanej hodnoty. Dôvodom je nízke využitie výrobnej kapacity, ako ukazujú údaje, ktoré poskytla skupina PGTEX,
 —
 Komisia okrem toho nemohla v plnej miere použiť odpisové náklady z dôvodu neúplných a vzájomne si odporujúcich informácií, ktoré dostala. V tejto súvislosti napríklad spoločnosť PGTEX Morocco SARL na jednej strane uviedla, že všetky stroje sa zaobstarali začiatkom roka 2020. Na druhej strane spoločnosť PGTEX Morocco SARL vo vyplnenom dotazníku uviedla, že s výrobou začala v apríli 2020. Spoločnosť PGTEX Morocco SARL takisto uviedla, že všetky stroje boli v prevádzke počas 300 dní.
 Spoločnosť PGTEX Morocco SARL použila na výpočet odpisov týchto 300 dní (t. j. 299 dní zaokrúhlených nahor na 300 dní) a vytvorila dojem, že všetky stroje na textílie zo sklenených vlákien, ktoré nainštalovala, boli počas celého roka 2020 v prevádzke a fungovali naplno. Je však zrejmé, že to tak nebolo, keďže niekoľko strojov ešte 1. januára 2020 neprišlo do závodu v Maroku (pozri odôvodnenie 82).
 Komisia vzhľadom na uvedené vzájomne si odporujúce vyhlásenia považovala za vhodné použiť mieru využitia kapacity za celý rok 2020, ako ju predložila spoločnosť PGTEX Morocco SARL a ktorá bola nesporná. Komisia v rámci svojho výpočtu pridanej hodnoty považovala túto mieru využitia kapacity za objektívnu a jasnú mieru na určenie primeraných odpisových nákladov.
 (85)
 Po poskytnutí informácií skupina PGTEX navrhla, že pokiaľ Komisia trvá na úprave odpisových nákladov na základe využitia kapacity (ako skupina PGTEX oznámila v prílohe 7.2 k svojmu listu z 12. októbra 2021), aby sa použila ktorákoľvek z troch alternatívnych metodík, ktoré navrhla vo svojich pripomienkach po poskytnutí informácií:
 —
 upraviť kapacitu tak, aby sa v nej zohľadnili tie mesiace, počas ktorých príslušné stroje na textílie zo sklenených vlákien neboli v prevádzke,
 —
 použiť iba údaje o nákladoch za december 2020, t. j. mesiac počas obdobia prešetrovania, v ktorom bola v prevádzke väčšina strojov na textílie zo sklenených vlákien, s výnimkou stroja číslo 7,
 —
 použiť údaje o nákladoch za júl až december 2020, keďže po júni 2020 bola certifikácia veľkých zákazníkov takmer hotová, takže výroba sa mohla zvýšiť.
 (86)
 Komisia zamietla použitie ktorejkoľvek z troch alternatív, ktoré navrhla skupina PGTEX, a to vzhľadom na množstvo nezrovnalostí, ktoré Komisia zistila v prílohe 7.2 k listu z 12. októbra 2021, pokiaľ ide o navrhované alternatívy:
 —
 spoločnosť PGTEX Morocco SARL neuviedla v prílohe 7.2 k listu z 12. októbra 2021 mesiac marec 2020 ako mesiac výroby. Spoločnosť PGTEX Morocco SARL uviedla prvýkrát (25)12. októbra 2021, že v marci 2020 existovala výroba, ale že táto výroba z marca 2020 bola zaúčtovaná len v údajoch o výrobe za mesiac apríl 2020. Znamená to, že Komisia nemohla vylúčiť ďalšie chyby a/alebo oneskorenia pri zaúčtovaní mesačnej výroby. Metóda, ktorú navrhla skupina PGTEX, aby sa mesačne vyčleňovali stroje na textílie zo sklenených vlákien, ktoré boli v prevádzke a ktoré nie, sa preto nemohla použiť ako základ,
 —
 použitie údajov o nákladoch len za december 2020 sa takisto nemohlo prijať, keďže miera využitia kapacity za mesiac december 2020 nebola reprezentatívna pre mieru využitia kapacity za celý rok 2020,
 —
 použitie údajov o nákladoch za obdobie júl – december 2020 sa tiež nemohlo prijať z rovnakého dôvodu, aký je uvedený pri druhej navrhovanej alternatíve. Miera využitia kapacity za obdobie júl – december 2020 nebola reprezentatívna pre mieru využitia kapacity za celý rok 2020.
