jurisdiction: EU

text:
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/133
 Ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel on rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt
 õiguslik toime. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa
 Majanduskomisjoni dokumendi TRANS/WP.29/343/Rev.X viimasest versioonist, mis on kättesaadav
 aadressil http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.
 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 107 – M2-
 ja M3-kategooria sõidukite tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted seoses nimetatud
 sõidukite üldehitusega
 Lisand 106: Eeskiri nr 107
 1. versioon
 Sisaldab kõiki kehtivaid tekste kuni:
 Eeskirja muudatuste seeria 01 – jõustumiskuupäev 12. august 2004
 1. parandus – 19.10.2004
 2. parandus – 25.01.2006
 1. REGULEERIMISALA
 1.1. Eeskirja kohaldatakse kõigi M2- või M3-kategooria ühekorruseliste,
 kahekorruseliste, jäikraamiga või liigendraamiga sõidukite suhtes.1
 1.2. Eeskirja nõudeid ei kohaldata järgmiste sõidukite suhtes:
 1.2.1. sõidukid, mida kasutatakse isikute vedamiseks, kelle suhtes rakendatakse
 turvameetmeid, näiteks vangid;
 1.2.2. vigastatud või haigete inimeste veoks projekteeritud sõidukid (kiirabiautod);
 1.2.3. maastikuautod;
 1.2.4. spetsiaalselt koolilaste veoks projekteeritud sõidukid.
 1.3. Eeskirja nõudeid kohaldatakse järgmiste sõidukite suhtes ainult niivõrd,
 kuivõrd need haakuvad sõidukite kavandatud kasutuse ja funktsiooniga:
 1.3.1. politsei, turvateenistuse ja relvajõudude tarbeks projekteeritud sõidukid;
 1.3.2. sõidukid, mis on mõeldud sõidu ajal kuni kaheksa sõitja (lisaks juhile)
 vedamiseks, kuid milles on lisaks ka ainult sõiduki seismise ajal
 kasutatavaid istekohti. Näiteks liikuvad raamatukogud, mobiilsed kirikud ja
 kliinikud. Sõidu ajal kasutatavad istmed peavad sellistes sõidukites olema
 kasutajate jaoks selgelt tähistatud.
 1
 Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva resolutsiooni (terviktekst) (R.E.3)
 (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2) 7. lisas.
 ---pagebreak--- L 373/134 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 2. MÕISTED
 Eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:
 2.1. Sõiduk – kõik punktis 1 määratletud reguleerimisalasse kuuluvad M2- või M3-
 kategooria mootorsõidukid.
 2.1.1. Sõidukid, mis mahutavad lisaks juhile rohkem kui 22 sõitjat, on jagatud
 kolme klassi:
 2.1.1.1. I klass – seisukohtadega sõidukid, kus on võimalik sõitjate elav liikumine.
 2.1.1.2. II klass – peamiselt istuvate sõitjate veoks ette nähtud sõidukid, milles on
 võimalik vedada seisvaid sõitjaid istmetevahelises käigus või alal, mis ei ole
 suurem kui kahe topeltistme jaoks vajalik pind.
 2.1.1.3. III klass – sõidukid ainult istuvate sõitjate veoks.
 2.1.1.4. Sõiduk võib korraga kuuluda rohkem kui ühte klassi. Sel juhul võidakse
 sõidukile anda tüübikinnitus iga klassi kohta, millele sõiduk vastab.
 2.1.2. Sõidukid, mis mahutavad lisaks juhile veel kuni 22 sõitjat, on jagatud kahte
 klassi:
 2.1.2.1. A-klass – sõidukid seisvate sõitjate veoks; sellesse klassi kuuluvas sõidukis
 on istmed ja veoks määratud seisukohad.
 2.1.2.2. B-klass – sõidukid, mis ei ole konstrueeritud seisvate sõitjate veoks. Sellesse
 klassi kuuluvates sõidukites ei ole seisukohti.
 2.1.3. Liigendsõiduk – sõiduk, mis koosneb kahest või enamast jäigast üksteise
 suhtes liikuvast sektsioonist; selleks, et sõitjad saaksid sektsioonide vahel
 vabalt liikuda, on kõigi sektsioonide sõitjateruumid omavahel ühendatud.
 Jäigad sektsioonid on omavahel püsivalt ühendatud ning neid saab üksteisest
 eraldada seadmetega, mida tavaliselt kasutatakse vaid töökojas.
 2.1.3.1. Kahekorruseline liigendsõiduk – sõiduk, mis koosneb kahest või enamast
 jäigast üksteise suhtes liikuvast osast; selleks, et sõitjad saaksid osade vahel
 vabalt liikuda, on kõigi osade sõitjateruumid omavahel vähemalt ühel
 korrusel ühendatud. Jäigad osad on omavahel püsivalt ühendatud ning neid
 saab üksteisest eraldada seadmetega, mida tavaliselt kasutatakse vaid
 töökojas.
 2.1.4. Madala põrandaga buss – I, II või A-klassi sõiduk, millel vähemalt 35%-l
 seisvate sõitjate alast (liigendbusside korral sõiduki eesmisest osast või
 kahekorruseliste busside korral alumisest korrusest) on astmeteta tasapind,
 kus on juurdepääs vähemalt ühele teenindusuksele.
 2.1.5. Kere – iseseisev tehniline üksus, mis hõlmab sõiduki kogu seesmist ja
 välimist seadmestikku.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/135
 2.1.6. Kahekorruseline sõiduk – sõiduk, kus sõitjakohad asuvad vähemalt osaliselt
 kahel üksteise kohal paikneval korrusel ja mille ülemisel korrusel ei ole
 seisukohti.
 2.1.7. Iseseisev tehniline üksus – sõiduki osana konstrueeritud seade, millele võib
 tüübikinnituse anda eraldi, ent ainult seoses ühe või enama kindlaksmääratud
 sõidukitüübiga;
 2.2. Tüübi (tüüpide) mõiste
 2.2.1. Sõiduki tüüp – sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmistes olulistes punktides:
 a) kere tootja,
 b) runga (šassii) tootja;
 c) sõiduki kontseptsioon (>22 sõitjat või <22 sõitjat);
 d) kere kontseptsioon (ühe- või kahekorruseline, liigendiga, madala
 põrandaga).
 e) kere tüüp, kui kere on saanud tüübikinnituse iseseisva tehnilise üksusena;
 2.2.2. kere tüüp – kere kategooriad, mis tüübikinnituse saamiseks iseseisva tehnilise
 üksusena ei erine üksteisest oluliselt järgmistes punktides:
 a) kere tootja,
 b) sõiduki kontseptsioon (>22 sõitjat või <22 sõitjat);
 c) kere kontseptsioon (ühe- või kahekorruseline, liigendiga, madala
 põrandaga).
 d) täisvarustuses sõiduki kere mass, lubatud kõikumine 10%.
 e) kindlaksmääratud sõidukitüübid, millele asjakohast tüüpi keret võib
 paigaldada.
 2.3. Sõiduki või iseseisva tehnilise üksuse tüübikinnitus – punktis 2.2. määratletud
 sõiduki või kere tüübikinnitus nende käesolevas eeskirjas täpsustatud
 konstruktsioonilisi iseärasusi silmas pidades;
 2.4. Pealisehitus – kere osa, mis annab sõidukile tugevuse ümberpaiskumise
 puhuks.
 2.5. Teenindusuks – sõitjate uks, mida kasutatakse tavaolukorras ja mille
 avamiseks juht ei pea oma kohalt tõusma.
 2.6. Kahe poolega uks – kaht juurdepääsu võimaldav või samaväärne uks.
 2.7. Liuguks – uks, mida saab avada ja sulgeda, nihutades seda mööda ühte või
 mitut sirget või peaaegu sirget siini.
 ---pagebreak--- L 373/136 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 2.8. Avariiuks – uks sõitjate väljumiseks erandjuhtudel, eeskätt avariiolukorras.
 2.9. Avariiaken – aken sõitjate väljumiseks avariiolukorras, mis ei tarvitse olla
 klaasitud.
 2.10. Kahe- või mitmeosaline aken – avariiaken, mis mõttelise joonega (joontega)
 (või tasandiga, tasanditega) kaheks või enamaks osaks jaotatuna vastab iga
 osa mõõtmete ja juurdepääsuvõimaluste poolest tavalise avariiakna nõuetele.
 2.11. Avariiluuk – ava laes või põrandas, mis on määratud sõitjate väljapääsuks
 avariiolukorras.
 2.12. Avariiväljapääs – avariiuks, avariiaken või avariiluuk.
 2.13. Väljapääs – teenindusuks, ühendustrepp, pooltrepp või avariiväljapääs.
 2.14. Põrand või korrus – sõiduki kere osa, mille pealispinnale toetuvad seisvate
 sõitjate, istuvate sõitjate, juhi ja meeskonnaliikmete jalad ning millel võivad
 olla istmekinnitused.
 2.15. Istmetevaheline käik – ala, mis võimaldab sõitjatel liikuda ühelt istmelt või
 ühest istmereast mõne teise istme või istmereani või sõitjate teenindusukse
 juurdepääsuteeni, ühendustrepini või seisvate sõitjate alani. See ei hõlma:
 2.15.1. istme ees olevat 300 mm laiust ala; välja arvatud juhul, kui istmed on
 külgsuunas paigutatud rattakoobaste kohale – siis võib nimetatud ala laiust
 vähendada 225 millimeetrini.
 2.15.2. ruumi astmelaua või trepi kohal või
 2.15.3. ruumi, mis võimaldab juurdepääsu ainult ühele istmele või istmereale,
 vastamisi paigutatud istmetele või istmereale.
 2.16. Juurdepääsutee – sõitjate teenindusukse juurest algav ala kuni ülemise astme
 (istmetevahelise käigu äär), ühendustrepi või pooltrepi välimise servani. Kui
 ukse juures astmed puuduvad, peetakse juurdepääsuteeks 3. lisa punkti 7.7.1.
 kohaselt mõõdetavat ala, mis lõpeb algasendis oleva uksepaneeli siseküljest
 300 mm kaugusel.
 2.17. Juhiruum – ruum, mis on mõeldud kasutamiseks ainult juhile (välja arvatud
 avariiolukorras) ja milles on juhiiste, rool, juhtseadmed, näidikud ja muud
 sõiduki juhtimiseks ning käitamiseks vajalikud seadmed.
 2.18. Sõidukorras sõiduki tühimass – sõidukorras koormata sõiduki kere ja
 haakeseadme (veduki korral) või kabiiniga runga (kui tootja ei ole sõidukit
 lõpuni ehitanud) mass, mis sisaldab jahutusvedelikku, õlisid, kütust 90%
 kütusepaagi mahust, 100% kõigi teiste vedelike, v. a kasutatud vesi,
 tööriistade, varuratta ja juhi (75 kg) massi. Bussidel sisaldab tühimass
 meeskonnaliikme massi (75 kg), kui sõidukis on meeskonnaliikmele mõeldud
 istekoht.
 2.19. Täismass – tootja lubatud suurim sõiduki mass, mis põhineb konstruktsioonil
 ja tööomadustel. Täismassi kasutatakse sõiduki kategooria määramiseks.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/137
 2.20. Sõitja – isik, kes ei ole juht või meeskonnaliige.
 2.21. Piiratud liikumisvõimega sõitja – reisijad, kellel on raskusi ühistranspordi
 kasutamisel, näiteks invaliidid (kaasa arvatud meeleorganite puuetega ja
 vaimupuuetega inimesed ning ratastooli kasutavad inimesed), kehalise
 puudega inimesed, väikesekasvulised inimesed, rasket pagasit kandvad
 inimesed, vanurid, rasedad, ostukärudega inimesed ja lastega sõitjad (kaasa
 arvatud lastekärus lapsed).
 2.22. Ratastooli kasutaja – isik, kes kehavigastuse või puude tõttu kasutab
 liikumiseks ratastooli.
 2.23. Meeskonnaliige – teine juht või reisisaatja.
 2.24. Sõitjateruum – sõitjateruum, välja arvatud ala, kus asuvad kohtkindlad
 sisseseaded, näiteks baar, kööginišš, tualett, pagasi- või kaubaruum.
 2.25. Mehhaniseeritud teenindusuks – teenindusuks, mis avaneb ja sulgub
 energiaallika (välja arvatud lihasjõud) mõjul ja mille avamist ning sulgemist –
 kui see ei ole automaatne – juhib juht või meeskonnaliige kaugjuhtimise teel.
 2.26. Isetoimiv teenindusuks – energiaallikal töötav teenindusuks, mida saab avada
 ainult siis (välja arvatud avariiolukordadeks määratud juhtimisseadmete
 kasutamise korral), kui sõitja on kasutanud asjaomast juhtseadet ja juht on
 juhtseadme sisse lülitanud, ning mis automaatselt uuesti sulgub.
 2.27. Sõiduki käivitamist takistav seade – automaatseade, mis takistab sõidu
 alustamist.
 2.28. Teenindusuks, mida juhib juht – teenindusuks, mida tavaliselt avab ja sulgeb
 juht.
 2.29. Eelisõigusiste – asjakohaselt tähistatud lisaruumiga iste piiratud
 liikumisvõimega inimestele.
 2.30. Sisenemise abiseade – seade, mis aitab ratastooli kasutajal sõidukisse
 pääseda, näiteks tõsteseade, kaldtee jms.
 2.31. Kallutussüsteem – süsteem, mis täielikult või osaliselt tõstab või langetab
 sõiduki keret tavalise sõiduasendi suhtes.
 2.32. Tõsteseade – platvormiga seade või süsteem, mida saab tõsta ja langetada, et
 võimaldada sõitjate liikumist sõitjateruumi põrandalt maapinnale või
 kõnniteele ning vastupidi.
 2.33. Kaldtee – seade, mis moodustab silla sõitjateruumi põrandast maapinnani
 või kõnniteeni.
 2.34. Teisaldatav kaldtee – kaldtee, mida saab sõiduki konstruktsiooni küljest
 eemaldada ja mida juht või meeskonnaliige saab paigaldada.
 2.35. Eemaldatav iste – iste, mida saab sõidukist hõlpsalt eemaldada.
 ---pagebreak--- L 373/138 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 2.36. Esiosa ja tagaosa – sõiduki esi- või tagaosa tavalise sõidusuuna ja mõistete
 kohaselt. Samuti mõistetakse ka väljendeid "eesmine", "kõige esimene",
 "tagumine" ja "kõige tagumine" jms.
 2.37. Ühendustrepp – trepp, mis võimaldab liikuda ülemise ja alumise korruse
 vahel.
 2.38. Eraldatud ruum – ruum sõidukis, mida sõitjad ja meeskonnaliikmed võivad
 sõiduki liikumise ajal kasutada ja mis on sõitjate või meeskonna muudest
 ruumidest eraldatud, välja arvatud kohtades, kus vahesein võimaldab sõitjatel
 vaadet järgmisesse sõitjateruumi, ning on ühendatud teiste ruumidega usteta
 istmetevahelise käiguga.
 2.39. Pooltrepp – ülemiselt korruselt algav trepp, mis lõpeb avariiuksega.
 3. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLUS
 3.1. Vastutav tootja või tootja ametlik esindaja esitab tüübikinnituse taotluse
 a) sõiduki tüübi,
 b) iseseisva tehnilise üksuse või
 c) sõiduki tüübi, mille kere tüüp on iseseisva tehnilise üksusena
 tüübikinnituse juba saanud
 konstruktsiooniliste iseärasuste suhtes.
 3.2. Kui tüübikinnituse taotlus esitatakse sõiduki kohta, mille rungale on
 monteeritud tüübikinnitusega kere, tähendab mõiste "tootja" ettevõtet, kus
 monteerimine toimub.
 3.3. Teave konstruktsiooniliste iseärasuste kohta edastatakse vormis, mis on
 kooskõlas 1. lisa 1. osas esitatud näidisega.
 3.3.1. 1. liide: sõiduki tüübi puhul,
 3.3.2. 2. liide: kere tüübi puhul,
 3.3.3. 3. liide: sõiduki tüübi puhul, mille kere on iseseisva tehnilise üksusena
 tüübikinnituse juba saanud.
 3.4. Tüübikinnituskatseid korraldavale tehnilisele teenistusele esitatakse
 kinnitatavat tüüpi esindav sõiduk (sõidukid) või kere (kered).
 4. TÜÜBIKINNITUS
 4.1. Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk või
 kere vastab punktis 5 esitatud nõuetele, antakse kõnealusele sõidukile või
 kerele tüübikinnitus.
 4.2. Igale tüübikinnituse saanud sõidukitüübile antakse tüübikinnituse number.
 Selle esimesed kaks kohta (praegu 01, mis vastab muudatuste seeriale 01)
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/139
 näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse andmise ajaks
 eeskirja tehtud kõige hilisemaid olulisi tehnilisi muudatusi. Üks ja sama
 lepinguosaline ei tohi anda ühele tüübile antud numbrit teisele sõiduki- või
 keretüübile punkti 2.2. tähenduses.
 4.3. Teade käesoleva eeskirja kohaselt sõiduki või kere tüübikinnituse andmise
 või selle laiendamise kohta edastatakse eeskirja rakendavatele
 lepinguosalistele vormis, mis on kooskõlas eeskirja 1. lisas esitatud näidisega.
 4.4. Igale sõidukile või kerele, mis vastab käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse
 saanud sõiduki- või keretüübile, paigaldatakse selgesti loetavalt
 tüübikinnitusvormis nimetatud juurdepääsetavale kohale rahvusvaheline
 tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest osadest:
 4.4.1. ringiga ümbritsetud täht "E", millele järgneb kinnituse andnud riigi
 eraldusnumber2 ja
 4.4.2. punktis 4.4.1. kirjeldatud ringist paremale poole jääb käesoleva eeskirja
 number, millele järgneb sümbol "R", sidekriips ja kinnitusnumber ning
 4.4.3. Rooma numbritest koosnev täiendav sümbol, mis tähistab klassi (klasse),
 milles sõiduk või kere on tüübikinnituse saanud. Kerel, mis on saanud eraldi
 tüübikinnituse, on täiendav sümbol S.