 Komisia preto dospela k záveru, že miera využitia kapacity počas celého roka 2020 je najvhodnejším ukazovateľom na to, ako v rámci výpočtu pridanej hodnoty primerane znížiť úplne zaúčtovanú odpisovú sadzbu.
 (87)
 Po poskytnutí informácií žiadateľ tvrdil, že odpisové náklady na stroje na textílie zo sklenených vlákien by sa mali úplne vylúčiť z výpočtov pridanej hodnoty, keďže tieto stroje sa nezaobstarali od nezávislého dodávateľa, ale od materskej spoločnosti.
 (88)
 Komisia toto tvrdenie zamietla. Odpisové náklady sa všeobecne uznávajú podľa miestnych aj medzinárodných účtovných zásad. Najmä zásada „zhodného“ účtovania stanovuje, že výdavky by sa mali vykazovať v rovnakom období, v ktorom sa z nich získavajú príjmy. Znamená to, že pomocou týchto strojov na textílie zo sklenených vlákien je možné predávať hotové textílie zo sklenených vlákien a získavať príjmy. Odpisy sú potom časti dlhodobého majetku (stroje na textílie zo sklenených vlákien), ktoré sa považujú za spotrebované v bežnom období, a sú teda zaúčtované do nákladov, a to bez ohľadu na to, od koho sa stroje nakúpili. Zámerom tohto výdavku je postupné znižovanie účtovnej hodnoty dlhodobého majetku tak, ako sa jeho hodnota časom spotrebováva.
 (89)
 Po poskytnutí informácií žiadateľ takisto tvrdil, že pokiaľ Komisia jednoducho neodstráni z výpočtov pridanej hodnoty úplné odpisy strojov na textílie zo sklenených vlákien, ktoré si spoločnosť PGTEX previedla od jej prepojenej spoločnosti v Číne, určenie odpisovateľnej hodnoty musí vyjadrovať skutočnú životnosť takýchto strojov a súvisiacich zariadení. Žiadateľ sa odvolával na skutočnosť, že v prípade takýchto strojov nie je nezvyčajné, že fungujú viac ako 20 rokov.
 (90)
 Komisia toto tvrdenie zamietla, keďže samotný žiadateľ vo svojej žiadosti uvádzal životnosť strojov na textílie zo sklenených vlákien približne 10 rokov. Neposkytol sa žiadny dôkaz týkajúci sa jeho vyhlásení, že nie je nezvyčajné, ak stroje na textílie zo sklenených vlákien fungujú viac ako 20 rokov.
 (91)
 Pokiaľ ide o náklady na prenájom, spoločnosť PGTEX Morocco neposkytla vo svojej odpovedi vo formulári žiadosti o oslobodenie svoje nájomné zmluvy, a to napriek značným nákladom na prenájom, ktoré vynaložila v roku 2020 (26). Vo svojom formulári žiadosti o oslobodenie informovala Komisiu, že všetky svoje stroje na textílie zo sklenených vlákien nainštalovala na jednom mieste (závod – fáza 1). Pôvodne uviedla, že si prenajala iba tento jeden závod, keďže uviedla, že „má len jednu výrobnú prevádzku“, a to napriek otázke vo formulári žiadosti o oslobodenie, aby poskytla adresy všetkých svojich výrobných prevádzok. Potom však spoločnosť PGTEX Morocco SARL poskytla dve nájomné zmluvy ako odpoveď na písomné upozornenie Komisie na nedostatky, v ktorej uviedla, že spoločnosť PGTEX Morocco SARL si počas vykazovaného obdobia prenajímala dva samostatné priestory od dvoch rôznych vlastníkov nehnuteľností. Keďže spoločnosť PGTEX Morocco SARL predtým vo svojom formulári žiadosti o oslobodenie tvrdila, že stroje na textílie zo sklenených vlákien, ktoré boli v prevádzke počas roku 2020, boli nainštalované iba v jednom z týchto dvoch prenajatých závodov, sumy za prenájom, ktoré sa v roku 2020 vynaložili za druhý závod (závod – fáza 2), by sa mali vylúčiť z nákladov na prenájom a nákladov na pridanú hodnotu. Komisia okrem toho nemohla vo svojom výpočte nákladov na pridanú hodnotu z dôvodu nízkeho využitia kapacity uznať ani celkové náklady na prenájom závodu – fáza 1, keďže sa úplne nevyužíval v dôsledku skutočnosti, že stroje na textílie zo sklenených vlákien nevyrábali v prvom štvrťroku 2020 a neboli prevádzkované na plnú kapacitu počas ďalších štvrťrokov roka 2020. Komisia z uvedených dôvodov neuznala celkové náklady na prenájom tak, ako boli vykázané.
 (92)
 Po poskytnutí informácií skupina PGTEX argumentovala, že Komisia sa dopustila zjavne nesprávnych posúdení a konala v rozpore s článkom 13 ods. 2 základného antidumpingového nariadenia, keďže nezohľadnila náklady na prenájom v plnej miere.
 (93)
 Komisia toto tvrdenie zamietla, a to na základe nasledujúcich vyhlásení, ktoré skupina PGTEX predložila v priebehu prešetrovania. Po prvé, vo svojej odpovedi na písomné upozornenie na nedostatky (27) sa skupina PGTEX, pokiaľ ide o jej výrobu, skladovanie surovín a hotových výrobkov a administratívnu oblasť, odvolávala len na závod – fáza 1. Po druhé, vo svojej odpovedi na písomné upozornenie na nedostatky (28) skupina PGTEX vyhlásila, že všetky stroje na textílie zo sklenených vlákien, ktoré fungovali v roku 2020, umiestnila do závodu – fáza 1. Komisia z toho vyvodila záver, že ani jeden z týchto strojov, ktoré boli v prevádzke v roku 2020, nebol umiestnený v závode – fáza 2. Potvrdili to aj ďalšie vyhlásenia skupiny PGTEX v jej odpovedi na písomné upozornenie na nedostatky. (29)
 (94)
 Úpravou vykazovaných odpisových nákladov a nákladov na prenájom, pričom sa zohľadnili problémy vysvetlené v predchádzajúcom texte, sa zistilo, že takto stanovená priemerná pridaná hodnota bola počas vykazovaného obdobia pod 25 % hranicou stanovenou v článku 13 ods. 2 písm. b) základného antidumpingového nariadenia. Zistilo sa, že nadhodnotené boli aj niektoré ďalšie nákladové položky, ale neboli upravené, pretože takéto úpravy by mali viesť len k ešte nižšiemu percentuálnemu podielu pridanej hodnoty. Z tohto dôvodu Komisia dospela k záveru, že hodnota, ktorá bola pridaná privezeným dielom počas montážnej alebo kompletizačnej činnosti, bola nižšia ako 25 % výrobných nákladov, ako sa požaduje v článku 13 ods. 2 písm. b) základného antidumpingového nariadenia na to, aby tieto činnosti predstavovali obchádzanie.
 (95)
 Dospelo sa preto k záveru, že bolo splnené aj druhé kritérium stanovené v článku 13 ods. 2 písm. b) základného antidumpingového nariadenia, ktoré bolo uplatnené analogicky so zreteľom na znenie článku 23 ods. 3 základného nariadenia.
 2.7. Narušenie nápravného účinku cla
 (96)
 Komisia v súlade s článkom 23 ods. 3 základného nariadenia preskúmala, či dovoz prešetrovaného výrobku narúšal z hľadiska množstiev a cien nápravné účinky v súčasnosti platných opatrení.