 4.5. Punktis 4.4.1. nimetatud sümbolit ei korrata, kui käesoleva eeskirja alusel
 tüübikinnituse andnud riigis vastab sõiduk ka lepingule lisatud teise või teiste
 eeskirjade alusel tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile; sellisel juhul
 paigutatakse käesoleva eeskirja number ja tüübikinnituse number ning antud
 riigis tüübikinnituse aluseks olnud kõigi eeskirjade täiendavad sümbolid
 punktis 4.4.1. nimetatud sümbolist paremal asuvasse püstveergu.
 4.6. Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustumatu.
 2
 i) 1 Saksamaa, 2 Prantsusmaa, 3 Itaalia, 4 Holland, 5 Rootsi, 6 Belgia, 7 Ungari,
 8 Tšehhi Vabariik, 9 Hispaania, 10 Serbia ja Montenegro, 11
 Ühendkuningriik, 12 Austria, 13 Luksemburg, 14 Šveits, 15 (vaba), 16 Norra,
 17 Soome, 18 Taani, 19 Rumeenia, 20 Poola, 21 Portugal, 22 Vene
 Föderatsioon, 23 Kreeka, 24 Iirimaa, 25 Horvaatia, 26 Sloveenia, 27
 Slovakkia, 28 Valgevene, 29 Eesti, 30 (vaba), 31 Bosnia ja Hertsegoviina, 32
 Läti, 33 (vaba), 34 Bulgaaria, 35 (vaba), 36 Leedu, 37 Türgi, 38 (vaba), 39
 Aserbaidžaan, 40 endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 (vaba), 42
 Euroopa Ühendus (kinnitusi annavad selle liikmesriigid, kasutades oma
 asjakohast ECE-sümbolit), 43 Jaapan, 44 (vaba), 45 Austraalia, 46 Ukraina,
 47 Lõuna-Aafrika, 48 Uus-Meremaa, 49 Küpros ja 50 Malta. Järgmised
 numbrid määratakse teistele riikidele kokkuleppega (milles käsitletakse
 ratassõidukile ning sellele paigaldatavale või sellel kasutatavale varustusele ja
 osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel väljastatud
 tunnistuste vastastikust tunnustamist) liitumise või selle ratifitseerimise
 kronoloogilises järjestuses. Määratud numbrid edastab lepinguosalistele
 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär.
 ---pagebreak--- L 373/140 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 4.7. Tüübikinnitusmärk kinnitatakse tootja paigaldatud kere või sõiduki
 andmeplaadile või selle kõrvale.
 4.8. Käesoleva eeskirja 2. lisas on esitatud näidised tüübikinnitusmärkide asetuse
 kohta.
 5. TEHNILISED NÕUDED
 5.1. Kõik sõidukid peavad vastama käesoleva eeskirja 3. lisa tingimustele (mida
 kahekordsete sõidukite puhul on muudetud 9. lisaga). Tüübikinnituse eraldi
 saanud kered peavad olema 5. lisa või 10. lisa nõuete kohased. Kui sõiduki
 kerele on tüübikinnitus antud 10. lisa kohaselt, antakse sõidukile tüübikinnitus
 sama lisa alusel.
 5.2. 8. lisa tehniliste tingimuste kohaselt peavad I klassi sõidukitesse pääsema
 ratastooli kasutavad inimesed ja teised piiratud liikumisvõimega inimesed.
 5.3. I klassi mittekuuluvate sõidukite puhul võivad sobivaima lahenduse
 sissepääsu parandamiseks valida lepinguosalised. Kui aga I klassi
 mittekuuluvad sõidukid on varustatud piiratud liikumisvõimega inimestele
 või ratastooli kasutajatele mõeldud seadmetega, peavad sõidukid vastama
 8. lisa asjakohastele nõuetele.
 5.4. Käesolev eeskiri ei piira lepinguosalise ametiasutuste õigust täpsustada, et
 teatavat laadi toimimist eeldatakse ainult sõidukitelt, mis 8. lisa kohaselt on
 varustatud seadmetega piiratud liikumisvõimega sõitjate veoks.
 6. SÕIDUKI VÕI KERE TÜÜBIKINNITUSTE MUUDATUSED JA
 TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE
 6.1. Sõiduki tüübikinnituse andnud ametiasutust teavitatakse igast muudatusest
 sõiduki või kere tüübis. Kõnealune asutus võib seejärel:
 6.1.1. leida, et tõenäoliselt ei kahjusta muudatused märgatavalt tüübikinnituse
 nõuetekohasust ning sõiduk või kere vastab endiselt nõuetele; või
 6.1.2. nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat
 katseprotokolli.
 6.2. Eeskirja kohaldavaid lepinguosalisi teavitatakse muudatusi käsitlevast
 tüübikinnitusest või sellest keeldumisest punktis 4.3. sätestatud korras.
 6.3. Tüübikinnituse laienduse väljastav pädev asutus määrab laiendusele
 seerianumbri ning teavitab sellest käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta
 kokkuleppe osalisi eeskirja 1. lisa 2. liites esitatud näidisele vastava teatisega.
 7. TOODETE VASTAVUS TÜÜBIKINNITUSELE
 Lepingu 2. liites (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) on sätestatud
 toodete vastavust tagavad menetlused, millele lisanduvad järgmised nõuded:
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/141
 7.1. Sõidukid ja kered, millele on tüübikinnitus antud käesoleva eeskirja alusel,
 valmistatakse vastavalt punktis 5 sätestatud nõudeid järgides antud
 tüübikinnitusele.
 7.2. Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida
 tootmisettevõttes rakendatavaid toote tüübikinnitusele vastavuse kontrollimise
 meetodeid. Selliseid kontrolle korraldatakse tavaliselt kord kahe aasta
 jooksul.
 8. KARISTUSED TOODETE TÜÜBIKINNITUSELE MITTEVASTAVUSE
 KORRAL
 8.1. Sõidukile või kerele käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib
 tühistada, kui ei täideta punkti 5 nõudeid.
 8.2. Kui eeskirja kohaldav lepinguosaline tühistab varem antud tüübikinnituse,
 teavitab ta sellest viivitamata teisi eeskirja kohaldavaid lepinguosalisi eeskirja
 1. lisa 2. liites esitatud näidisele vastava teatisega.
 9. TOOTMISE LÕPETAMINE
 Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja alusel
 tüübikinnituse saanud sõiduki või kere tootmise, teavitab ta sellest
 tüübikinnituse andnud asutust. Asjakohase teabe saamise järel teavitab
 kõnealune asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta
 kokkuleppe osalisi eeskirja 1. lisa 1. osas esitatud näidisele vastava teatisega.
 10. ÜLEMINEKUSÄTTED
 10.1. Muudatuste seeria 01 jõustumisest alates ei tohi ükski eeskirja kohaldav
 lepinguosaline keelduda ECE-tüübikinnituse andmisest seeria 01
 muudatustega eeskirja alusel.
 10.2. Ükski eeskirja kohaldav lepinguosaline ei tohi keelduda riikliku
 tüübikinnituse andmisest sõiduki tüübile, mis on kinnitatud eeskirja
 muudatuste seeria 01 kohaselt.
 10.3. Eeskirja kohaldavad lepinguosalised annavad alates 36. kuust pärast
 käesoleva eeskirja jõustumist tüübikinnituse ainult siis, kui sõiduki tüüp,
 millele tüübikinnitus antakse, vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on
 muudetud muudatuste seeriaga 01.
 10.4. Käesolevat eeskirja kohaldavad lepinguosalised võivad alates 72. kuust pärast
 eeskirja muudatuste seeria 01 jõustumist keelduda sõiduki esmasest riiklikust
 registreerimisest (esmasest kasutuselevõtust), kui sõiduk ei vasta eeskirja
 muudatuste seeria 01 nõuetele.
 11. TÜÜBIKINNITUSKATSETE KORRALDAMISE EEST VASTUTAVATE
 TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED NING
 AADRESSID
 ---pagebreak--- L 373/142 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 Eeskirja kohaldavad lepinguosalised teatavad Ühinenud Rahvaste
 Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete korraldamise eest
 vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusi andvate haldusasutuste
 nimed ja aadressid, kuhu saadetakse teistes riikides välja antud tüübikinnitust
 tõendav teade või tüübikinnituse laiendamise, sellest keeldumise või selle
 tühistamise teated.
 12. MÄRKUSED LUBATUD TELJEKOORMUSTE VÕI SÕIDUKI
 TÄISMASSI KOHTA
 Kokkuleppe artikkel 3 ei piira lepinguosaliste õigust keelata oma
 territooriumil registreerida sõidukitüüpe, millele mõni teine lepinguosaline on
 käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse andnud, kui sõitjate või pagasi kaalu
 tõttu ületab sõiduki teljekoormus või täismass tema territooriumil kehtivate
 õigusaktidega lubatu.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/143
 LISA
 LISADE LOETELU
 1. lisa Tüübikinnitusdokumendid
 I osa Teatiste näidised
 II osa Tüübikinnituse tunnistus
 2. lisa Tüübikinnitusmärkide paigutus
 3. lisa Kõikidele sõidukitele esitatavad nõuded
 Liide: Staatilise ümberpaiskumispiiri kontrollimine arvutustega
 4. lisa Selgitavad joonised
 5. lisa Pealisehituse tugevus
 6. lisa Mehhaniseeritud uste sulgumisjõudude mõõtmise juhised
 7. lisa Erinõuded kuni 22 sõitjaga sõidukitele
 8. lisa Nõuded piiratud liikumisvõimega sõitjate juurdepääsu
 hõlbustavatele tehnilistele seadmetele
 9. lisa Nõuded kahekorruselistele sõidukitele
 10. lisa Iseseisva tehnilise üksuse tüübikinnitus ja sellise sõiduki
 tüübikinnitus, mille kerele on antud iseseisva tehnilise üksuse
 tüübikinnitus
 11. lisa Massid ja mõõtmed
 ---pagebreak--- L 373/144 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 1. LISA
 TÜÜBIKINNITUSDOKUMENDID
 1. osa
 Teatiste näidised
 1. liide
 TEATISE NÄIDIS
 Esitatakse eeskirja nr 107 alusel M2- või M3-kategooria sõidukite üldehitusega seonduva
 tüübikinnituse kohta
 Järgmine teave esitatakse, kui see on asjakohane, kolmes eksemplaris ning sellele peab olema
 lisatud sisukord. Kõik joonised esitatakse sobivas mõõtkavas ja piisava põhjalikkusega A4
 formaadis või A4 formaadis voldikuna. Kui kasutatakse fotosid, peavad need olema piisavalt
 üksikasjalikud.
 Elektrooniliste juhtsüsteemidega seadmete, osade või iseseisvate tehniliste üksuste korral
 esitatakse andmed ka nende juhtsüsteemide töö kohta.
 1. ÜLDOSA
 1.1. Mark (tootja kaubanimi):
 1.2. Tüüp:
 1.2.1. Rung:
 1.2.2. Kere või komplektne sõiduk:
 1.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (b):
 1.3.1. Rung:
 1.3.2. Kere või komplektne sõiduk:
 1.3.3. Märgistuse asukoht;
 1.3.3.1. Rung:
 1.3.3.2. Kere või komplektne sõiduk:
 1.4. Sõiduki kategooria (c):
 1.5. Tootja nimi ja aadress:
 1.6. Koostetehas(t)e aadress(id):
 2. SÕIDUKI ÜLDISED KONSTRUKTSIOONILISED TUNNUSED
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/145
 2.1. Tüüpsõiduki fotod ja/või joonised:
 2.2. Kogu sõiduki mõõtjoonis:
 2.3. Telgede ja rataste arv:
 2.3.1. Topeltratastega telgede arv ja asend:
 2.3.2. Juhttelgede arv ja asukoht
 2.4. Runga (kui see on olemas) (üldjoonis):
 2.5. Pikikandurites kasutatud materjalid (d):
 2.6. Mootori paigutus ja asukoht:
 2.7. Juhikabiin (buldog- või tavaline kabiin) (z):
 2.8. Rooli asukoht:
 2.8.1. Sõidukil on rool parem-/ vasakpoolseks 1/ liikluseks.
 2.9. Täpsustage, kas mootorsõiduk on mõeldud haagiste vedamiseks ja kas haagis
 on pool-, kesktelg- või veotiisliga haagis:
 3. MASS JA MÕÕTMED (e) (kg ja mm; vajaduse korral viidata joonisele)
 3.1. Teljevahe(d) (täiskoormaga) (f):
 3.2. Sõiduki mõõtmed (üldmõõtmed)
 3.2.1. Kereta runga korral
 3.2.1.1. Pikkus (j):
 3.2.1.2. Laius (k):
 3.2.1.3. Kõrgus (sõidukorras) (l) (reguleeritava kõrgusega vedrustuse korral märkida
 tavalise sõiduasendi kõrgus):
 3.2.1.4. Esiülend (m):
 3.2.1.5. Tagaülend (n):
 3.3. Täismassiga sõiduki raskuskeskme asend piki-, risti- ja vertikaalsuunas.
 3.4. Sõidukorras sõiduki kere, veduki korral haakeseadme (v.a kategooria M1
 veduk), kui tootja on selle paigaldanud, või runga või kabiiniga runga (kui
 tootja ei ole sõidukit lõpuni ehitanud) mass, mis sisaldab vedelike, tööriistade,
 varuratta ja juhi massi, ning bussi puhul meeskonnaliikme massi, kui sõidukis
 on meeskonnaliikmele istekoht (o) (iga variandi kohta maksimaalne ja
 minimaalne mass):
 ---pagebreak--- L 373/146 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 3.4.1. Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise või
 kesktelghaagise korral koormus haakepunktis (iga variandi kohta
 maksimaalne ja minimaalne):
 3.5. Tootja sätestatud täismass (y) (iga variandi kohta maksimaalne ja
 minimaalne):
 3.5.1. Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel (iga variandi kohta maksimaalne ja
 minimaalne):
 3.6. Igale teljele mõjuv suurim tehniliselt lubatud koormus või täismass:
 3.7. Haakepunktile mõjuv suurim täismass:
 3.7.1. mootorsõiduki puhul:
 4. KERE
 4.1. Kere tüüp: ühekorruseline, kahekorruseline, liigendraamiga või madala
 põrandaga 1/"
 4.2. Kasutatud materjalid ja konstruktsioonipõhimõtted:
 5. ERISÄTTED REISIJATEVEOKS MÄÄRATUD MOOTORSÕIDUKITE
 KOHTA, MILLEL ON LISAKS JUHIISTMELE ROHKEM KUI
 KAHEKSA ISTEKOHTA
 5.1. Sõiduki klass (I klass, II klass, III klass, A-klass, B-klass):
 5.2. Sõitjateruumi pindala (m2):
 5.2.1. Kokku (So):
 5.2.2. Ülemine korrus (Soa): 1/
 5.2.3. Alumine korrus (Sob): 1/
 5.2.4. Seisukohad (S1):
 5.3. Sõitjate arv (iste- ja seisukohad):
 5.3.1. Kokku (N):
 5.3.2. Ülemine korrus (Na): 1/
 5.3.3. Alumine korrus (Nb): 1/
 5.4. Sõitjate arv (istekohad):
 5.4.1. Kokku (A):
 5.4.2. Ülemine korrus (Aa): 1/
 5.4.3. Alumine korrus (Ab): 1/
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/147
 5.5. Meeskonnaliikmete kohti: jah/ei (1)
 5.6. Teenindususte arv:
 5.7. Avariiväljapääsude arv (uksed, aknad, avariiluugid, ühendustrepp ja
 pooltrepp):
 5.7.1. Kokku:
 5.7.2. Ülemine korrus: 1/
 5.7.3. Alumine korrus: 1/
 5.8. Pakiruumide maht (m3):
 5.9. Pakiveo pinna suurus katusel (m2):
 5.10. Tehnilised seadmed sõidukisse sissepääsu hõlbustamiseks (näiteks kaldtee,
 tõsteplatvorm, kallutussüsteem), kui need on paigaldatud:
 5.11. PEALISEHITUSE TUGEVUS:
 5.11.1. Eeskirja nr 66 kohase tüübikinnituse number, kui see on olemas:
 5.11.2. Pealisehituste korral, millel ei ole veel tüübikinnitust:
 5.11.2.1. sõidukitüübi pealisehituse täpne kirjeldus, kaasa arvatud mõõtmed,
 konfiguratsioon ja koostismaterjalid ning meetod, mille abil see on runga
 raami külge kinnitatud:
 5.11.2.2. Sõiduki joonised ja pealisehituse tugevust või ülejäänud ruumi suurust
 mõjutavate sisustuselementide joonised:
 5.11.2.3. Sõidukorras sõiduki raskuskeskme asend piki-, rist- ja vertikaalsuunas:
 5.11.2.4. Suurim kaugus sõiduki välisseina ääres asetsevate reisijaistmete keskjoonte
 vahel.
 (b) Kui tüübi identifitseerimisandmetes on märke, mis ei ole asjakohased teatises
 kirjeldatud sõiduki, osa või iseseisva tehnilise üksuse tüüpide kirjeldamisel,
 asendatakse need märgid dokumentides sümboliga "?" (nt ABC??123??).
 ______________________________
 Selgitavad märkused
 1/ Mittevajalik maha tõmmata (kui sobib rohkem kui üks vastus, ei tõmmata
 midagi maha).
 ---pagebreak--- L 373/148 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 (c) Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva resolutsiooni tervikteksti
 (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2) 7. lisas.
 (d) Võimaluse korral nimetada euronormile vastav tähis, vastasel juhul märkida:
 a) materjali kirjeldus,
 b) voolavuspiir,
 c) tõmbetugevuspiir,
 d) pikenemine (protsentides),
 e) Brinelli kõvadus.
 (e) Kui üks versioon on tavalise juhikabiiniga ja teine magamiskohaga kabiiniga,
 esitatakse mõlema mass ja mõõtmed.
 (f) ISO-standard 612-1978, tingimus nr 6.4.
 (j) 11. lisa, punkt 2.4.1.
 (k) 11. lisa, punkt 4.2.
 (l) 11. lisa, punkt 2.4.3.
 (m) ISO-standard 612-1978, tingimus nr 6.6.
 (n) ISO-standard 612-1978, tingimus nr 6.7.
 (o) Juhi kaaluks ja vajaduse korral meeskonnaliikme kaaluks arvestatakse 75 kg
 (selle moodustavad inimese kaal 68 kg ja pagasi kaal 7 kg vastavalt ISO-
 standardile 2416-1992), kütusepaak on täidetud 90% ulatuses ja muud
 vedelikke sisaldavad süsteemid (v.a kasutatud vee süsteemid) 100% ulatuses
 tootja sätestatud mahust.
 (y) Haagise või poolhaagise korral, mille puhul haakeseadmele või sadulale
 langeb märkimisväärne vertikaalkoormus, lisatakse tehniliselt lubatud
 täismassile nimetatud koormus jagatuna maa raskuskiirendusega.
 (z) Eestjuhitav sõiduk – konfiguratsioon, mille korral üle poole mootori pikkusest
 on esiklaasi alumise serva eespoolseimast punktist tagapool ja rooliratta
 rumm asub sõiduki pikkuse eesmises veerandis.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/149
 1. LISA
 TÜÜBIKINNITUSDOKUMENDID
 1. osa
 Teatiste näidised
 2. liide
 TEATISE NÄIDIS
 Esitatakse eeskirja nr 107 alusel M2- või M3-kategooria sõidukite kere üldehitusega seonduva
 tüübikinnituse kohta
 Järgmine teave esitatakse, kui see on asjakohane, kolmes eksemplaris ning sellele peab olema
 lisatud sisukord. Kõik joonised peavad olema piisavalt põhjalikud ning esitatakse A4
 mõõtkavas või A4 mõõdus kaustas. Kui kasutatakse fotosid, peavad need olema piisavalt
 üksikasjalikud.
 Elektrooniliste juhtsüsteemidega seadmete, osade või iseseisvate tehniliste üksuste korral
 esitatakse andmed ka nende juhtsüsteemide töö kohta.
 1. ÜLDOSA
 1.1. Mark (tootja kaubanimi):
 1.2. Tüüp:
 1.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (b):
 1.3.1. Kere või komplektne sõiduk:
 1.3.2. Märgistuse asukoht:
 1.3.3. Kere või komplektne sõiduk:
 1.4. Osade ja iseseisvate tehniliste üksuste korral määrata ECE-tüübikinnitusmärgi
 asukoht ja kinnitusviis.
 1.5. Koostetehas(t)e aadress(id):
 2. SÕIDUKI ÜLDISED KONSTRUKTSIOONILISED TUNNUSED
 2.1. Tüüpsõiduki fotod ja/või joonised:
 2.2. Kogu sõiduki mõõtjoonis:
 2.3. Telgede ja rataste arv:
 ---pagebreak--- L 373/150 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 2.4. Rung (kui see on olemas) (üldjoonis):
 2.5. Pikikandurites kasutatud materjalid (d):
 2.6. Mootori paigutus ja asukoht:
 2.7. Juhikabiin (buldog- või ninamikkabiin) (z):
 2.8. Rooli asukoht:
 3. MASSID JA MÕÕTMED (e) (kg ja mm) (vajadusel viidata joonisele)
 3.1. Teljevahe(d) (täiskoormusel) (f):
 3.2. Sõiduki mõõtmed (üldmõõtmed)
 3.2.1. Kere puhul, mis on tüübikinnituse saanud ilma rungata:
 3.2.1.1. Pikkus (j):
 3.2.1.2. Laius (k):
 3.2.1.3. Kõrgus (sõidukorras) (l) (reguleeritava kõrgusega vedrustuse korral märkida
 tavalise sõiduasendi kõrgus):
 4. KERE
 4.1. Kere tüüp: ühekorruseline, kahekorruseline, liigendiga või madala põrandaga 1/
 4.2. Kasutatud materjalid ja konstruktsioonipõhimõtted:
 5. ERISÄTTED REISIJATEVEOKS MÄÄRATUD MOOTORSÕIDUKITE
 KOHTA, MILLEL ON LISAKS JUHIISTMELE ROHKEM KUI KAHEKSA
 ISTEKOHTA
 5.1. Sõiduki klass (I klass, II klass, III klass, A-klass, B-klass):
 5.1.1. Runga tüübid, millele võib tüübikinnituse saanud kere paigaldada (tootja(te) ja
 sõiduki(te) tüübid):
 5.2. Sõitjateruumi pindala (m2):
 5.2.1. Kokku (So):
 5.2.1.1. Ülemine korrus (Soa): 1/
 5.2.1.2. Alumine korrus (Sob): 1/
 5.2.2. Seisukohad (S1):
 5.3. Sõitjate arv (iste- ja seisukohad):
 5.3.1. Kokku (N):
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/151
 5.3.2. Ülemine korrus (Na): 1/
 5.3.3. Alumine korrus (Nb): 1/
 5.4. Istekohtade arv:
 5.4.1. Kokku (A):
 5.4.2. Ülemine korrus (Aa): 1/
 5.4.3. Alumine korrus (Ab): 1/
 5.5. Teenindususte arv:
 5.6. Avariiväljapääsude arv (uksed, aknad, avariiluugid, ühendustrepp ja pooltrepp):
 5.6.1. Kokku:
 5.6.2. Ülemine korrus: 1/
 5.6.3. Alumine korrus: 1/
 5.7. Pakiruumide maht (m3):
 5.8. Pakiveopinna suurus katusel (m2):
 5.9. Tehnilised seadmed sõidukisse sissepääsu hõlbustamiseks (näiteks kaldtee,
 tõsteplatvorm, kallutussüsteem), kui need on paigaldatud:
 5.10. PEALISEHITUSE TUGEVUS:
 5.10.1. Eeskirja nr 66 kohase tüübikinnituse number, kui see on olemas:
 5.10.2. Pealisehituste korral, millel ei ole veel tüübikinnitust:
 5.10.2.1. Sõidukitüübi pealisehituse täpne kirjeldus, kaasa arvatud mõõtmed,
 konfiguratsioon ja koostismaterjalid ning meetod, mille abil see on runga raami
 külge kinnitatud:
 5.10.2.2. Sõiduki joonised ja pealisehituse tugevust või ülejäänud ruumi suurust
 mõjutavate sisustuselementide joonised:
 5.10.2.3. Sõidukorras sõiduki raskuskeskme asend piki-, rist- ja vertikaalsuunas:
 5.10.2.4. Suurim kaugus sõiduki välisseina ääres asetsevate reisijaistmete keskjoonte
 vahel.
 5.11. Käesoleva eeskirja punktid, millele kõnealune iseseisev tehniline üksus peab
 vastama:
 ______________________________
 Selgitavad märkused: vaata 1. liide
 ---pagebreak--- L 373/152 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 1. LISA
 TÜÜBIKINNITUSDOKUMENDID
 1. osa
 Teatiste näidised
 3. liide
 TEATISE NÄIDIS
 Esitatakse eeskirja nr 107 alusel M2-või M3-kategooria sõidukite üldehitusega seonduva
 tüübikinnituse kohta, kui sõiduki kerele on eelnevalt antud tüübikinnitus kui iseseisvale
 tehnilisele üksusele
 Järgmine teave esitatakse, kui see on asjakohane, kolmes eksemplaris ning sellele peab olema
 lisatud sisukord. Kõik joonised esitatakse sobivas mõõtkavas ja piisava põhjalikkusega A4
 formaadis või A4 formaadis voldikuna. Kui kasutatakse fotosid, peavad need olema piisavalt
 üksikasjalikud.
 Elektrooniliste juhtsüsteemidega seadmete, osade või iseseisvate tehniliste üksuste korral
 esitatakse andmed ka nende juhtsüsteemide töö kohta.
 1. ÜLDOSA
 1.1. Mark (tootja kaubanimi):
 1.2. Tüüp:
 1.2.1. Rung:
 1.2.2. Kere või komplektne sõiduk:
 1.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (b):
 1.3.1. Rung:
 1.3.2. Kere või komplektne sõiduk:
 1.3.3. Märgistuse asukoht:
 1.3.3.1. Rung:
 1.3.3.2. Kere või komplektne sõiduk:
 1.4. Sõiduki kategooria (c):
 1.5. Tootja nimi ja aadress:
 1.6. Koostetehas(t)e aadress(id):
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/153
 2. SÕIDUKI ÜLDISED KONSTRUKTSIOONILISED TUNNUSED
 2.1. Tüüpsõiduki fotod või joonised:
 2.2. Kogu sõiduki mõõtjoonis:
 2.3. Telgede ja rataste arv:
 2.3.1. Topeltratastega telgede arv ja asend.
 2.4. Rung (kui see on olemas) (üldjoonis):
 2.5. Pikikandurites kasutatud materjalid (d):
 2.6. Mootori paigutus ja asukoht:
 2.7. Rooli asukoht:
 2.7.1. Sõidukil on rool parem- / vasakpoolseks 1/ liikluseks.
 3. Massid ja mõõtmed (e) (kg ja mm)
 (vajadusel viidata joonisele)
 3.1. Teljevahe(d) (täiskoormusel) (f):
 3.2. Sõiduki mõõtmed (üldmõõtmed)
 3.2.1. Kerega runga korral
 3.2.1.1. Pikkus (j):
 3.2.1.2. Laius (k):
 3.2.1.2.1. Suurim laius:
 3.2.1.3. Kõrgus (sõidukorras) (l) (reguleeritava kõrgusega vedrustuse korral märkida
 tavalise tööasendi kõrgus):
 3.3. Sõidukorras sõiduki kere, veduki korral tootja paigaldatud haakeseadme (v.a
 M1-kategooria veduk) või runga või kabiiniga runga (kui tootja ei ole sõidukit
 lõpuni ehitanud) mass, mis sisaldab vedelike, tööriistade, varuratta ja juhi massi,
 ning bussi puhul meeskonnaliikme kaalu, kui sõidukis on meeskonnaliikmele
 istekoht: (o) (iga variandi kohta maksimaalne ja minimaalne)
 3.3.1. Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise või kesktelghaagise
 korral koormus haakepunktis (iga variandi kohta maksimaalne ja minimaalne):
 3.4. Tootja sätestatud täismass (y) (maksimaalne ja minimaalne):
 3.4.1. Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagiste ja kesktelghaagiste
 puhul haakepunktile langev koormus (maksimaalne ja minimaalne):
 3.5. Igale teljele mõjuv suurim tehniliselt lubatud koormus või mass:
 ---pagebreak--- L 373/154 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 4. Pealisehituse tugevus:
 4.1. Eeskirja nr 66 kohase tüübikinnituse number, kui see on olemas:
 4.2. Pealisehituste korral, millel ei ole veel tüübikinnitust:
 4.2.1. Sõidukitüübi pealisehituse täpne kirjeldus, kaasa arvatud mõõtmed,
 konfiguratsioon ja koostismaterjalid ning meetod, mille abil see on runga raami
 külge kinnitatud:
 4.2.2. Sõiduki joonised ja pealisehituse tugevust või ülejäänud ruumi suurust
 mõjutavate sisustuselementide joonised:
 4.3. Sõidukorras sõiduki raskuskeskme asend piki-, rist- ja vertikaalsuunas:
 4.4. Suurim kaugus sõiduki välisseina ääres asetsevate reisijaistmete keskjoonte
 vahel.
 ____________________________
 Selgitavad märkused: vaata 1. liide
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/155
 1. lisa 2. osa 1. liide
 TEATIS
 (suurim formaat: A4 (210 mm x 297 mm))
 Väljastanud asutuse nimetus:
 .......................................
 .........................................
 Teatis
 sõiduki / osa / iseseisva tehnilise üksuse 2/ tüübile
 – tüübikinnituse andmise 2/
 – tüübikinnituse laiendamise 2/
 – tüübikinnitusest keeldumise 2/
 – tüübikinnituse tühistamise 2
 kohta eeskirja nr 107 alusel.
 Tüübikinnituse number:
 Laiendamise põhjus:
 I JAGU
 1. Mark (tootja kaubanimi):
 2. Tüüp:
 3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile / osale /
 iseseisvale tehnilisele üksusele 2/ 3/
 3.1. Märgistuse asukoht:
 4. Sõiduki kategooria 2/ 4/
 4. Tootja nimi ja aadress:
 6. Osade ja iseseisvate tehniliste üksuste korral tüübikinnitusmärgi asukoht ja
 kinnitusviis:
 7 Koostetehas(t)e aadress(id):
 ---pagebreak--- L 373/156 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 II JAGU
 1. Lisateave (vajaduse korral): vt lisand
 2. Katsete eest vastutav tehniline teenistus:
 3. Katseprotokolli esitamise kuupäev:
 4. Katseprotokolli number:
 5. Märkused (kui neid on): vt lisand
 6. Koht:
 7. Kuupäev:
 8. Allkiri:
 9. Lisatud on loetelu tüübikinnitusasutusele esitatud teabest, mida on võimalik
 taotluse korral saada.
 Tüübikinnituse tunnistuse nr ........ lisand
 sõiduki tüübikinnituse kohta eeskirja nr 107 alusel
 1. Lisateave
 1.1. Sõiduki kategooria (M2, M3): 2/
 1.2. Kere ehitus (ühekorruseline või kahekorruseline, liigendiga, madala põrandaga)
 2/
 1.3. Suurim tehniliselt lubatud mass (kg):
 1.4. Kogupikkus: . . . mm
 1.5. Kogulaius: . . . mm
 1.6. Kogukõrgus: . . . mm
 1.7. Sõitjate arv (iste- ja seisukohad):
 1.7.1. Kokku (N):
 1.7.2. Ülemine korrus (Na) 2/
 1.7.3. Alumine korrus (Nb) 2/
 1.7.4. Istekohtade arv:
 1.7.4.1. Kokku (A):
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/157
 1.7.4.2. Ülemine korrus (Aa) 2/
 1.7.4.3. Alumine korrus (Ab) 2/:
 1.8. Pakiruumide maht (m3):
 1.9. Pakiveo pinna suurus katusel (m2):
 1.10. Tehnilised seadmed sõidukisse sissepääsu hõlbustamiseks (näiteks kaldtee,
 tõsteplatvorm, kallutussüsteem):
 1.11. Koormatud sõiduki raskuskeskme asend piki-, rist- ja vertikaalsuunas:
 1.12. Pealisehituse tugevus
 1.12.1. tüübikinnituse number, kui seda nõutakse:
 1.13. Tüübikinnitus antud 11. lisa punkti 7.6.3.1 (A) või 7.6.3.1 (B) kohaselt 2/
 2. Märkused:
 ___________
 _______________
 1/ Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmisest keeldunud või selle tühistanud
 riigi eraldusnumber (vaata eeskirja tüübikinnitussätteid).
 2/ Mittevajalik maha tõmmata.
 3/ Kui tüübi identifitseerimisandmetes on märke, mis ei ole tüübikinnituse tunnistusega
 hõlmatud sõiduki, osa või iseseisva tehnilise üksuse tüüpide kirjeldamisel asjakohased,
 asendatakse need märgid dokumentides sümboliga "?" (nt ABC??123??).
 4/ Nagu on sätestatud sõidukite ehitust käsitleva resolutsiooni terviktekstis (R.E.3).
 ---pagebreak--- L 373/158 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 1. LISA
 2. osa
 2. liide
 (suurim formaat: A4 (210 mm x 297 mm))
 TEATIS
 Väljastanud asutuse nimetus:
 ..............................................................
 ...............................................
 ...............................................
 Teatis sõiduki / osa / iseseisva tehnilise üksuse 2/ tüübile
 – tüübikinnituse andmise 2/
 – tüübikinnituse laiendamise 2/
 – tüübikinnitusest keeldumise 2/
 – tüübikinnituse tühistamise 2
 kohta eeskirja nr 107 alusel.
 Tüübikinnituse number:
 Laiendamise põhjus:
 I JAGU
 1. Mark (tootja kaubanimi):
 2. Tüüp:
 3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile / osale /
 iseseisvale tehnilisele üksusele 2/ 3/
 3.1. Märgistuse asukoht:
 4. Sõiduki kategooria 2/ 4/
 5. Tootja nimi ja aadress:
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/159
 6. Osade ja iseseisvate tehniliste üksuste korral ECE-tüübikinnitusmärgi asukoht ja
 kinnitusviis:
 7. Koostetehas(t)e aadress(id):
 II JAGU
 1. Lisateave (vajaduse korral): vt lisand
 2. Katsete eest vastutav tehniline teenistus:
 3. Katseprotokolli esitamise kuupäev:
 4. Katseprotokolli number:
 5. Märkused (kui neid on): vt lisand
 6. Koht:
 7. Kuupäev:
 8. Allkiri:
 9. Lisatud on loetelu tüübikinnitusasutusele esitatud teabest, mida on võimalik
 taotluse korral saada.
 Tüübikinnituse tunnistuse nr ........ lisand
 sõiduki kerele kui iseseisvale tehnilisele üksusele antava tüübikinnituse kohta eeskirja nr 107
 alusel
 1. Lisateave
 1.1. Sõiduki kategooria, millele kere võib paigaldada (M2, M3): 2/
 1.2. Kere ehitus (ühekorruseline/kahekorruseline, liigendiga, madala põrandaga): 2/
 1.3. Runga tüüp (tüübid), millele kere võib paigaldada:
 1.4. Sõitjate arv (iste- ja seisukohad):
 1.4.1. Kokku (N):
 1.4.2. Ülemine korrus (Na): 2/
 1.4.3. Alumine korrus (Nb): 2/
 1.4.4. Istekohtade arv:
 ---pagebreak--- L 373/160 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 1.4.4.1. Kokku (A):
 1.4.4.2. Ülemine korrus (Aa): 2/
 1.4.4.3. Alumine korrus (Ab): 2/
 1.5. Pakiruumide maht (m3):
 1.6. Pakiveo pinna suurus katusel (m2):
 1.7. Tehnilised seadmed sõidukisse sissepääsu hõlbustamiseks (näiteks kaldtee,
 tõsteplatvorm, kallutussüsteem):
 1.8. Pealisehituse tugevus
 1.8.1. tüübikinnituse number, kui seda nõutakse:
 2. Märkused:
 3. Punktid, mille nõuetele kõnealune iseseisev tehniline üksus vastab:
 ________
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/161
 1. lisa 2. osa 3. liide
 (suurim formaat: A4 (210 mm x 297 mm))
 TEATIS
 Väljastanud asutuse nimetus:
 ..............................................................
 ...............................................
 ...............................................