 (97)
 Pokiaľ ide o množstvá, zvýšenie dovozu textílií zo sklenených vlákien z Maroka bolo výrazné, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 48. Dovoz z Maroka bol v roku 2020 už desaťkrát vyšší; v roku 2019 dosahoval iba 277 ton a v roku 2020 už 2 809 ton. Žiadateľ zároveň odhadol spotrebu v Únii na rok 2020 v rozmedzí od 135 000 do 140 000 ton. Trhový podiel dovozu z Maroka ako taký predstavoval vyše 2 %.
 (98)
 Čo sa týka cien, Komisia porovnala priemernú cenu nespôsobujúcu ujmu, ako bola stanovená v pôvodnom antisubvenčnom prešetrovaní, s váženým priemerom vývozných cien CIF stanovených na základe informácií poskytnutých spoločnosťou PGTEX Morocco SARL, ktoré sa náležite upravili tak, aby zahŕňali náklady po colnom konaní. Týmto porovnaním cien sa ukázalo, že dovoz zo spoločnosti PGTEX Morocco SARL sa predával pod ceny v Únii o vyše 10 %.
 (99)
 Komisia dospela k záveru, že prešetrovaným dovozom z Maroka sa narúšali existujúce opatrenia z hľadiska množstiev a cien.
 (100)
 Po poskytnutí informácií skupina PGTEX tvrdila, že vo výpočte ceny nespôsobujúcej ujmu, ktorý urobila Komisia, sa zohľadnila iba situácia prevládajúca v roku 2018. Neposkytla však žiadne dôkazy o tom, že cena nespôsobujúca ujmu, ktorú použila Komisia, nebola presná a/alebo od roku 2018 klesla. Tvrdenie sa preto zamietlo.
 2.8. Dôkaz o existencii subvencovania
 (101)
 V súlade s článkom 23 ods. 3 základného nariadenia Komisia takisto preskúmala, či dovážaný podobný výrobok a/alebo jeho diely boli stále zvýhodňované subvenciou.
 (102)
 Ako sa uvádza vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2020/776, zistilo sa, že čínski vyvážajúci výrobcovia mali prospech z viacerých subvenčných schém vlády ČĽR, ako aj regionálnych a miestnych samospráv v Číne. V tejto súvislosti sa zistilo, že aj spoločnosti PGTEX China a CPIC mali prospech z množstva subvenčných schém, ako sú preferenčné úroky na úvery, grantové programy a daňové výhody.
 (103)
 V rámci tohto prešetrovania neboli k dispozícii žiadne nové informácie, ktoré by spochybnili záver z pôvodného antisubvenčného prešetrovania, že by takéto subvenčné schémy už neplatili.
 (104)
 Spoločnosť PGTEX China je materským podnikom spoločnosti PGTEX Morocco SARL, ktorá nakúpila 100 % použitých prameňov zo sklenených vlákien od svojho prepojeného materského podniku PGTEX China, ktorý ich zase nakúpil od spoločnosti CPIC, výrobcu týchto prameňov zo sklenených vlákien.
 (105)
 Z právneho hľadiska možno predpokladať prenesenie subvencií medzi prepojenými stranami, (30) najmä keď prepojená odberateľská spoločnosť montovala a vyvážala hotový výrobok do Únie. V tomto prípade, keďže spoločnosti PGTEX China a PGTEX Morocco SARL vyrábajú a vyvážajú textílie zo sklenených vlákien a používajú pramene zo sklenených vlákien vyrábané spoločnosťou CPIC, by sa mala vo výške napadnuteľných subvencií, ktoré im sú udelené, zohľadniť skutočnosť, že z dôvodu svojho vzťahu môžu podľa vlastného uváženia preniesť tieto výhody na dotknutý výrobok vyvážaný do Únie.
 (106)
 Komisia preto dospela k záveru, že dovážaný podobný výrobok a/alebo jeho diely sú stále zvýhodňované subvenciou.