 Teatis sõiduki / osa / iseseisva tehnilise üksuse 2/ tüübile
 – tüübikinnituse andmise 2/
 – tüübikinnituse laiendamise 2/
 – tüübikinnitusest keeldumise 2/
 – tüübikinnituse tühistamise 2/
 kohta eeskirja nr 107 alusel
 Tüübikinnituse number:
 Laiendamise põhjus:
 I JAGU
 1. Mark (tootja kaubanimi):
 2. Tüüp:
 3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile / osale /
 iseseisvale tehnilisele üksusele 2/ 3/
 3.1. Märgistuse asukoht:
 4. Sõiduki kategooria 2/ 4/
 5. Tootja nimi ja aadress:
 ---pagebreak--- L 373/162 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 6. Osade ja iseseisvate tehniliste üksuste korral tüübikinnitusmärgi asukoht ja
 kinnitusviis:
 7. Koostetehas(t)e aadress(id):
 II JAGU
 1. Lisateave (vajaduse korral): vt lisand
 2. Katsete eest vastutav tehniline teenistus:
 3. Katseprotokolli esitamise kuupäev:
 4. Katseprotokolli number:
 5. Märkused (kui neid on): vt lisand
 6. Koht:
 7. Kuupäev:
 8. Allkiri:
 9. Lisatud on loetelu tüübikinnitusasutuse kohta esitatud teabest, mida on võimalik
 taotluse korral saada.
 Tüübikinnituse tunnistuse nr ........ lisand
 sellise sõiduki tüübikinnituse kohta, mille kerele on juba antud tüübikinnitus kui iseseisvale
 tehnilisele üksusele eeskirja nr 107 alusel.
 1. Lisateave
 1.1. Sõiduki kategooria (M2, M3): 2/
 1.2. Täismass (kg):
 1.3. Koormatud sõiduki raskuskeskme asend piki-, rist- ja vertikaalsuunas:
 1.4. Pealisehituse tugevus
 1.4.1. Tüübikinnituse number, kui seda nõutakse:
 1.5. Tüübikinnitus antud 11. lisa punkti 7.6.3.1 (A) või 7.6.3.1. (B) kohaselt 2/
 2. Märkused:
 ___________
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/163
 _______________
 1/ Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmisest keeldunud, selle tühistanud riigi
 eraldusnumber (vaata eeskirja tüübikinnitussätteid).
 2/ Mittevajalik maha tõmmata.
 3/ Kui tüübi identifitseerimisandmetes on märke, mis ei ole tüübikinnituse tunnistusega
 hõlmatud sõiduki, osa või iseseisva tehnilise üksuse tüüpide kirjeldamisel asjakohased,
 asendatakse need märgid dokumentides sümboliga "?" (nt ABC??123??).
 4/ Nagu on sätestatud resolutsiooni terviktekstis (R.E.3).
 ---pagebreak--- L 373/164 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 2. lisa
 TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE PAIGUTUS
 Näidis A
 (vaata käesoleva eeskirja punkti 4.4.)
 01
 a = 8 mm min
 Kui sõidukile on kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk, näitab see, et eeskirja nr 107
 kohaselt on asjaomane sõiduki tüüp selle konstruktsioonilisi omadusi silmas pidades saanud III
 klassi kuuluvana tüübikinnituse numbriga 012439 Hollandis (E 4). Tüübikinnituse number
 näitab, et kinnitus on antud eeskirja nr 107 nõuete kohaselt, mida on muudetud muudatuste
 seeriaga 01.
 Näidis B
 (vaata käesoleva eeskirja punkti 4.5.)
 Kui sõidukile on kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk, näitab see, et asjaomane
 01
 01
 a = 8 mm min
 sõiduki tüüp on saanud tüübikinnituse Hollandis (E 4) eeskirjade nr 107 ja 43*/ alusel.
 Tüübikinnitusmärgi esimesed kaks kohta näitavad, et asjaomaste tüübikinnituste andmise ajal
 hõlmas eeskiri nr 107 muudatuste seeriat 01 ja eeskiri nr 43 oli algsel kujul.
 ___________
 */ See number on esitatud näidiseks.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/165
 Näidis C
 (vaata käesoleva eeskirja punkti 4.4.3.)
 RS
 01
 a = 8 mm min
 Kui sõiduki kerele on kinnitatud eespool esitatud tüübikinnitusmärk, näitab see, et eeskirja
 nr 107 kohaselt on asjaomane keretüüp selle konstruktsioonilisi omadusi silmas pidades saanud
 III klassi kuuluvana eraldi kerele antava (sümbol S) tüübikinnituse numbriga 012439 Hollandis
 (E 4). Tüübikinnituse number näitab, et kinnitus on antud eeskirja nr 107 nõuete kohaselt, mida
 on muudetud muudatuste seeriaga 01.
 __________
 ---pagebreak--- L 373/166 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 3. LISA
 KÕIKIDELE SÕIDUKITELE ESITATAVAD NÕUDED
 1.–6. (eraldatud)
 7. NÕUDED
 7.1 Üldist
 7.1.1. Kui ei ole sätestatud teisiti, tehakse kõik mõõtmised tasasel ja horisontaalsel
 pinnasel seisva, normaalses sõidukorras oleva, sõiduvalmis seisundile
 vastava massiga sõidukil. Kallutussüsteemi olemasolu korral reguleeritakse
 see nii, et sõiduki kõrgus vastab normaalsele sõiduasendile. Kui kerele
 antakse tüübikinnitus iseseisva tehnilise üksusena, peab tootja määrama
 kindlaks selle asendi tasase horisontaalse pinna suhtes.
 7.1.2. Kui käesoleva eeskirja nõuete kohaselt peab sõiduki (mille mass vastab
 sõidukorras sõiduki massile) teatav pind olema horisontaalne või mingi
 kindla nurga all, siis mehaanilise vedrustusega sõidukorras sõidukite korral
 võib pinna kalle olla suurem või suureneda eeldusel, et tootja määratletud
 koormusseisundis vastab sõiduk kõnealusele nõudele. Kallutussüsteemi
 olemasolu korral ei tohi seda seejuures kasutada.
 7.2. Mass ja mõõtmed
 7.2.1. Sõidukid peavad vastama 11. lisas esitatud nõuetele.
 7.2.2. Sõitjate ala
 7.2.2.1. Kogu sõitjate ala S0 arvutamiseks lahutatakse sõiduki kogupõrandapinnast:
 7.2.2.1.1. juhiruumi pind,
 7.2.2.1.2. uste juurde viivate astmelaudade ja kõigi muude kuni 300 mm sügavusega
 astmelaudade pindala, mille kohal liiguvad nende kasutamise korral uksed ja
 ukse avamise mehhanismid,
 7.2.2.1.3. kõik pinnad, mille kohal oleva ruumi kõrgus põrandast mõõdetuna on alla
 1350 mm, arvestamata punktides 7.7.8.6.3. ja 7.7.8.6.4. sätestatud lubatud
 eendeid. A- ja B-klassi sõidukitel võib seda mõõdet vähendada kuni 1200
 millimeetrini,
 7.2.2.1.4. kõik pinnad sõidukis, millele sõitjate juurdepääs on punkti 7.9.4. kohaselt
 tõkestatud,
 7.2.2.1.5. kauba või pagasi vedamiseks ettenähtud ruumide pindala, millele sõitjad
 juurde ei pääse,
 7.2.2.1.6. toitude serveerimiseks vajalike tööpindade pindala,
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/167
 7.2.2.1.7. põrandapind või astmete pind, mis jääb trepi, pooltrepi, ühendustrepi või
 astme alla.
 7.2.2.2. Seisvate sõitjate põrandapinna S1 arvutamiseks lahutatakse pinnast S0:
 7.2.2.2.1. põrandapinnad, mille kalle ületab punktis 7.7.6. sätestatud maksimaalset
 väärtust,
 7.2.2.2.2. pinnad, millele ei pääse juurde seisvad sõitjad, kui hõivatud on kõik istmed,
 välja arvatud klappistmed,
 7.2.2.2.3. kõigi osade pindala, mille kõrgus põranda kohal on väiksem punktis 7.7.5.1
 sätestatud istmetevahelise käigu kõrgusest (arvestamata käepidemeid),
 7.2.2.2.4. juhi istekoha (selle kõige tagumises asendis) keset läbivast vertikaalsest
 risttasandist eespool asuv pind,
 7.2.2.2.5. istmete, välja arvatud klappistmete, ette jääv 300 mm laiune ala; kui istmed
 on külgsuunas paigutatud rattakoobaste kohale, võib seda väärtust vähendada
 225 millimeetrini. Kui istmete paigutust saab muuta, vaata kasutatavate
 istmete kohta punkti 7.2.2.4.,
 7.2.2.2.6. pinnad, mida punktides 7.2.2.2.1.–7.2.2.2.5. ei nimetata mahaarvatava pinna
 hulgas ja millele ei saa asetada ristkülikut mõõtmetega 400 mm × 300 mm,
 7.2.2.2.7. II klassi sõidukite pinnad, millel sõitjad ei tohi seista,
 7.2.2.2.8. ülemise korruse kõik pinnad kahekorruselistes sõidukites,
 7.2.2.2.9. ratastoolikohtade ala, kui selle hõivavad ratastoolide kasutajad; vaata punkti
 7.2.2.4.
 7.2.2.3. Sõidukis peab olema teatav arv punkti 7.7.8. nõuetele vastavaid istekohti
 (mis ei ole klappistmed) (P). I, II või A-klassi sõidukites peab igal korrusel
 olevate istekohtade arv vastama vähemalt asjaomasel tasandil sõitjatele ja
 meeskonnaliikmetele (kui neid on) ette nähtud pinnaruutmeetrite lähema
 täisarvuni ümardatud väärtusele; I klassi sõidukitel võib seda arvu 10%
 võrra vähendada, välja arvatud ülemisel korrusel.
 7.2.2.4. Kui sõiduki istekohtade arvu saab muuta, määratakse kindlaks seisukohtade
 pind (S1) ja kohaldatakse punkti 7.2.3. sätteid vajaduse korral kõigi
 järgmiste olukordade suhtes:
 7.2.2.4.1. hõivatakse kõik istekohad, seejärel pind seisvatele sõitjatele ja kui ruumi
 veel üle jääb, siis pind ratastoolide paigutamiseks;
 7.2.2.4.2. hõivatakse kõik seisukohad, seejärel pind istuvatele sõitjatele ja kui ruumi
 veel üle jääb, siis pind ratastoolide paigutamiseks;
 7.2.2.4.3. hõivatakse kõik ratastoolikohad, seisvate sõitjate ala ja seejärel ülejäävad
 istekohad.
 ---pagebreak--- L 373/168 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 7.2.3. Sõidukite tähistamine.
 7.2.3.1. Esiukse lähedal sõiduki sees tähistatakse sõiduk selgelt loetavate ja vähemalt
 15 mm kõrguste tähtede või piktogrammidega ning vähemalt 25 mm kõrguste
 numbritega; märkida tuleb järgmist:
 7.2.3.1.1. sõiduki maksimaalne istekohtade arv;
 7.2.3.1.2. kui sõidukis on seisukohad, siis nende maksimaalne arv;
 7.2.3.1.3. kui sõidukis on ratastoolikohad, siis nende maksimaalne arv.
 7.2.3.2. Kui sõidukisse paigutatavate iste-, seisu- või ratastoolikohtade arvu saab
 muuta, kohaldatakse punkti 7.2.3.1. nõudeid iga maksimaalse istekohtade
 arvu ning sellest tuleneva ratastoolide ja seisvate sõitjate arvu suhtes.
 7.2.3.3. Juhi läheduses peab juhile selgelt nähtavas kohas olema pind, millel
 vähemalt 10 mm kõrguste tähtede või piktogrammidega ja 12 mm kõrguste
 numbritega on esitatud järgmised andmed:
 7.2.3.3.1. pagasi mass, mida võib vedada, kui sõiduk on koormatud maksimaalse arvu
 sõitjate ja meeskonnaliikmetega ning sõiduki täismassi või lubatud
 teljekoormust ei ületata. Pagasi mass hõlmab järgmist:
 7.2.3.3.1.1. pakiruumis oleva pagasi kaal (mass B, 11. lisa punkt 7.4.3.3.1.),
 7.2.3.3.1.2. kui sõiduki katusele on paigaldatud pakiveoseadmed, siis katusel olevate
 pakkide mass (mass BX, 11. lisa punkt 7.4.3.3.1.).
 7.3. Pealisehituse tugevus
 7.3.1. Kõigi II ja III klassi ühekorruseliste sõidukite pealisehitus peab vastama 5.
 lisa nõuetele.
 7.4. Stabiilsuskontroll
 7.4.1. Sõiduk peab olema nii stabiilne, et ümberpaiskumispunkti ei ületata, kui
 pinda, millel sõiduk seisab, kallutatakse horisontaalpinnast 28 kraadi
 vaheldumisi mõlemale küljele.
 7.4.2. Eespool nimetatud katse ajal peab sõiduki mass vastama sõidukorras sõiduki
 massile, nagu on kirjeldatud käesoleva eeskirja punktis 2.18.; lisaks kehtivad
 järgmised nõuded:
 7.4.2.1. sõitjate istmetele asetatakse koormused Q (nagu on sätestatud 11. lisa punktis
 7.4.3.3.1.). Seisvate sõitjate või seisvate meeskonnaliikmetega sõidukis
 jagatakse koormuste Q raskuskeskmed või neid esindavad 75 kg koormused
 ühtlaselt seisukohtade või meeskonna piirkonnas 875 mm kõrgusel. Kui
 sõiduki katusele on paigaldatud pakiveoseadmed, kinnitatakse katusele pakke
 asendav ühtlaselt jaotatud mass (BX), mis ei ole väiksem massist, mis tootja
 on 11. lisa punkti 7.4.3.3.1. kohaselt ette näinud. Ülejäänud pakiruumides ei
 tohi pagasit olla;
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/169
 7.4.2.2. kui sõiduki iste- või seisukohtade arvu saab muuta või selles on ette nähtud
 vähemalt üks ratastoolikoht, peavad punktis 7.4.2.1. nimetatud koormused
 sõitjateruumi igas osas, kus muudatusi tehakse, vastama järgmistest
 väärtustest suurimale:
 a) sõitjateruumi kõnealuses osas istuda võivate sõitjate mass koos sõidukist
 eemaldatavate istekohtade massiga;
 b) sõitjateruumi kõnealuses osas seista võivate sõitjate massi;
 c) sõitjateruumi kõnealusesse osasse paigutatavate ratastoolides sõitjate
 mass (kokku 250 kg ratastooli kohta), mis on iga ratastoolikoha keskmes
 paigutatud 500 mm kõrgusele põrandapinnast;
 d) sõitjateruumi kõnealuses osas sõita võivate istuvate sõitjate, seisvate
 sõitjate ja ratastoolis sõitjate ning nende erinevate kombinatsioonide
 mass.
 7.4.3. Astmed, mis peavad takistama sõiduki rataste külgsuunalist libisemist
 kallutuskatseseadmel, ei tohi olla kõrgemad kui kaks kolmandikku aluspinna,
 millel sõiduk enne kallutamist seisab, ja sellele pinnale lähima ratta velje osa
 vahelisest kaugusest, kui sõiduk on punkti 7.4.2. kohaselt koormatud.
 7.4.4. Katse ajal ei tohi kokku puutuda sõiduki need osad, mis ka tavalisel
 kasutamisel omavahel kokku ei puutu, samuti ei tohi detailid kahjustuda ega
 kohalt nihkuda.
 7.4.5. Teise võimalusena võib arvutuslikult tõestada, et punktides 7.4.1. ja 7.4.2.
 kirjeldatud tingimuste korral sõiduk ümber ei paisku. Arvutustes võetakse
 arvesse järgmisi parameetreid:
 7.4.5.1. mass ja mõõtmed;
 7.4.5.2. raskuskeskme kõrgus;
 7.4.5.3. vedrude konstandid;
 7.4.5.4. rehvide vertikaal- ja horisontaalsuunaline jäikus;
 7.4.5.5. õhkvedrustuse õhurõhu reguleerimisnäitajad;
 7.4.5.6. momentide rakenduspunktide asukohad,
 7.4.5.7. kere väändejäikus.
 Arvutusmeetodit on kirjeldatud käesoleva lisa 1. liites.
 7.5. Kaitse tuleohu vastu
 7.5.1. Mootoriruum
 ---pagebreak--- L 373/170 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 7.5.1.1. Mootoriruumis ei tohi kasutada süttivaid mürasummutavaid materjale või
 materjale, millesse võib imenduda kütust, määrdeaineid või muid süttivaid
 materjale, kui neil ei ole läbitungimatut kattekihti.
 7.5.1.2. Mootoriruumi kujundamise või äravooluavade kasutamisega tuleb niipalju
 kui võimalik vältida kütuse, määrdeainete või muude põlevate materjalide
 kogunemist mootoriruumi osadesse.
 7.5.1.3. Mootoriruumi või muu soojusallika (näiteks seade pikkadel allamägesõitudel
 vabaneva energia neelamiseks, aeglusti, kütteseadmed, välja arvatud sooja
 vee ringluse põhimõttel töötavad seadmed) ja ülejäänud sõiduki vahele
 paigaldatakse kuumuskindlast materjalist vahesein. Kõik vaheseina juures
 kasutatavad kinnitusklambrid, tihendid jne peavad olema tulekindlad.
 7.5.1.4. Sõitjateruumis võib olla kütteseade, mis ei tööta sooja vee ringvoolu
 põhimõttel, kui selle kere on kaetud materjaliga, mis peab vastu seadme
 tekitatud temperatuurile, ja kui seade ei erita mürgiseid gaase ja on paigutatud
 nii, et ükski sõitja ei puutu kokku selle kuuma pinnaga.
 7.5.2. Elektriseadmed ja juhtmed
 7.5.2.1. Kõik juhtmed peavad olema hästi isoleeritud; juhtmed ning elektriseadmed
 peavad taluma temperatuuri ning niiskust, millega nad kokku puutuvad.
 Mootoriruumis kasutamise korral tuleb erilist tähelepanu pöörata nende
 temperatuuritaluvusele ja vastupidavusele võimalike kahjustavate ainete mõju
 suhtes.
 7.5.2.2. Ühtegi juhet ei tohi koormata suurema voolutugevusega kui on sätestatud
 selle paigaldusviisi ja keskkonna suurimat temperatuuri arvestades.
 7.5.2.3. Seadmed varustatakse kaitsmete või vooluringi katkestusseadmetega, välja
 arvatud käiviti, süüteseade (sädesüüte korral), hõõgküünlad, mootorit seiskav
 seade ning laadimisvooluringi ja aku massiühendust varustavad vooluringid.
 Kui nimivoolutugevus ei ületa 16 A, võib neid kaitsta ühe kaitsme või ühise
 vooluringikatkestiga.
 7.5.2.4. Kõik juhtmed peavad olema kaitstud ja kindlalt kinnitatud, nii et neid ei
 kahjustaks lõikumine, kulumine ega hõõrdumine.
 7.5.2.5. Kui sõiduki vähemalt ühes vooluringis ületab pinge 100 V RMS
 (ruutkeskmine väärtus), peab juhile hästi kättesaadavas kohas olema
 käsitsilülitatav voolukatkesti, mis eraldab nimetatud vooluringid
 põhivooluallikast ja mis ühendatakse vooluallika mõlema poolusega, kui
 vooluallikas on maandamata; see voolukatkesti ei tohi katkestada sõiduki
 välisvalgustuse vooluringi või vooluringe. See punkt ei kehti
 kõrgepingesüüteseadmete või sõiduki ühe seadme suletud vooluringide
 korral.
 7.5.2.6. Kõik elektrijuhtmed paigaldatakse nii, et need ei puutuks kokku kütuse
 toitetorustiku, heitgaasisüsteemi osadega ega oleks liigse kuumuse käes, välja
 arvatud juhul, kui on kasutatud eriisolatsiooni ja erikaitseid, näiteks
 tõmbereleega väljalaskeklapi korral.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/171
 7.5.3. Akud
 7.5.3.1. Kõik akud peavad olema kindlalt kinnitatud ja kergesti juurdepääsetavad.
 7.5.3.2. Aku peab olema paigutatud väljaspool sõitjate- ja juhiruumi asuvasse
 välisõhuga ventileeritavasse ruumi.
 7.5.3.3. Akuklemmid peavad olema kaitstud lühise eest.
 7.5.4. Tulekustutid ja käsiapteegid
 7.5.4.1. Tulekustuti või tulekustutite paigaldamise tarvis nähakse ette koht, mille maht
 A- või B-klassi sõidukites peab olema vähemalt 8 dm3 ja I, II või III klassi
 sõidukites vähemalt 15 dm3. Vähemalt üks tulekustuti peab asuma juhiistme
 läheduses.
 7.5.4.2. Käsiapteegile või käsiapteekidele nähakse ette koht. Selle koha maht peab
 olema vähemalt 7 dm3 ja vähim mõõde ei tohi olla väiksem kui 80 mm.
 7.5.4.3. Tulekustutid ja käsiapteegid võivad olla kaitstud vandalismi eest (näiteks
 suletavas sisekapis või sisselöödava klaasi taga), kui nende asukoht on selgelt
 tähistatud ja käepärast on vahendid nende hõlpsaks kättesaamiseks
 avariiolukorras.
 7.5.5. Materjalid
 Süttivad materjalid ei tohi olla heitgaasisüsteemile või muudele olulistele
 soojusallikatele lähemal kui 100 mm, välja arvatud juhul, kui materjal on
 tõhusalt kaitstud. Selleks, et määrdeained ja muud süttivad materjalid ei
 puutuks kokku heitgaasisüsteemi või muude oluliste soojusallikatega võib
 sinna vajaduse korral paigaldada kaitsekilbi. Käesoleva punkti kohaselt on
 süttiv materjal see, mis ei ole mõeldud kasutamiseks selles kohas tekkida
 võivate temperatuuride korral.
 7.6. Väljapääsud
 7.6.1. Väljapääsude arv
 ---pagebreak--- L 373/172 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 7.6.1.1. Sõidukil peab olema vähemalt kaks ust: kaks teenindusust või üks
 teenindusuks ja üks avariiuks. Teenindususte minimaalne arv on:
 Sõitjate arv Teenindususte arv
 I ja A-KLASS II KLASS III ja B-
 KLASS
 9–45 1 1 1
 46–70 2 1 1
 71–100 3 2 1
 >100 4 3 1
 7.6.1.2. Liigendsõidukitel peab sõiduki igas jäigas osas olema vähemalt üks
 teenindusuks, välja arvatud I klassi liigendsõidukis, kus sõiduki eesmises osas
 peab olema vähemalt kaks teenindusust.
 7.6.1.3. Käesoleva nõude kohaselt ei peeta avariiusteks elektriliselt käitatavaid
 teenindusuksi, välja arvatud juhul, kui neid on vajaduse korral kerge käsitsi
 avada, kui punktis 7.6.5.1. nimetatud seade on käivitatud.
 7.6.1.4. Väljapääse peab olema nii palju, et igas eraldatud ruumis oleks neid
 järgmiselt:
 Igas ruumis olevate sõitjate ja Väljapääsude minimaalne koguarv
 meeskonnaliikmete arv
 1–8 2
 9–16 3
 17–30 4
 31–45 5
 46–60 6
 61–75 7
 76–90 8
 91–110 9
 111–130 10
 >130 11
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/173
 Avariiluuke võib arvestada ainult ühena eespool mainitud
 avariiväljapääsudest.
 7.6.1.5. Liigendsõiduki iga jäika osa käsitatakse väljapääsude minimaalse arvu ja
 asukoha määramisel eraldi sõidukina, välja arvatud punktis 7.6.2.4. sätestatud
 juhul. Tualettruume ja kööke ei peeta avariiväljapääsude arvu määramisel
 eraldi ruumideks. Sõiduki iga jäiga osa kohta sätestatakse sõitjate arv.
 7.6.1.6. Kahe poolega teenindusust peetakse kaheks ukseks, kahe- või mitmeosalist
 akent peetakse kaheks avariiaknaks.
 7.6.1.7. Kui juhiruumis puudub pääs sõitjateruumi läbikäigu kaudu, mis on punktis
 7.7.5.1.1. kirjeldatud ühe tingimuse kohane, peavad olema täidetud järgmised
 tingimused:
 7.6.1.7.1. juhiruumis peab olema kaks väljapääsu, mis ei tohi olla samas külgseinas; kui
 üheks väljapääsuks on aken, peab see olema punktides 7.6.3.1. ja 7.6.8.
 avariiakendele esitatud nõuete kohane;
 7.6.1.7.2. lisasõitjatele on juhi kõrvale lubatud paigutada üks või kaks istekohta; sellisel
 juhul peavad mõlemad punktis 7.6.1.7.1. nimetatud väljapääsud olema uksed.
 Nendel istekohtadel istujate jaoks võib avariiukseks olla juhiuks, kui juhiiste,
 rool, mootoriruumi kate, käigukang, käsipidur jne ei ole liiga suureks
 takistuseks. Nende lisasõitjate poole jäävat ust võib käsitada juhi
 avariiuksena. Juhiruumi sisaldavasse ruumi tohib paigaldada kuni viis
 lisaistet, kui lisaistmed ja nende istmete jaoks ette nähtud ruum vastavad
 käesoleva eeskirja kõikidele nõuetele ja vähemalt üks sõitjateruumi viiv uks
 vastab punktis 7.6.3. avariiustele esitatud nõuetele;
 7.6.1.7.3. punktides 7.6.1.7.1. ja 7.6.1.7.2. kirjeldatud tingimuste korral ei tohi
 juhiruumi väljapääse käsitada punktides 7.6.1.1.–7.6.1.2. nõutavate ustena ega
 punktis 7.6.1.4. nõutavate väljapääsudena, välja arvatud punktides 7.6.1.7.1.
 ja 7.6.1.7.2. nimetatud juhtudel. Nende väljapääsude suhtes ei kohaldata
 punkte 7.6.3.–7.6.7., 7.7.1., 7.7.2. ja 7.7.7.
 7.6.1.8. Kui juhiruumi ja selle lähedusse paigutatud istmekohtadeni pääseb peamisest
 sõitjateruumist läbikäigu kaudu, mis on punktis 7.7.5.1.1. kirjeldatud ühe
 tingimuse kohane, ei nõuta juhiruumist otse avanevat väljapääsu.
 7.6.1.9. Kui punktis 7.6.1.8. kirjeldatud tingimustes on juhiuks või mõni muu
 väljapääs juhiruumist olemas, võib seda pidada sõitjate väljapääsuks, kui:
 7.6.1.9.1. väljapääsu kasutamiseks ei ole vaja läbi pugeda rooli ja juhiistme vahelt;
 7.6.1.9.2. see vastab punktis 7.6.3.1. esitatud nõuetele avariiukse mõõtmete kohta.
 7.6.1.10. Punktide 7.6.1.8. ja 7.6.1.9. sätete kohaldamine ei välista juhiruumi ja
 sõitjateruumi vahelise ukse või muu tõkke olemasolu, kui juht saab
 avariiolukorras selle tõkke kiiresti eemaldada. Sellise sissepääsutõkkega
 kaitstud ruumis olevat juhiust ei arvata sõitjate väljapääsude hulka.
 ---pagebreak--- L 373/174 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 7.6.1.11. Lisaks avariiustele ja -akendele paigaldatakse II, III ja B-klassi sõidukitele
 avariiluugid. Need võib paigaldada ka I ja A-klassi sõidukitele. Avariiluukide
 minimaalne arv on:
 Sõitjate arv Avariiluukide arv
 kuni 50 L
 üle 50 2
 7.6.2. Väljapääsude paigutus
 Rohkem kui 22 sõitjaistmega sõidukid peavad vastama järgmistele nõuetele.
 Kuni 22 sõitjaga sõidukid võivad olla kas järgmiste või 7. lisa punktis 1.2.
 sätestatud nõuete kohased.
 7.6.2.1. Olenevalt liiklussuunast riigis, kus sõidukile antakse kasutamisluba, asetseb
 (asetsevad) teenindusuks(ed) sõiduki teeservale lähemal asuval küljel ja
 vähemalt üks neist peab olema sõiduki eesmises pooles. See ei välista sõiduki
 tagaseinas olevat ust ratastooli kasutavate sõitjate jaoks.
 7.6.2.2. Punktis 7.6.1.1. nimetatud ustest kaks peavad asuma üksteisest nii kaugel, et
 nende keskpunkte läbivate vertikaalsete risttasandite vaheline kaugus
 moodustab vähemalt 40% sõitjateruumi kogupikkusest. Kui üks neist ustest
 on kahe poolega ukse osa, mõõdetakse üksteisest kõige kaugemal asuvate
 uste vahelist kaugust.
 7.6.2.3. Väljapääsud paigutatakse nii, et nende arv sõiduki kummalgi poolel on enam-
 vähem võrdne.
 7.6.2.4. Vähemalt üks avariiväljapääsudest peab asuma sõiduki taga- või esiküljel.
 I klassi sõidukitel ja sõidukitel, mille tagaosa on sõitjateruumist püsivalt
 eraldatud, on see nõue täidetud, kui neile on paigaldatud avariiluuk.
 7.6.2.5. Sõiduki samal küljel olevad väljapääsud peavad olema sõiduki pikkuse alusel
 sobivalt jaotatud.
 7.6.2.6. Sõiduki tagaküljel võib olla üks uks, kui see ei ole sõitjate teenindamiseks.
 7.6.2.7. Sõiduki avariiluugid peavad olema paigutatud järgmiselt: kui luuke on üks,
 peab see asuma sõiduki keskmises kolmandikus; kui luuke on kaks, peavad
 need olema üksteisest vähemalt 2 m kaugusel, mõõdetuna avade lähimate
 servade vahel paralleelselt sõiduki pikiteljega.
 7.6.3. Väljapääsude minimaalsed mõõtmed
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/175
 7.6.3.1. Eri liiki väljapääsude minimaalsed mõõtmed on järgmised:
 I klass II ja III Märkused
 klass
 Kõrgus (mm) 1800 1650 –
 Teenindusuks Ukseava Laius (mm) üksikuks: 650 Kui mõõdetakse käepidemete
 kõrgusel, võib laiust vähendada
 kahe poolega uks: 1200 100 mm võrra.
 Avariiuks Kõrgus (mm) 1250 –
 Laius (mm) 550
 Avariiaken Pind: (mm2) 400 000 Avasse peab olema võimalik
 paigutada ristkülik mõõtmetega
 500 x 700 mm.
 Avariiaken on sõiduki tagaküljel, kui tootja ei Avariiakna avasse peab olema võimalik paigutada 350 mm
 ole paigaldanud eespool nimetatud kõrgune ja 1550 mm laiune ristkülik. Avariiakna nurgad
 minimaalsete mõõtmetega avariiakent. võivad olla ümardatud raadiusega kuni 250 mm.
 Avariiluuk Luugi ava Pind 400 000 Avasse peab olema võimalik
 (mm2) paigutada ristkülik mõõtmetega
 500 x 700 mm.
 7.6.3.2. Kuni 22 sõitjaga sõidukid võivad olla kas punktis 7.6.3.1. või 7. lisa punktis
 1.1. esitatud nõuete kohased.
 7.6.4. Teenindusustele esitatavad tehnilised nõuded
 7.6.4.1. Kõiki teenindusuksi peab saama seisva sõiduki korral (aga mitte tingimata
 sõidu ajal) kergesti avada nii seestpoolt kui ka väljastpoolt. Ust võib siiski
 väljastpoolt lukustada, kui seda saab seestpoolt avada.
 7.6.4.2. Kõik seadmed või mehhanismid teenindususte avamiseks väljastpoolt peavad
 asuma 1000 kuni 1500 mm kõrgusel maapinnast ja uksest 500 mm kaugusel
 või lähemal. I, II ja III klassi sõidukitel peavad kõik seadmed või
 mehhanismid teenindususte avamiseks seestpoolt asuma põranda või
 seadmele lähima astme ülemisest pinnast 1000 kuni 1500 mm kõrgusel ja
 uksest 500 mm kaugusel või lähemal. See ei kehti juhiruumis olevate
 seadmete kohta.
 7.6.4.3. Kõik üheosalised käsitsi avatavad ja suletavad hingedele või pöördeteljele
 paigaldatud uksed peavad olema paigaldatud hingedele või pöördeteljele nii,
 et avatud uks sulgub, kui see sõiduki edasiliikumisel satub kontakti mõne
 paigaloleva esemega.
 ---pagebreak--- L 373/176 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 7.6.4.4. Kui käsitsi avatavad ja suletavad teenindusuksed on püüdelukuga, peavad
 need olema kaheastmelise lukustusasendiga.
 7.6.4.5. Teenindusukse siseküljel ei tohi olla seadmeid, mis kataksid suletud ukse
 korral sõiduki sees olevad astmed. See ei välista, et suletud ukse korral on
 trepisüvendis ukse juhtimismehhanism ja muud ukse siseküljele kinnitatud
 seadmed, mis ei moodusta põranda pikendust, millel sõitjatele võivad seista.
 See mehhanism ja need seadmed ei tohi olla sõitjatele ohtlikud.
 7.6.4.6. Ebapiisava otsenähtavuse korral peavad sõidukile olema paigaldatud optilised
 või muud seadmed, mille abil juht saab oma kohalt kindlaks teha, kas mõni
 sõitja asub sees- või väljaspool sõidukit mõne käsitsi avatava külgmise
 teenindusukse vahetus läheduses.
 Kuni 22 sõitjaga sõiduki tagaseinas oleva teenindusukse korral on see nõue
 täidetud, kui juhil on võimalik märgata 1 m kaugusel sõiduki taga seisvat
 1,3 m pikkust inimest.
 7.6.4.7. Sõiduki sissepoole avanevad uksed ja nende mehhanism konstrueeritakse nii,
 et nende liikumine normaalsete kasutustingimuste korral ei saa vigastada
 sõitjaid. Vajadusel paigaldatakse sobivad kaitseseadmed.
 7.6.4.8. Kui teenindusuks asub tualeti või mõne muu siseruumi ukse kõrval, tuleb
 tagada, et teenindusust ei saaks kogemata kasutada. See nõue ei kehti ukse
 puhul, mis lukustub automaatselt, kui sõiduki kiirus ületab 5 km/h.
 7.6.4.9. Kuni 22 sõitjaga sõidukitel ei tohi sõiduki tagaseinas olevaid teenindusuksi
 olla võimalik avada rohkem kui 115° ja vähem kui 85° ning need peavad
 avamisel automaatselt säilitama selle asendi. See ei välista võimalust selle
 tõkise ületamiseks ja ukse avamiseks suurema nurga all, kui see on ohutu; see
 võib olla vajalik näiteks tagurdamisel kõrge laadimisplatvormi juurde või uste
 avamiseks 270°, et võimaldada vaba laadimisala sõiduki taga.
 7.6.5. Mehhaniseeritud teenindusustele esitatavad täiendavad tehnilised nõuded
 7.6.5.1. Elektrisüsteemi töökorras olekust sõltumata peab mehhaniseeritud
 teenindusust saama sõiduki seisu ajal (kuid mitte tingimata sõidu ajal) avarii
 korral avada seestpoolt ja lukustamata uksi ka väljastpoolt seadmete abil,
 7.6.5.1.1. mis ei sõltu muudest ukse avamise seadmetest;
 7.6.5.1.2. sõiduki sees asuvate seadmete korral tuleb need paigaldada uksele või uksest
 kuni 300 mm kaugusele vähemalt 1600 mm kõrgusele esimesest trepiastmest;
 7.6.5.1.3. mis on uksele lähenedes ja ukse ees seistes selgelt näha ja hästi äratuntavad;
 kui need on paigaldatud lisaks tavalisele avamisseadmele, siis peavad nad
 olema selgelt tähistatud kasutamiseks avariiolukorras;
 7.6.5.1.4. mida vahetult ukse juures seisev isik saab käsitseda ka üksi;
 7.6.5.1.5. mis avavad ukse või võimaldavad seda hõlpsalt käsitsi avada;
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/177
 7.6.5.1.6. mis võivad olla kaitstud lihtsalt eemaldatava või purustatava seadmega, mis
 võimaldab juurdepääsu avarii korral kasutatavale seadmele; avarii korral
 kasutatava seadme kasutamist või kaitseseadmete eemaldamist peab juht
 kuulma ning nägema,
 7.6.5.1.7. uks, mida juht avab ja sulgeb ja mis ei vasta punkti 7.6.5.6.2. nõuetele, peab
 olema konstrueeritud nii, et see pärast ukse avamisseadmete rakendamist ja
 normaalasendisse tagasiviimist sulgub alles siis, kui juht kasutab
 sulgemisseadet.