 (107)
 Po poskytnutí informácií skupina PGTEX tvrdila, že neexistujú žiadne dôkazy o tom, že dovoz textílií zo sklenených vlákien z Maroka je stále zvýhodňovaný subvenciami, ktoré sa poskytli čínskym výrobcom textílií zo sklenených vlákien, a to z nasledujúcich dôvodov. Po prvé, pôvodné antisubvenčné prešetrovanie (pozri odôvodnenie 1) sa netýkalo subvencovania prameňov a priadzí zo sklenených vlákien, ale týkalo sa len subvencovania textílií zo sklenených vlákien, čo je iný výrobok. Po druhé, na montážne činnosti sa základné nariadenie nevzťahuje, keďže nemôžu viesť k subvencii udelenej buď krajinou pôvodu, alebo vyvážajúcou krajinou, čo by zvýhodňovalo výrobok, pri ktorom sa údajne obchádzajú opatrenia. Po tretie, nákupy spoločnosti PGTEX Morocco od spoločnosti PGTEX China a nákupy spoločnosti PGTEX China od spoločnosti CPIC boli nezávislé. V tejto súvislosti skupina PGTEX tvrdila, že spoločnosť PGTEX China často platila vyššiu cenu v porovnaní s ostatnými zákazníkmi spoločnosti CPIC. Spoločnosť CPIC teda nepreniesla žiadne výhody zo subvencií na spoločnosť PGTEX China a následne na spoločnosť PGTEX Morocco.
 (108)
 Komisia zamietla tieto tvrdenia z nasledujúcich dôvodov. Po prvé, aj keď sa pôvodné antisubvenčné prešetrovanie týkalo v prvom rade subvencovania textílií zo sklenených vlákien, skupina PGTEX počas takéhoto prešetrovania plne spolupracovala. V tejto súvislosti pôvodné antisubvenčné prešetrovanie ukázalo, že tak spoločnosť CPIC, ako aj spoločnosť PGTEX China, ktoré sú prepojené so spoločnosťou PGTEX Morocco SARL, dostali subvencie od čínskej vlády. Po druhé, ako sa už uviedlo v odôvodnení 33, článok 23 ods. 3 základného nariadenia sa vzťahuje aj na iné praktiky obchádzania, ktoré nie sú výslovne uvedené v predmetnom článku, ako sú napríklad montážne činnosti. Po tretie, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 105, z právneho hľadiska možno predpokladať prenesenie subvencií medzi prepojenými stranami, najmä keď prepojená odberateľská spoločnosť montovala a vyvážala hotový výrobok do Únie. K preneseniu na prepojené spoločnosti môže navyše dôjsť mnohými spôsobmi (napríklad účtovaním určitých poplatkov za riadenie) a nemusí byť nevyhnutne obmedzené na cenovú hladinu vstupného materiálu účtovanú zákazníkom. V každom prípade sa porovnaním cien prameňov a priadzí zo sklenených vlákien na základe jej vyplneného dotazníka ukázalo, že počas obdobia prešetrovania spoločnosť PGTEX China účtovala spoločnosti PGTEX Morocco SARL nižšie ceny ako ostatným zákazníkom.
 3. OPATRENIA
 (109)
 Komisia na základe uvedených zistení dospela k záveru, že dovozom prešetrovaného výrobku odosielaného spoločnosťou PGTEX Morocco SARL z Maroka sa obchádzali konečné vyrovnávacie opatrenia uložené na dovoz textílií zo sklenených vlákien s pôvodom v ČĽR. Keďže vykazovaný predaj na vývoz realizovaný spoločnosťou PGTEX Morocco SARL bol vyšší ako celkový dovoz do Únie z Maroka a žiadna iná spoločnosť v Maroku nepožiadala o oslobodenie, Komisia usúdila, že na spoločnosť PGTEX pripadal celý vývoz textílií zo sklenených vlákien z Maroka do Únie. Takto dospela k záveru, že zistenia o praktikách obchádzania v súvislosti so spoločnosťou PGTEX Morocco SARL by sa mali rozšíriť na celú krajinu.
 (110)
 Nenašli sa žiadne dôkazy o obchádzaní opatrení uložených na textílie zo sklenených vlákien, ktoré by sa týkali Egypta. Ako už bolo uvedené, spoločnosť PGTEX Morocco SARL nakúpila všetky svoje pramene zo sklenených vlákien z Číny, a žiadne z Egypta. Prešetrovanie týkajúce sa údajného obchádzania v prípade textílií zo sklenených vlákien s pôvodom v Egypte sa preto ukončuje.
 (111)
 V súlade s článkom 23 ods. 1 základného nariadenia by sa preto platné antisubvenčné opatrenia na dovoz textílií zo sklenených vlákien s pôvodom v Číne mali rozšíriť na dovoz prešetrovaného výrobku.
 (112)
 Podľa článku 23 ods. 2 základného nariadenia by opatrením, ktoré sa má rozšíriť, malo byť opatrenie stanovené v článku 1 ods. 2 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2020/776 pre „všetky ostatné spoločnosti“, ktorým je konečné vyrovnávacie clo vo výške 30,7 % uplatniteľné na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením.
 (113)
 Podľa článku 23 ods. 3 a článku 24 ods. 5 základného nariadenia, v ktorom sa stanovuje, že na dovoz, ktorý vstúpil do Únie v rámci registrácie uloženej nariadením o začatí prešetrovania, by sa mali vzťahovať všetky rozšírené opatrenia, by sa mali vyberať clá z uvedeného registrovaného dovozu prešetrovaného výrobku.
 4. ŽIADOSŤ O OSLOBODENIE
 (114)
 Spoločnosť PGTEX Morocco SARL bola jedinou marockou spoločnosťou, ktorá požiadala o oslobodenie od možných rozšírených opatrení v súlade s článkom 23 ods. 6 základného nariadenia.
 (115)
 Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, zistilo sa, že spoločnosť PGTEX Morocco SARL bola zapojená do praktík obchádzania. Tejto spoločnosti sa preto nemôže udeliť oslobodenie podľa článku 23 ods. 6 základného nariadenia.
 5. POSKYTNUTIE INFORMÁCIÍ
 (116)
 Komisia 20. decembra 2021 poskytla všetkým zainteresovaným stranám informácie o základných skutočnostiach a úvahách, ktoré viedli k uvedeným záverom, a vyzvala ich, aby predložili pripomienky.
 (117)
 Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom 25 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/1037,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 1. Konečné vyrovnávacie clo uložené vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/776 na dovoz určitých tkaných a/alebo stehovaných textílií zo sklenených vlákien (ďalej len „textílie zo sklenených vlákien“) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) sa týmto rozširuje na dovoz textílií z tkaných a/alebo stehovaných prameňov a/alebo priadzí z nekonečného skleneného vlákna tiež s ďalšími prvkami, okrem výrobkov, ktoré sú impregnované alebo predimpregnované, a okrem riedkych sieťovín s veľkosťou ôk viac ako 1,8 mm po dĺžke aj šírke a s plošnou hmotnosťou viac ako 35 g/m2, ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN ex 7019 61 00, ex 7019 62 00, ex 7019 63 00, ex 7019 64 00, ex 7019 65 00, ex 7019 66 00, ex 7019 69 10, ex 7019 69 90, ex 7019 72 00, ex 7019 73 00, ex 7019 80 10, ex 7019 80 90 a ex 7019 90 00, odosielaných z Maroka bez ohľadu na to, či majú alebo nemajú deklarovaný pôvod v Maroku (kódy TARIC 7019 61 00 81, 7019 62 00 81, 7019 63 00 81, 7019 64 00 81, 7019 65 00 81, 7019 66 00 81, 7019 69 10 81, 7019 69 90 81, 7019 72 00 81, 7019 73 00 81, 7019 80 10 81, 7019 80 90 81 a 7019900081).
 2. Rozšírené clo je vyrovnávacie clo vo výške 30,7 % uplatniteľné na „všetky ostatné spoločnosti“.
 3. Clo rozšírené odsekmi 1 a 2 tohto článku sa vyberá z dovozu odosielaného z Maroka bez ohľadu na to, či má alebo nemá deklarovaný pôvod v Maroku, registrovaného v súlade s článkom 2 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2021/863 a článkom 23 ods. 4 a článkom 24 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2016/1037.