 7.6.5.2. Kasutada võib ka juhiistmelt käitatavat seadet, mis lülitab välja avarii korral
 kasutatavad sõidukist väljaspool asuvad seadmed teenindususte lukustamiseks
 väljastpoolt. Sellisel juhul peavad välimised avarii korral kasutatavad
 seadmed mootori käivitamisel või enne sõidukiiruse 20 km/h saavutamist
 jälle automaatselt sisse lülituma. Seejärel ei tohi avarii korral kasutatavad
 seadmed automaatselt välja lülituda, vaid selleks peab juht uuesti sekkuma.
 7.6.5.3. Teenindusuksi, mida avab ja sulgeb juht, peab juht saama käsitseda oma
 istekohalt seadmete abil, mis on selgelt ja äratuntavalt tähistatud, välja
 arvatud pedaalide korral.
 7.6.5.4. Mehhaniseeritud teenindusuksed peavad aktiveerima märgutule, mis hoiatab
 juhti, kui mõni uks ei ole täielikult sulgunud, ja on normaalses
 juhtimisasendis istuvale juhile selgesti nähtav igasuguse välisvalgustuse
 korral. Märgutuli peab süttima alati, kui ukse jäik konstruktsioon jääb täiesti
 avatud asendi ja täiesti suletud asendist 30 mm kaugusel asuva punkti vahele.
 Üks märgutuli võib anda teavet nii ühe kui ka mitme ukse asendi kohta.
 Sellist märgutuld ei paigaldata eesmise teenindusukse jaoks, kui see ei vasta
 punktide 7.6.5.6.1.1. ja 7.6.5.6.1.2. nõuetele.
 7.6.5.5. Seadmed, millega juht saab mehhaniseeritud ust avada ja sulgeda, peavad
 olema konstrueeritud nii, et juht saab ukse liikumissuunda selle avanemisel ja
 sulgumisel igal ajal vastupidiseks muuta.
 7.6.5.6. Mehhaniseeritud teenindususte konstruktsioon ja nende juhtsüsteem peavad
 tagama, et sulguvad uksed ei vigastaks ega kiiluks kinni sõitjaid.
 7.6.5.6.1. See nõue on täidetud, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused:
 7.6.5.6.1.1. esiteks, kui sulguvatele ustele avaldub mõnes 6. lisas kirjeldatud
 mõõtepunktis vastujõud, mis ei ületa 150 N, avaneb uks automaatselt taas
 täies ulatuses ja jääb seni avatuks, kuni rakendatakse sulgemisseade, välja
 arvatud juhul, kui tegemist on automaatselt avanevate ja sulguvate
 teenindusustega. Vastujõu mõõtmiseks võib kasutada pädeva ametiasutuse
 rahuldavaks tunnistatud mõõtmismeetodit. Sellekohased juhised on esitatud
 käesoleva eeskirja 6. lisas. Lühiajaliselt võib jõud ka 150 N ületada, kui see ei
 ole suurem kui 300 N. Taasavamissüsteemi kontrollimiseks võib kasutada
 60 mm kõrguse ja 30 mm laiuse ristlõikepinnaga ning 5 mm raadiusega
 ümardatud nurkadega kontrollkangi;
 7.6.5.6.1.2. teiseks, kui sõitja ranne või sõrm jääb ukse vahele:
 ---pagebreak--- L 373/178 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 7.6.5.6.1.2.1. avaneb uks automaatselt täies ulatuses ning jääb avatuks seni, kuni
 rakendatakse sulgemisseade, välja arvatud juhul, kui tegemist on automaatselt
 sulguva ja avaneva teenindusuksega või
 7.6.5.6.1.2.2. saab sõitja randme või sõrme ukse vahelt end vigastamata hõlpsalt välja
 tõmmata. Selle nõude täitmist saab kontrollida käega või punktis 7.6.5.6.1.1.
 nimetatud kontrollkangi abil, mille üks ots on 300 mm pikkuses
 koonusekujuline jämedusega 30 millimeetrist kuni 5 millimeetrini otsas.
 Kang ei tohi olla poleeritud ega õlitatud. Kui kontrollkang jääb ukse vahele,
 peab olema võimalik seda hõlpsasti eemaldada või
 7.6.5.6.1.2.3. jääb uks asendisse, mille puhul 60 mm kõrguse ja 20 mm laiuse ristlõikega
 ning 5 mm raadiusega ümardatud nurkadega kontrollkang pääseb vabalt läbi
 tekkinud vahe. Selline asend ei tohi jääda täielikult suletud asendist
 kaugemale kui 30 mm.
 7.6.5.6.2. Eesmise teenindusukse korral on punkti 7.6.5.6. nõue täidetud, kui uks:
 7.6.5.6.2.1. vastab punktide 7.6.5.6.1.1. ja 7.6.5.6.1.2. nõuetele või
 7.6.5.6.2.2. on pehmete ääristega; need ei tohi olla nii pehmed, et ukse jäik konstruktsioon
 saavutaks täielikult suletud asendi, kui ukse vahele pannakse punktis
 7.6.5.6.1.1. nimetatud kontrollkang.
 7.6.5.7. Kui mehhaniseeritud teenindusuks jääb suletuks ainult ukse pideva
 elektrivarustuse korral, peab uste elektrivarustuse katkemisest juhile teatama
 visuaalne signaalseade.
 7.6.5.8. Kui sõidukisse on paigaldatud käivitamist takistav seade, peab see toimima
 kiirustel alla 5 km/h ja seda ei tohi olla võimalik suurematel kiirustel sisse
 lülitada.
 7.6.5.9. Kui sõidukil puudub käivitamist takistav seade, peab seisva sõiduki
 liikumahakkamisel, kui mõni mehhaniseeritud teenindusuks ei ole täielikult
 sulgunud, aktiveeruma juhile kuuldav helisignaal. Punkti 7.6.5.6.1.2.3. nõuete
 kohaste uste korral peab helisignaal aktiveeruma, kui sõiduki kiirus ületab 5
 km/h.
 7.6.6. Automaatselt avanevatele ja sulguvatele teenindusustele esitatavad täiendavad
 tehnilised nõuded
 7.6.6.1. Avamisseadmete rakendamine
 7.6.6.1.1. Isetoimiva teenindusukse avamisseadmeid peab saama sisse ja välja lülitada
 ainult oma istmel asuv juht, välja arvatud punktis 7.6.5.1. nimetatud juhtudel.
 7.6.6.1.2. Sisse- ja väljalülitamine võib toimuda vahetult, kasutades selleks lülitit, või
 kaudselt, näiteks eesmise teenindusukse avamise ja sulgemisega.
 7.6.6.1.3. Avamisseadmete kasutamisest peab andma märku indikaator sõiduki sees ja
 kui ust avatakse väljastpoolt, ka väljaspool sõidukit; indikaator (näiteks
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/179
 valgustusega lüliti, valgustusega tingmärk) peab asuma asjaomasel uksel või
 selle kõrval.
 7.6.6.1.4. Kui süsteem käivitatakse lüliti abil, peab näiteks lüliti asend, märgutuli või
 valgustatud lüliti juhile selgelt märku andma süsteemi talitusest. Lüliti peab
 olema tähistatud ja paigutatud nii, et seda ei saa segamini ajada mõne muu
 juhtimisseadmega.
 7.6.6.2. Isetoimivate teenindususte avamine
 7.6.6.2.1. Kui juht on avamisseadmed käivitanud, peavad sõitjad saama teenindusuksi
 avada järgmiselt:
 7.6.6.2.1.1. seestpoolt, vajutades näiteks surunupule või läbides valguskiir-tõkise ja
 7.6.6.2.1.2. väljastpoolt, välja arvatud ainult väljumiseks ette nähtud uste korral, vajutades
 valgustatud surunuppu, vajutades surunuppu valgustatud tingmärgi all või
 muu sarnase asjakohase juhisega seadme abil.
 7.6.6.2.2. Punktis 7.6.6.2.1.1. nimetatud surunuppudele vajutamine ja punktis 7.7.9.1.
 nimetatud kommunikatsioonivahendite kasutamine juhiga suhtlemiseks võib
 edastada signaali, mis salvestatakse ja mis avab ukse, kui juht on käivitanud
 avamisseadmed.
 7.6.6.3. Isetoimivate teenindususte sulgemine
 7.6.6.3.1. Kui mõni isetoimiv teenindusuks on avanenud, peab see teatud aja pärast
 uuesti automaatselt sulguma. Kui mõni sõitja selle aja jooksul sõidukisse
 siseneb või väljub, tagatakse ohutusseadme (näiteks põrandakontakti,
 valguskiir-tõkise või ühesuunalise läbikäiguvärava) abil, et seda
 ajavahemikku piisavalt pikendatakse.
 7.6.6.3.2. Kui sõitja siseneb sõidukisse või väljub sellest ukse sulgumise ajal, peab
 sulgumisprotsess automaatselt katkema ja uks avatud asendisse tagasi
 pöörduma. Vastassuunalise liikumise käivitamiseks võib kasutada punktis
 7.6.6.3.1. nimetatud ohutusseadmeid või mõnd muud seadet.
 7.6.6.3.3. Punkti 7.6.6.3.1. kohaselt automaatselt sulgunud ukse peab sõitja saama
 punkti 7.6.6.2. kohaselt uuesti avada; see ei kehti, kui juht on avamisseadmed
 välja lülitanud.
 7.6.6.3.4. Kui juht lülitab välja isetoimivate teenindususte avamisseadmed, peavad
 avatud uksed punktide 7.6.6.3.1. ja 7.6.6.3.2. kohaselt uuesti sulguma.
 7.6.6.4. Eriotstarbeliste, näiteks lapsevankriga sõitjate, piiratud liikumisvõimega
 sõitjate jne teenindamiseks ette nähtud uste automaatse sulgumise takistamine
 7.6.6.4.1. Juhil peab olema võimalik uste automaatset sulgumist spetsiaalse
 juhtimisseadme abil takistada. Ka sõitjad peavad spetsiaalsele surunupule
 vajutades saama takistada ukse sulgumist.
 7.6.6.4.2. Ukse automaatse sulgumise takistamisest peab juhile märku andma näiteks
 visuaalne märgutuli.
 ---pagebreak--- L 373/180 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 7.6.6.4.3. Juht peab igal juhul saama automaatset sulgumist taaskäivitada.
 7.6.6.4.4. Sellele järgnev sulgumine peab toimuma punkti 7.6.6.3. kohaselt.
 7.6.7. Avariiustele esitatavad tehnilised nõuded
 7.6.7.1. Seisva sõiduki avariiust peab olema võimalik seest ja väljast hõlpsasti avada.
 See nõue ei välista seda, et ukse võib lukustada ka väljastpoolt, kui selle saab
 alati seestpoolt avada, kasutades tavapärast avamisseadet.
 7.6.7.2. Avariiuks ei tohi olla mehhaniseeritud, kui seda kasutatakse avariiuksena,
 välja arvatud juhul, kui uks pärast punktis 7.6.5.1. sätestatud seadme
 kasutamist ja normaalasendisse tagasipöördumist ei sulgu enne, kui juht
 kasutab ukse sulgemisseadet. Avariiuks ei tohi olla liuguks, välja arvatud kuni
 22 sõitjaga sõidukites. Nende sõidukite puhul võib kasutada avariiuksena
 liugust, kui on tõestatud, et seda ust saab pärast eeskirja nr 33 kohaselt
 sooritatud laupkokkupõrke katset avada tööriistade abita.
 7.6.7.3. Juhtimisseadmed või mehhanismid avariiuste avamiseks väljastpoolt peavad
 asuma maapinnast 1000 kuni 1500 mm kõrgusel ja uksele lähemal kui
 500 mm. I, II ja III klassi sõidukitel peavad kõik juhtimisseadmed või
 mehhanismid avariiuste avamiseks seestpoolt olema põrandapinnast või
 seadmele lähima astme pinnast 1000 kuni 1500 mm kõrgusel ja uksele
 lähemal kui 500 mm. See ei kehti juhiruumis olevate seadmete kohta.
 7.6.7.4. Sõiduki küljele paigutatud hingedel pöörduvatel avariiustel peavad hinged
 olema ukse eespoolsel äärel ning uks peab avanema väljapoole. Kasutada
 võib rihmu, kette või muid avanemisnurka piiravaid seadmeid, kui need ei
 takista ukse avamist ja selle avatuks jäämist vähemalt 100° nurga all. Kui
 avariiuksele on tagatud vaba juurdepääs, ei nõuta minimaalset 100°
 avanemisnurka.
 7.6.7.5. Avariiuksed peavad olema kindlustatud tahtmatu käitamise vastu. See nõue ei
 kehti avariiukse kohta, mis lukustub automaatselt, kui sõiduki kiirus ületab
 5 km/h.
 7.6.7.6. Avariiustel peab olema helisignaalseade, mis hoiatab juhti, kui uksed ei ole
 korralikult suletud. Signaalseadme peab käivitama ukse lukustusriivi või ukse
 käepideme liikumine, mitte ukse liikumine.
 7.6.8. Avariiakendele esitatavad tehnilised nõuded
 7.6.8.1. Hingedel pöörduvad või väljalükatavad avariiaknad peavad avanema
 väljapoole. Väljalükatavad aknad ei tohi avamisel sõidukist täielikult
 eralduda. Väljalükatavate akende süsteem peab olema selline, et nende
 tahtmatu väljalükkamine on võimatu.
 7.6.8.2. Kõik avariiaknad peavad olema:
 7.6.8.2.1. sobivaks tunnistatud seadme abil seest- ja väljastpoolt hõlpsasti ning kiiresti
 avatavad või
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/181
 7.6.8.2.2. valmistatud purunevast kildumatust klaasist. See välistab kihilisest klaasist
 akende või plastakende kasutamise. Iga avariiakna läheduses peab olema
 sõidukis viibijatele kergesti kättesaadav seade aknaklaasi purustamiseks.
 7.6.8.3. Väljastpoolt lukustatavad avariiaknad peavad olema sellise konstruktsiooniga,
 et neid saab seestpoolt igal ajal avada.
 7.6.8.4. Kui avariiaken on akna ülaserva paigutatud hingedel pöörduv aken, peab
 sellel olema seade, mis hoiab akna täielikult avatuna. Kõik hingedel
 pöörduvad avariiaknad peavad töötama nii, et need ei takista vaba läbipääsu
 nii seestpoolt kui ka väljastpoolt sõidukit.
 7.6.8.5. Kõrgus akna all olevast põrandapinnast (arvestamata lokaalseid
 kõrvalekaldeid, näiteks rattakoopad või ülekandemehhanismi korpus) sõiduki
 küljele paigaldatud avariiakna alumise servani ei tohi hingedel pöörduva
 avariiakna korral olla üle 1200 mm ega alla 650 mm ja purustatava klaasiga
 akna korral alla 500 mm.
 Hingedel pöörduva avariiakna korral võib alumise serva kõrgust vähendada
 500 mm-ni, kui aknaaval on kuni kõrguseni 650 mm kaitseseade, mis välistab
 sõitjate sõidukist väljakukkumise. Kui aknaaval on kaitseseade, ei tohi sellest
 kõrgemal oleva aknaava mõõt olla väiksem avariiakna miinimumsuurusest.
 7.6.8.6. Hingedel pöörduval avariiaknal, mida juhiistmelt selgesti ei näe, peab olema
 helisignaalseade, mis hoiatab juhti, kui aken ei ole täielikult suletud.
 Signaalseadme peab käivitama akna sulguri liikumine, mitte akna liikumine.
 7.6.9. Avariiluukidele esitatavad tehnilised nõuded
 7.6.9.1. Avariiluugid peavad töötama nii, et need ei takista vaba läbipääsu nii
 seestpoolt kui ka väljastpoolt sõidukit.
 7.6.9.2. Katuses olevad avariiluugid peavad olema väljalükatavad, hingedel
 pöörduvad või valmistatud hõlpsalt purustatavast kildumatust klaasist.
 Põrandaluugid peavad olema hingedel pöörduvad või väljalükatavad ning
 varustatud akustilise signaalseadmega, mis teavitab juhti, kui luuk ei ole
 kindlalt suletud. Hoiatusseade peab käivituma põrandaluugi lukustusseadme
 liikumisel, mitte luugi liikumisel. Põrandaluugid peavad olema kaitstud nende
 tahtmatu kasutamise vastu. See nõue ei kehti põrandaluugi kohta, mis
 lukustub automaatselt, kui sõiduki kiirus ületab 5 km/h.
 7.6.9.3. Väljalükatavad põrandaluugid ei tohi nende kasutamisel sõiduki küljest
 täielikult eralduda, et luuk ei ohustaks teisi liiklejaid. Väljalükatavate
 avariiluukide mehhanism peab olema selline, mis takistab nende tahtmatut
 väljalükkamist. Väljalükatavaid põrandaluuke peab olema võimalik välja
 lükata ainult sõitjateruumist.
 7.6.9.4. Hingedel pöörduvad avariiluugid peavad avanema sõiduki suhtes ette- või
 tahapoole ning avanemisnurk peab olema vähemalt 100°. Hingedel
 pöörduvad põrandaluugid peavad pöörduma sõitjateruumi sisse.
 ---pagebreak--- L 373/182 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 7.6.9.5. Avariiluugid peavad olema seest- ja väljastpoolt kergesti avatavad või
 eemaldatavad. See nõue ei välista avariiluugi lukustamise võimalust
 sissepääsu takistamiseks valveta jäetud sõidukisse, kui avariiluuke saab
 seestpoolt tavalise avamis- või eemaldamisseadme abil alati avada või
 eemaldada. Hõlpsalt purustatavast materjalist avariiluugi korral peab selle
 läheduses asuma sõidukis viibivatele inimestele kergesti kättesaadav seade,
 millega saab luugi purustada.