 4. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
 Článok 2
 Prešetrovanie, ktoré sa začalo vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/863 z 28. mája 2021 týkajúcim sa možného obchádzania dovozu textílií zo sklenených vlákien s pôvodom v Egypte dovozom odosielaným z Maroka bez ohľadu na to, či má alebo nemá deklarovaný pôvod v Maroku, a ktorým sa zavádza registrácia takéhoto dovozu, sa ukončuje.
 Článok 3
 Colným orgánom sa nariaďuje, aby prestali vykonávať registráciu dovozu zavedenú v súlade s článkom 2 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2021/863, ktoré sa týmto zrušuje.
 Článok 4
 Žiadosť o oslobodenie, ktorú predložila spoločnosť PGTEX Morocco SARL, sa zamieta.
 Článok 5
 1. Žiadosti o oslobodenie od cla rozšíreného článkom 1 sa podávajú písomne v jednom z úradných jazykov Európskej únie a musia byť podpísané osobou oprávnenou zastupovať subjekt, ktorý žiada o oslobodenie. Žiadosť sa musí zaslať na túto adresu:
 European Commission
 Directorate-General for Trade
 Directorate G Office:
 CHAR 04/39
 1049 Bruxelles/Brussel
 BELGIQUE/BELGIË
 2. Komisia môže v súlade s článkom 23 ods. 6 nariadenia (EÚ) 2016/1037 rozhodnutím povoliť oslobodenie dovozu od cla rozšíreného článkom 1 v prípade spoločností, ktoré neobchádzajú vyrovnávacie opatrenia uložené vykonávacím nariadením (EÚ) 2020/776.
 Článok 6
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 24. februára 2022
 Za Komisiu
 predsedníčka
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 55.
 (2) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/776 z 12. júna 2020, ktorým sa ukladajú konečné vyrovnávacie clá na dovoz určitých tkaných a/alebo stehovaných textílií zo sklenených vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Egypte a ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/492, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých tkaných a/alebo stehovaných textílií zo sklenených vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Egypte (Ú. v. EÚ L 189, 15.6.2020, s. 1).
 (3) Uvedené číselné znaky KN a kódy TARIC sa budú uplatňovať od 1. januára 2022 a vychádzajú z vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2021/1832 z 12. októbra 2021, ktorým sa mení príloha I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. EÚ L 385, 29.10.2021, s. 1).
 (4) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/863 z 28. mája 2021, ktorým sa začína prešetrovanie týkajúce sa možného obchádzania vyrovnávacích opatrení uložených vykonávacím nariadením (EÚ) 2020/776 na dovoz určitých tkaných a/alebo stehovaných textílií zo sklenených vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Egypte dovozom určitých tkaných a/alebo stehovaných textílií zo sklenených vlákien odosielaných z Maroka bez ohľadu na to, či majú alebo nemajú deklarovaný pôvod v Maroku, a ktorým sa zavádza registrácia takéhoto dovozu (Ú. v. EÚ L 190, 31.5.2021, s. 76).
 (5) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21).
 (6) Čo sa týka opisu skupiny PGTEX, pozri ďalšie odôvodnenia 36 a 37.
 (7) Pozri žiadosť, verejne prístupnú verziu, body 40 až 42, strana 10.
 (8) Pozri žiadosť, verejne prístupnú verziu, bod 29, strana 8 a bod 41, strana 9.
 (9) Pozri žiadosť, verejne prístupnú verziu, body 26 a 27, strany 7 a 8.
 (10) Podľa článku 29 dohody o pridružení medzi EÚ a Marokom „pojem ‚výrobky s pôvodom‘ na účely vykonávania tejto hlavy a súvisiace metódy administratívnej spolupráce sú stanovené v protokole 4“. V tejto súvislosti textílie zo sklenených vlákien patrili do položky 7019 nomenklatúry harmonizovaného systému, a preto im bol udelený preferenčný pôvod podľa zoznamu pravidiel uvedeného v prílohe II k protokolu 4 k dohode o pridružení medzi EÚ a Marokom.