 7.6.10. Sissetõmbuvale trepile esitatavad tehnilised nõuded
 Sissetõmbuv trepp peab vastama järgmistele nõuetele:
 7.6.10.1. sissetõmbuva trepi kasutuse võib viia sünkrooni teenindusukse või
 avariiuksega;
 7.6.10.2. suletud ukse korral ei tohi sissetõmbuva trepi ükski osa ulatuda sellega
 külgneva kereosa piirjoonest rohkem kui 10 mm väljapoole;
 7.6.10.3. kui uks on avatud ja sissetõmbuv trepp väljalükkunud asendis, peab selle pind
 vastama käesoleva lisa punkti 7.7.7. nõuetele;
 7.6.10.4. elektriliselt juhitava trepiga sõiduk ei tohi omal jõul liikuma hakata, kui trepp
 on väljalükkunud asendis. Käsitsi juhitava sissetõmbuva trepi korral peab
 helisignaal andma juhile märku, kui trepp ei ole täielikult sisse tõmbunud;
 7.6.10.5. kui sõiduk liigub, peab olema välistatud, et elektriliselt juhitav trepp lükkuks
 välja. Trepi juhtimisseadme rikke korral peab trepp sisse tõmbuma ja jääma
 sissetõmbunud asendisse. Asjakohase ukse töötamist ei tohi selline rike ega
 trepi kahjustumine või blokeerumine mõjutada;
 7.6.10.6. kui sõitja seisab elektriliselt juhitaval sissetõmbuval trepil, peab olema
 välistatud, et asjaomast ust saaks sulgeda. Selle nõude täitmist kontrollitakse
 väikelapse kehakaalule vastava 15 kg raskuskeha asetamisega trepi keskosale.
 Seda nõuet ei kohaldata juhi otseses vaateväljas olevate uste korral;
 7.6.10.7. sissetõmbuva trepi liikumine ei tohi tekitada kehavigastusi sõitjatele ega
 peatustes seisvatele inimestele;
 7.6.10.8. sissetõmbuva trepi ette ja taha suunatud nurgad peavad olema ümardatud
 vähemalt 5 mm raadiusega; servad peavad olema ümardatud vähemalt
 2,5 mm raadiusega;
 7.6.10.9. kui sõitjateruumi uks on avatud, peab sissetõmbuv trepp seisma kindlalt
 väljalükatud asendis. Kui ühe astmega trepi keskele asetatakse mass 136 kg
 või kahe astmega trepi keskele mass 272 kg, ei tohi astme läbipaine olla
 üheski punktis suurem kui 10 mm.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/183
 7.6.11. Märgistused
 7.6.11.1. Avariiväljapääsud märgistatakse sõiduki sees ja väljas kirjaga
 “avariiväljapääs”, millele on vajaduse korral lisatud rahvusvaheliselt levinud
 sümbol.
 7.6.11.2. Seadmed teenindususte juhtimiseks avarii korral ja kõik avariiväljapääsude
 juhtimise seadmed tähistatakse nii sõiduki sees kui ka väljas asjakohase
 sümboli või selgesõnalise tekstiga.
 7.6.11.3. Väljapääsudele või nende lähedale kinnitatakse selged juhised väljapääsude
 kasutamise kohta avarii korral.
 7.6.11.4. Arvestades, kus riigis (riikides) taotleja soovib sõidukit turustada, sätestab
 tüübikinnitust andev ametiasutus keele, milles esitatakse punktide 7.6.11.1.
 kuni 7.6.11.3. kohased tekstid, ja teeb seda vajaduse korral koostöös
 asjaomase riigi (asjaomaste riikide) pädevate ametiasutustega. Kui selle riigi
 ametiasutus, kus sõiduk peab kasutusloa saama, keelt muudab, ei too see
 muudatus kaasa uue tüübikinnitusmenetluse korraldamist.
 7.7. Sisustuselemendid
 7.7.1. Juurdepääs teenindusustele (vaata 4. lisa joonist l)
 7.7.1.1. Vabast ruumist, mis ulatub teenindusuksega külgseinast sõiduki sisemusse,
 peab püstasendis läbi mahtuma 20 mm paksune, 400 mm laiune ja 700 mm
 kõrgune ristkülikukujuline tahvel, mis asub põrandast 700 mm kõrgusel ning
 millele on sümmeetriliselt asetatud teine, 550 mm laiune tahvel; teise tahvli
 kõrgus on selline, nagu asjaomase sõiduki klassile on sätestatud. Kahest
 tahvlist koosnevat katsekeha liigutatakse ukseavaga paralleelselt algasendist,
 mille korral sõiduki siseruumile lähim välispind on puutujasihiline ukseava
 välimise äärega, kohani, kus see puutub esimest astet, seejärel hoitakse seda
 siseneva isiku tõenäolise liikumissuunaga täisnurga all risti.
 7.7.1.2. Ülemise ristkülikukujulise tahvli mõõtmed peavad iga sõidukiklassi ja -
 kategooria korral vastama allpool esitatud tabelis sätestatud mõõtmetele.
 Teise võimalusena võib kasutada 500 mm kõrgust trapetsikujulist katsekeha,
 mis moodustab ülemineku ülemise ja alumise katsekeha laiuse vahel. Sel
 juhul peab ristkülikukujulise osa ja ülemise trapetsikujulise osa kogukõrgus
 kõigi rohkem kui 22 sõitjaga sõidukiklasside korral olema 1100 mm ja kuni
 22 sõitjaga sõidukiklasside korral 950 mm.
 Sõiduki klass Ülemise katsekeha kõrgus (mm) Kogukõrgus Laius
 (Mõõde ‘A’ joonis 1)
 Alternatiivne trapetsikujuline
 osa
 ---pagebreak--- L 373/184 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 A*/-klass 950 950 1650 550 **/
 B*/-klass 700 950 1400
 I klass 1100 1100 1800
 II klass 950 1100 1650
 III klass 850 1100 1550
 */ Kuni 22 sõitjaga sõidukite puhul võib alumine tahvel olla ülemise tahvli
 suhtes nihutatud, kui see on paigutatud samas suunas.
 **/ Ülemise tahvli laius võib ülaosas olla kuni 400 mm, kui see hõlmab ka
 kaldkanti, mille kalle ei ületa 30° horisontaaljoone suhtes.
 7.7.1.3. Kui kahest tahvlist koosneva katsekeha kesktelge on nihutatud ristsuunas
 algasendist 300 mm võrra ja kahest tahvlist koosnev katsekeha puudutab trepi
 pinda, tuleb katsekeha jätta sellesse asendisse.
 7.7.1.4. Seejärel nihutatakse vaba läbipääsu kontrollimiseks kasutatavat silindrilist
 katsekeha (vt 4. lisa joonist 6), alustades läbikäigust, liikudes sõidukist
 väljuva sõitja tõenäolises liikumissuunas, kuni selle kesktelg on jõudnud
 vertikaaltasandini, mis läbib ülemise astme kõige ülemist serva, või kuni
 ülemise silindri puutujatasand puudutab kahest tahvlist koosnevat katsekeha,
 sõltuvalt sellest, millise punktini enne jõutakse, ning hoitakse seda selles
 asendis (vt 4. lisa joonist 2).
 7.7.1.5. Punktis 7.7.1.4. sätestatud asendis oleva silindrilise katsekeha ja punktis
 7.7.1.3. sätestatud asendis oleva kahest tahvlist koosneva katsekeha vahel
 peab olema vaba ruum, mille kõrgeim ja madalaim piir on esitatud 4. lisa
 joonisel 2. See vaba ruum peab võimaldama takistamatult läbi pääseda
 vertikaalsel tahvlil, mille kuju ja mõõtmed on samad mis silindrilisel
 katsekehal (punkt 7.7.5.1.) ja mille keskläbilõige ning paksus ei ületa 20 mm.
 Liigutades tahvlit sissepääsu kasutava sõitja tõenäolises liikumissuunas, tuleb
 tahvlit nihutada puutujasihilisest asendist silindrilise katsekeha suhtes kuni
 selle väliskülg puutub kokku kahest tahvlist koosneva katsekeha siseküljega,
 puudutades astme ülaservadega määratud tasandit või tasandeid (vt 4. lisa
 joonist 2).
 7.7.1.6. Vaba ruum katsekeha takistamatuks läbipääsuks ei tohi hõlmata ruumi, mis
 ulatub kuni 300 mm ettepoole ette- või tahapoole suunatud asendiga istme
 koormamata istmepadjast või kuni 225 mm ettepoole rattakoobastele
 paigutatud istmest ja kuni istmepadja kõrgeima punktini.
 7.7.1.7. Klappistme korral määratakse kõnealune ruum kindlaks istme kasutusasendis.
 7.7.1.8. Juurdepääsu teenindusukseni võib takistada meeskonnaliikmete
 kasutusasendis olev klappiste, kui:
 7.7.1.8.1. sõidukis ja teatise vormil (vaata 1. lisa) on selgelt näidatud, et istet tohib
 kasutada ainult meeskonnaliige,
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/185
 7.7.1.8.2. iste, mida ei kasutata, pöördub automaatselt tagasi, et võimaldada punktide
 7.7.1.1. või 7.7.1.2. ja 7.7.1.3., 7.7.1.4. ning 7.7.1.5. nõuete täitmist;
 7.7.1.8.3. uks ei kuulu punktis 7.6.1.4. nimetatud kohustuslike väljapääsude hulka;
 7.7.1.8.4. kui iste on kasutusasendis või üles pööratud, ei ulatu ükski selle osa ettepoole
 vertikaaltasandist, mis läbib juhiistme istumiskoha keskpunkti juhiistme kõige
 tagumise asendi korral ja sõiduki vastasküljele paigaldatud välise
 tahavaatepeegli keskpunkti.
 7.7.1.9. Juurdepääsu kuni 22 sõitjaga sõidukite uksele ja sissepääsule peetakse
 takistamatuks, kui:
 7.7.1.9.1. sõiduki pikiteljega paralleelselt mõõdetuna on igas punktis vähemalt 220 mm
 vaba ruumi ja igas põrandast või trepiastmest rohkem kui 500 mm kõrgusel
 asuvas punktis on vaba ruumi vähemalt 550 mm (vt 4. lisa joonist 3);
 7.7.1.9.2. sõiduki pikitelje suhtes vertikaalselt mõõdetuna on igas punktis vähemalt
 300 mm vaba ruumi ja igas põrandast või astmest kõrgemal kui 1200 mm või
 laele lähemal kui 300 mm asuvas punktis on vaba ruumi vähemalt 550 mm
 (vt 4. lisa joonist 4).
 7.7.1.10. Punkti 7.6.3.1. nõuete kohaseid teenindusukse ja avariiukse mõõtmeid ning
 punktide 7.7.1.1. kuni 7.7.1.7., 7.7.2.1. kuni 7.7.2.3., 7.7.5.1. ning 7.7.8.5.
 nõudeid ei kohaldata B-klassi sõidukite suhtes, mille täismass ei ületa
 3,5 tonni ning milles on kuni 12 istet sõitjatele ja igalt istmelt on takistamatu
 juurdepääs vähemalt kahele uksele.
 7.7.1.11. Põranda suurim kalle läbipääsupiirkonnas võib olla kuni 5%, kui sõiduk,
 mille mass vastab sõidukorras sõiduki massile, seisab mõõtmise ajal
 horisontaalpinnal. Ükski kallutusfunktsioon ei tohi olla rakendatud.
 7.7.2. Juurdepääs avariiustele (vaata 4. lisa joonist 5)
 Järgnevaid nõudeid ei kohaldata juhiuste suhtes, mida kuni 22 sõitjaga
 sõidukitel kasutatakse avariiustena.
 7.7.2.1. Vabast ruumist istmetevahelise käigu ja avariiukse avause vahel peab läbi
 pääsema 300 mm läbimõõduga ja 700 mm kõrgune vertikaalne silinder,
 millele on asetatud teine, 500 mm läbimõõduga vertikaalne silinder;
 moodustunud katsekeha kogukõrgus on 1400 mm.
 Ülemise silindri läbimõõtu võib ülaosas vähendada kuni 400 millimeetrini,
 kui see hõlmab kaldkanti, mille kalle ei ületa 30° horisontaaljoone suhtes.
 7.7.2.2. Esimese silindri põhi peab jääma teise silindri projektsiooni piiresse.
 7.7.2.3. Kui läbipääsu ääres paiknevad pikisuunas klappistmed, määratakse vaba
 ruum silindritega alati nii, et istmed on kasutusasendis.
 7.7.2.4. Kahe silindri asemel võib kasutada punktis 7.7.5.1. kirjeldatud katsekeha
 (vaata 4. lisa joonist 6).
 ---pagebreak--- L 373/186 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 7.7.3. Juurdepääs avariiakendele
 7.7.3.1. Katsekeha peab olema võimalik istmetevahelisest käigust iga avariiakna
 kaudu sõidukist välja viia.
 7.7.3.2. Katsekeha liikumise suund peab vastama suunale, milles sõidukist lahkuv
 sõitja tõenäoliselt liiguks. Katsekeha hoitakse selle liikumissuuna suhtes
 püsti.
 7.7.3.3. Katsekeha peab olema õhuke plaat mõõtmetega 600 x 400 mm, mille nurgad
 on ümardatud 200 mm raadiusega. Sõiduki tagaseinas olevate avariiakende
 korral võivad katsekeha mõõtmed olla ka 1400 mm × 350 mm ning nurkade
 ümardusraadius 175 mm.
 7.7.4. Juurdepääs avariiluukidele
 7.7.4.1. Avariiluugid katuses
 7.7.4.1.1. Vähemalt üks avariiluuk peab olema paigutatud nii, et neljatahuline
 tüvipüramiid tahu kaldenurgaga 20° ja kõrgusega 1600 mm puudutab mõne
 istme osa või samaväärset toetuspunkti, välja arvatud I klassi sõiduki korral.
 Püramiidi telg peab olema vertikaalne ja selle väiksem ristlõige peab
 puudutama avariiluugi väljumisava. Toed võivad olla kokkupandavad või
 liikuvad, kui neid saab kasutusasendis lukustada. Kontrollimisel võetakse
 aluseks see asend.
 7.7.4.1.2. Kui katusekonstruktsiooni paksus on üle 150 mm, peab tüvipüramiidi
 väiksem ristlõige puudutama avariiluugi avause ala katuse välispinna
 kõrgusel.
 7.7.4.2. Avariiluugid põrandas
 Põrandas asuv avariiluuk paigaldatakse nii, et see võimaldaks vahetut ja
 takistamata väljapääsu sõidukist ning luugi kohal oleva vaba ruumi kõrgus
 oleks võrdne istmetevahelise käigu kõrgusega. Soojusallikad ja liikuvad
 detailid peavad luugi ava kõigist osadest olema vähemalt 500 mm kaugusel.
 Õhukest plaadikujulist horisontaalasendis katsekeha mõõtmetega
 600 mm × 400 mm ja 200 mm raadiusega ümardatud nurkadega peab olema
 võimalik liigutada sõiduki põrandast 1 m kõrguselt kuni maapinnani.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/187
 7.7.5. Istmetevaheline käik (vaata 4. lisa joonist 6)
 7.7.5.1. Sõiduki istmetevaheline käik peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et sealt
 oleks võimalik takistamatult läbi juhtida kahest samateljelisest silindrist ja
 nende vahel paiknevast tagurpidi pööratud tüvipüramiidist koosnevat
 katsekeha, mille mõõtmed on järgmised (millimeetrites):
 I klass II klass III klass A-klass B-klass
 Alumise silindri 450 350 300 350 300
 läbimõõt ‘A’
 Alumise silindri 900 900 900 900 900
 kõrgus
 Ülemise silindri 550 550 450 550 450
 läbimõõt ‘C’
 Ülemise silindri 500 */ 500 */ 500 */ 500 */ 300
 kõrgus ‘B’
 Kogukõrgus ‘H’ 1900 */ 1900 */ 1900 */ 1900 */ 1500
 */ Ülemise silindri kõrgust ja koos sellega kogukõrgust võib vähendada
 100 mm võrra istmetevahelise käigu iga osa puhul, mis jääb järgmistest
 tasanditest tahapoole:
 a) risttasand tagatelje (rohkem kui ühe tagateljega sõidukite korral kõige
 eesmise tagatelje) kesksirgest 1,5 m eespool ja
 b) vertikaalne risttasand, mis läbib teenindusukse tagumist serva või kui
 tegemist on enam kui ühe teenindusuksega, kõige tagumise teenindusukse
 tagumist serva.
 Ülemise silindri läbimõõtu võib ülaosas vähendada kuni 300 millimeetrini, kui
 see hõlmab kaldkanti, mille kalle ei ületa 30° horisontaaljoone suhtes.
 Katsekeha võib kokku puutuda kinnihoidmisrihmadega, kui need on
 paigaldatud, või muude elastsete esemetega, näiteks turvavööde osad, ja neid
 kõrvale nihutada.
 ---pagebreak--- L 373/188 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 7.7.5.1.1. Kui istmest või istmereast eespool ei ole väljapääsu:
 7.7.5.1.1.1. peab sõidusuunas asuvate istmete puhul olema võimalik punktis 7.7.5.1.
 määratletud silindrilist katsekeha nihutada vähemalt vertikaalse risttasandini,
 mis puutub kokku kõige esimese istmerea seljatugede kõige eesmise
 punktiga, ja seda selles asendis hoida. Sellest tasandist peab saama 4. lisa
 joonisel 7 kujutatud tasapinnalist katsekeha liigutada nii, et tasandilise
 katsekeha sõiduki väliskülje poole suunatud külg nihkub silindrilise
 katsekehaga kokkupuutepunktist 660 mm võrra ettepoole;
 7.7.5.1.1.2. peab külgsuunas paiknevate istmete puhul ulatuma silindrilise katsekeha
 esiosa vähemalt risttasandini, mis kattub kõige eesmise istme keskpunkti
 läbiva vertikaaltasandiga (vt 4. lisa joonist 7);
 7.7.5.1.1.3. peab seljaga sõidu suunas asuvate istmete puhul silindrilise katsekeha esiosa
 ulatuma vähemalt vertikaalse risttasandini, mis puutub kokku kõige eesmise
 istmerea või istme istmepadja esiküljega (vt 4. lisa joonist 7).
 7.7.5.2. I klassi sõidukite puhul võib alumise silindri läbimõõtu 450 mm vähendada
 läbimõõduni 400 mm istmetevahelise käigu igas osas, mis jääb järgmistest
 tasanditest tahapoole:
 7.7.5.2.1. vertikaalne risttasand, mis asub tagatelje (rohkem kui ühe tagateljega
 sõidukite korral kõige eesmise tagatelje) kesksirgest 1,5 m eespool ja
 7.7.5.2.2. kõige tagumise teenindusukse tagaserva läbiv vertikaalne risttasand.