 (11) Euro-stredomorská dohoda o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej (Ú. v. ES L 70, 18.3.2000, s. 2).
 (12) Rozsudok Súdneho dvora Európskej únie z 12. septembra 2019 vo veci C-709/17P, Európska komisia/Kolachi Raj Industrial (Private) Ltd, ECLI:EU:C:2019:717.
 (13) V odôvodnení 18 základného nariadenia sa kodifikuje tento prístup takto: „Hoci dohoda o subvenciách neobsahuje ustanovenia týkajúce sa obchádzania vyrovnávacích opatrení, možnosť takéhoto obchádzania existuje za podobných, ak nie rovnakých podmienok, ako v prípade obchádzania antidumpingových opatrení. Je preto vhodné zahrnúť do tohto nariadenia ustanovenie o zabránení obchádzania.“
 (14) Článok 1 základného nariadenia (Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 55).
 (15) https://www.gtis.com/gta/.
 (16) Ú. v. EÚ C 86, 16.3.2020, s. 6.
 (17) Ú. v. EÚ C 68, 21.2.2019, s. 29.
 (18) Ú. v. EÚ C 167, 16.5.2019, s. 11.
 (19) Commentaires du Ministère de l’Industrie, du Commerce et de l’Economie Verte et Numérique du Royaume du Maroc relatifs à l’ouverture des enquêtes anti-contournement concernant les importations de certains tissus en fibres de verre, 14. 7. 2021, strana 2: „ ...le Ministère souligne que le contact entre PGTEX et les autorités marocaines pour l’implantation d’une usine de PGTEX au Maroc
 remonte
 au 20 mars 2019, soit juste après l’initiation de l’enquête antidumping initiale de l’UE...“.
 (20) Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.
 (21) „Stroj na textílie zo sklenených vlákien“ možno opísať ako stroj, ktorý sa používa počas montážneho postupu, pri ktorom sa predovšetkým pramene zo sklenených vlákien (hlavný vstupný materiál) premieňajú na textílie zo sklenených vlákien.
 (22) Životnosť stroja na textílie zo sklenených vlákien sa odhaduje na 10 rokov a na konci jeho životnosti sa upravuje na zostatkovú hodnotu 5 %.
 (23) Tabuľka C.4.1 „Výroba a výrobná kapacita“ vo formulári žiadosti o oslobodenie.
 (24) Existuje však jedna výnimka. Ak podnik používa metodiku odpisovania založenú na použití, potom odpisy budú vznikať spôsobom, ktorý je konzistentnejší s variabilnými nákladmi. Skupina PGTEX sa o tejto metodike nevyjadrila.
 (25) Spoločnosť PGTEX Morocco SARL v odpovedi na otázku C.4.1 vyplneného dotazníka pre spoločnosť PGTEX Morocco SARL uviedla, že výroba sa začala od apríla 2020. Toto vyhlásenie bolo znovu potvrdené ako odpoveď na otázku 1 na strane 1 jej odpovede na písomné upozornenie na nedostatky.
 (26) Komisia vo formulári žiadosti o oslobodenie požadovala, aby každý spolupracujúci výrobca poskytol všetky hlavné zmluvy tak od prepojených, ako aj neprepojených zmluvných strán.
 (27) Odpoveď na písomné upozornenie na nedostatky týkajúce sa spoločnosti PGTEX Morocco SARL: odpoveď na otázku 7, strana 20.
 (28) Odpoveď na písomné upozornenie na nedostatky týkajúce sa spoločnosti PGTEX Morocco SARL: odpoveď na otázku 6 c, strana 20.
 (29) Odpoveď na písomné upozornenie na nedostatky týkajúce sa spoločnosti PGTEX Morocco SARL: odpoveď na otázku 9 m, ii), strana 23.
 (30) Správa Odvolacieho orgánu WTO, United States – Final Countervailing Duty Determination with respect to Certain Softwood Lumber from Canada (Spojené štáty americké – stanovenie konečného vyrovnávacieho cla na určité rezivo z ihličnatého dreva z Kanady), WT/DS257/AB/R, 19. januára 2004, bod 143.