 7.7.5.3. III klassi sõidukitel võivad ühel või mõlemal pool istmetevahelist käiku
 paiknevad istmed olla külgsuunas nihutatavad; istmetevahelise käigu laiust
 võib siis vähendada suuruseni, mis vastab alumise 220 mm läbimõõduga
 silindri läbimõõdule, kui iga istme juures on istmetevahelises käigus seisvale
 isikule kergesti kättesaadav seade, mida käsitsedes saab isegi hõivatud istet
 hõlpsalt ja võimaluse korral automaatselt viia tagasi asendisse, mis vastab
 minimaalsele laiusele 300 mm.
 7.7.5.4. Liigendsõidukites peab olema võimalik punktis 7.7.5.1. kirjeldatud katsekeha
 takistamatult läbi liigendosa juhtida. Liigendosa lõõtsa ja pehme vooderduse
 muud osad ei tohi vahekäiku ulatuda.
 7.7.5.5. Istmetevahelisse käiku võib paigaldada trepiastmeid. Nende laius ei tohi olla
 väiksem istmetevahelise käigu laiusest astme ülaosas.
 7.7.5.6. Istmetevahelisse käiku ei lubata paigaldada klappistmeid sõitjatele
 istekohtade loomiseks.
 7.7.5.7. Külgsuunas nihutatavaid istmeid, mis mõnes asendis ulatuvad
 istmetevahelisse käiku, ei lubata kasutada, välja arvatud III klassi sõidukites
 ja punktis 7.7.5.3. ette nähtud tingimuste kohaselt.
 7.7.5.8. Sõidukitelt, mille suhtes kohaldatakse punkti 7.7.1.9., ei nõuta istmetevahelist
 käiku, kui järgitakse selles punktis sätestatud mõõtmeid, mis tagavad
 vajalikud juurdepääsud.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/189
 7.7.5.9. Istmetevahelise käigu ja juurdepääsuala põrand peab olema libisemiskindel.
 7.7.6. Istmetevahelise käigu kalle
 Horisontaalpinnal seisva koormata sõiduki (mille kallutussüsteemi pole tööle
 rakendatud) istmetevahelise käigu kalle ei tohi ületada:
 7.7.6.1. I, II ja A-klassi sõidukites 8% või
 7.7.6.2. (reserveeritud)
 7.7.6.3 III ja B-klassi sõidukites 12,5% ja
 7.7.6.4. sõiduki pikisuunalise sümmeetriateljega risti oleva tasandi kalle 5%.
 7.7.7. Trepiastmed (vaata 4. lisa joonist 8)
 7.7.7.1. Astmete maksimaalsed ja minimaalsed kõrgused ja minimaalne sügavus
 teenindususte ja avariiuste juures ning sõidukis sees peavad tööle
 rakendamata kallutussüsteemi korral olema järgmised:
 Klassid I ja A II, III ja B
 Esimene aste Maksimaalne 340 1/ 380 1/ 2/ 5/
 maapinnast ‘D’ kõrgus (mm)
 Minimaalne 300 */
 sügavus (mm)
 Ülejäänud astmed Maksimaalne 250 3/ 350 4/
 ‘E’ kõrgus (mm)
 Minimaalne 120
 kõrgus (mm)
 Minimaalne 200
 sügavus (mm)
 */ kuni 22 sõitjaga sõidukites 230 mm
 1/ avariiukse juures 700 mm
 kahekordse sõiduki ülemise korruse avariiukse juures 1500 mm.
 2/ ainult mehaanilise vedrustusega sõidukites 430 mm
 3/ astmed kõige tagumisest teljest tagapool asuva ukse juures: 300 mm
 4/ kuni 22 sõitjaga sõidukite istmetevahelises käigus 250 mm
 5/ vähemalt ühe teenindusukse juures; teiste teenindususte juures 400 mm
 ---pagebreak--- L 373/190 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 Märkus: 1. Kahe poolega ukse puhul käsitletakse sissekäigu
 kummagi poole astmeid eraldi.
 2. 4. lisa joonise 8 mõõde E ei pea olema kõigil astmetel
 ühesugune.
 7.7.7.1.1. Trepiastmeteks ei peeta üleminekuid süvistatud istmetevahelisest käigust
 istekohtade alale. Vertikaalne kaugus istmetevahelise käigu pinna ja
 istekohtade ala põranda vahel võib olla kuni 350 mm.
 7.7.7.2. Punkti 7.7.7. nõuete kohaselt mõõdetakse astme kõrgust selle laiuse keskosast.
 Lisaks peavad tootjad eriliselt arvesse võtma piiratud liikumisvõimega sõitjate
 juurdepääsuvõimalusi; eriti astmete kõrgust, mis peab olema võimalikult
 väike.
 7.7.7.3. Esimese astme kõrgust maapinnast mõõdetakse käesoleva eeskirja punkti
 2.18. kohaselt sõidukil, mis seisab tasasel pinnal ja mille mass vastab eeskirja
 punktis 2.18 defineeritud sõidukorras sõiduki tühimassile; rehvid ja rehvirõhk
 peavad vastama andmetele, mis tootja on esitanud punktis 2.19 defineeritud
 täismassi kohta.
 7.7.7.4. Kui trepiastmeid on rohkem kui üks, võib iga aste ulatuda kuni 100 mm võrra
 järgmise astme vertikaalprojektsiooni ala sisse, jättes alumisest astmest
 vabaks vähemalt 200 mm laiuse pinna (vaata 4. lisa joonist 8); kõik
 astmeservad peavad olema projekteeritud nii, et komistamisoht on
 võimalikult väike, ja astmeservad peavad olema kontrastset värvi.
 7.7.7.5. Iga astme laius ja kuju peab olema selline, et järgmises tabelis kirjeldatud
 ristküliku saaks astmele asetada nii, et ristküliku pinnast ei jää üle astme serva
 ulatuma rohkem kui 5%. Kahe poolega ukseava korral peavad sellele nõudele
 vastama mõlemad uksepooled.
 Sõitjate arv >22 <22
 Ala Esimene aste (mm) 400 x 300 400 x 200
 Teised astmed (mm) 400 x 200 400 x 200
 7.7.7.6. Astmete pind peab olema libisemiskindel.
 7.7.7.7. Kui koormata, tavalises sõidukorras sõiduk (eelkõige ei tohi olla tööle
 rakendatud kallutussüsteem) seisab tasasel horisontaalpinnal, ei tohi astme
 suurim kalle üheski suunas ületada 5%.
 7.7.8. Sõitjate istmed ja ruum istuvate sõitjate jaoks
 7.7.8.1. Istme minimaalne laius
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/191
 7.7.8.1.1. Istmepadja minimaalne laius, mõõde F (vt 4. lisa joonist 9), mõõdetuna selle
 istekoha keskkohta läbival vertikaaltasapinnal, peab olema:
 I, II, A-, B-klassi puhul 200 mm
 III klassi puhul 225 mm.
 7.7.8.1.2. Iga istekoha vaba ruumi laius, mõõde G, (vt 4. lisa joonist 9), mõõdetuna selle
 istekoha keskkohta läbival vertikaaltasapinnal 270–650 mm kõrgusel
 koormamata istmepadjast, ei tohi olla väiksem kui:
 üksikistmed: 250 mm
 istepingid enam kui kahele sõitjale 225 mm.
 7.7.8.1.3. Kuni 2,35 m laiuste sõidukite korral peab iga istekoha vaba ruumi laius,
 mõõdetuna selle istekoha keskkohta läbival vertikaaltasapinnal 270–
 650 mm kõrgusel koormamata istmepadjast, olema vähemalt 200 mm (vt 4.
 lisa joonist 9A). Kui see nõue on täidetud, ei kohaldata punkti 7.7.8.1.2.
 nõudeid.
 7.7.8.1.4. Kuni 22 sõitjaga sõidukite korral ei hõlma vaba ruum sõiduki seina ääres
 olevate istmete puhul 20 mm laiust ja 100 mm kõrgust kolmnurkset pinda
 istme ülemises osas (vt 4. lisa joonist 10). Lisaks arvatakse maha ruum
 turvavööde ja nende kinnituste ning päikesesirmide tarvis.
 7.7.8.2. Istmepadja minimaalne sügavus (mõõde K, vaata 4. lisa joonist 11)
 Istmepadja minimaalne sügavus peab olema:
 7.7.8.2.1. I, A- ja B-klassi sõidukites 350 mm;
 7.7.8.2.2. II ja III klassi sõidukites 400 mm.
 7.7.8.3. Istmepadja minimaalne kõrgus (mõõde H, vaata 4. lisa joonist 11)
 Koormamata istmepadja kõrgus põrandast mõõdetakse istmepadja esiosa
 pealispinna horisontaaltasandist põrandani ning see peab olema 400–500 mm;
 rattakoobaste ja mootoriruumi juures tohib seda mõõdet vähendada
 350 millimeetrini.
 7.7.8.4. Istmete vahekaugus (vaata 4. lisa joonist 12)
 7.7.8.4.1. Kui istmed on samasuunalised, peab istme seljatoe esikülje ja selle ees oleva
 istme seljatoe tagakülje vaheline kaugus (mõõde H) mõõdetuna
 horisontaalselt mis tahes kõrgusel istmepadja ülemise pinna ja põrandast
 620 mm kõrgusel asuva punkti vahel, vastama vähemalt järgmistele
 väärtustele:
 ---pagebreak--- L 373/192 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 H
 I, A- ja B-klass 650 mm
 II ja III klass 680 mm
 7.7.8.4.2. Kõik mõõtmised tehakse istekoha keskjoont läbival vertikaaltasandil ning
 kokkusurumata istmepadja ja seljatoega.
 7.7.8.4.3. Kui ristisuunas paigutatud istmed asuvad vastamisi, peab nende seljatugede
 esikülgede vaheline kaugus, mõõdetuna istmepatjade kõrgeimate punktide
 vahel, olema vähemalt 1300 mm.
 7.7.8.4.4. Kui istmete seljatoed on allalastavad ja juhiiste reguleeritava asendiga,
 mõõdetakse vahekaugus nii, et istmete seljatoed ja muud istmeasendid on
 tootja määratud normaalses kasutusasendis.
 7.7.8.4.5. Kui istme seljatoe küljes on lahtikäiv laud, on see mõõtmise ajal
 kokkupandud asendis.
 7.7.8.4.6. Istmeid, mis on kinnitatud juhikutele või mõne süsteemi abil, mis võimaldab
 sõiduki siseruumi kujundust hõlpsasti muuta, mõõdetakse istmete tavalises
 kasutusasendis, mida tootja on tüübikinnituse taotluses kirjeldanud.
 7.7.8.5. Vaba ruum ühe istuva sõitja kohta (vaata 4. lisa joonist 13)
 7.7.8.5.1. Iga reisijaistme ees peab olema minimaalne vaba ruum, nagu on näidatud
 4. lisa joonisel 13. Istme ees asuva istme seljatugi või osa, mille kuju
 umbkaudu vastab tahapoole kallutatud seljatoe kujule, tohib ulatuda sellesse
 ruumi punkti 7.7.8.4. sätete kohaselt. Ka istme jalad võivad sellesse ruumi
 ulatuda, kui sõitja jalgadele jääb piisavalt ruumi. Kui istmed asuvad kuni 22
 sõitjaga sõidukites juhiistme kõrval, võivad sellesse ruumi ulatuda
 armatuurlaud, näidikuplokk, tuuleklaas, päikesesirm, turvavööd ja turvavööde
 kinnituspunktid.
 7.7.8.5.2. Piiratud liikumisvõimega sõitjatele, kes ei kasuta ratastooli, peab bussi
 sissekäigu lähedal olema A-klassi sõidukites vähemalt üks ning I ja II klassi
 sõidukites vähemalt kaks näoga või seljaga sõidusuunas ja asjakohaselt
 tähistatud istet. Piiratud liikumisvõimega sõitja istmel peab olema piisavalt
 ruumi, sellel peavad olema käepidemed, mis hõlbustavad juurdepääsu istmele
 ja sealt lahkumist ning istekohal peab olema punkti 7.7.10. kohane
 märguandevõimalus.
 7.7.8.5.2.1. Nende istmete ruum peab moodustama punktis 7.7.8.5.1. sätestatud ruumist
 vähemalt 110%.
 7.7.8.6. Vaba ruum istekohtade kohal
 7.7.8.6.1. Istekohtade ja jalaruumi kohale, välja arvatud kuni 22 sõitjaga sõiduki
 esimese istmerea istmed, peab jääma kokkusurumata istmepadja kõige
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/193
 kõrgemast punktist mõõdetuna vähemalt 900 mm kõrgune vaba ruum, ning
 jalaruumi põranda keskosast mõõdetuna vähemalt 1350 mm kõrgune vaba
 ruum. Kui sõiduki suhtes kohaldatakse punkti 7.7.1.10. nõudeid, võib
 põrandalt arvestatud kõrgust vähendada 1200 millimeetrini.
 7.7.8.6.2. Eelmises punktis kirjeldatud vaba ruumi piiravad või piirab üle määratletud
 ala:
 7.7.8.6.2.1. pikisuunalised vertikaaltasandid, mis asuvad kummalgi pool 200 mm
 kaugusel istekoha kesktasandist ja
 7.7.8.6.2.2. vertikaalne risttasand, mis läbib seljatoe kõige tagumist kõrgemat punkti ning
 vertikaalne risttasand 280 mm eespool kokkusurumata istmepadja kõige
 eesmist punkti, mõlemal juhul mõõdetuna istekoha vertikaalsel kesktasandil.
 7.7.8.6.3. Punktides 7.7.8.6.1 ja 7.7.8.6.2 sätestatud vabast ruumist võib äärtest maha
 arvata järgmised alad:
 7.7.8.6.3.1. sõiduki välisseina ääres asuva istme ülaosas ristkülikukujuline 150 mm
 kõrguse ja 100 mm laiuse ristlõikega ala (vaata 4. lisa joonist 14);
 7.7.8.6.3.2. sõiduki välisseina ääres asuva istme ülaosas kolmnurkse ristlõikega ala, mille
 tipp on põrandast 650 mm kõrgusel ja mille aluse laius on 100 mm (vaata 4.
 lisa joonist 15);
 7.7.8.6.3.3. sõiduki välisseina ääres asuva istme juures jalaruumis ala, mille
 ristlõikepindala on kuni 0,02 m2 (0,03 m2 I klassi madala põrandaga sõidukite
 korral) ning suurim laius kuni 100 mm (150 mm I klassi madala põrandaga
 sõidukite korral) (vaata 4. lisa joonist 16).
 7.7.8.6.3.4. Kuni 22 sõitjaga sõidukitel tohib tagumistele nurkadele kõige lähemal asuvate
 istekohtade vaba ruumi tagumine välisserv olla pealtvaates kuni 150 mm
 raadiusega ümardatud (vaata 4. lisa joonist 17).
 7.7.8.6.4. Punktides 7.7.8.6.1., 7.7.8.6.2. ja 7.7.8.6.3. sätestatud vabasse ruumi tohivad
 ulatuda ka:
 7.7.8.6.4.1. teise istme seljatugi, tugiraam ja lisadetailid (näiteks klapplaud);
 7.7.8.6.4.2. kuni 22 sõitjaga sõidukitel etteulatuv rattakoobas, kui täidetud on üks kahest
 järgmisest tingimusest:
 7.7.8.6.4.2.1. rattakoobas ei ulatu üle istekoha vertikaalse kesktasandi (vaata 4. lisa
 joonist 18) või
 7.7.8.6.4.2.2. istuva sõitja 300 mm sügavusse jalaruumi lähim serv ei ulatu kokkusurumata
 istmepadja servale lähemale kui 200 mm ja seljatoe esipinnale lähemale kui
 600 mm; need väärtused mõõdetakse istme vertikaalsel kesktasandil (vaata
 4. lisa joonist 19). Kahe vastamisi paigutatud istme korral kohaldatakse seda
 nõuet ainult ühe istme suhtes; istuvate sõitjate jalaruum peab olema vähemalt
 400 mm.
 ---pagebreak--- L 373/194 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 7.7.8.6.4.3. Kui kuni 22 sõitjaga sõidukites on istmed juhiistme kõrval, võivad sellesse
 ruumi ulatuda avatud klappaknad ja nende kinnitused, armatuurlaud või
 näidikuplokk, tuuleklaas, päikesesirmid, turvavööd ja nende kinnituspunktid
 ning eesmine laepolster.
 7.7.9. Suhtlemine juhiga
 7.7.9.1. I, II ja A-klassi sõidukites peavad olema vahendid, millega sõitjad saavad
 anda juhile märku sõiduki peatamiseks. Selliste kommunikatsioonivahendite
 juhtseadmel peavad olema ümbritsevast pinnast kõrgemad erksavärvilised
 nupud, mis I ja A-klassi sõidukites on põrandast kuni 1200 mm kõrgusel.
 Juhtseadmeid peab olema piisaval arvul ja need peavad jaotuma ühtlaselt
 kogu sõiduki ulatuses. Juhtseadmete kasutamisest peab sõitjale andma märku
 vähemalt üks valgustatud silt. Sildil võib kuvada sõna “peatus” või muu
 sarnase teate ja/või sobiva piktogrammi, mis on valgustatud, kuni
 teenindusuks (-uksed) avatakse. Liigendsõidukites peavad sellised sildid
 olema sõiduki igas jäigas osas. Kahekordsetes sõidukites peab silt olema
 mõlemal korrusel.
 7.7.9.2. Suhtlemine meeskonnaruumiga
 Kui sõidukis on meeskonnaruum, millel puudub juurdepääs juhi- või
 sõitjateruumile, tagatakse suhtlemisvõimalus juhi- ja meeskonnaruumi vahel.
 7.7.10. Kuumade jookide automaadid ja toiduvalmistamisseadmed
 7.7.10.1. Kuumade jookide automaadid või toiduvalmistamisseadmed peavad olema
 paigaldatud või kaitstud nii, et äkilisel pidurdamisel või kurvide läbimisel ei
 saaks sõitjatele peale loksuda kuumi toite või jooke.
 7.7.10.2. Sõidukites, milles on kuumade jookide automaadid või
 toiduvalmistamisseadmed, peavad kõigil sõitjate istmetel olema sobivad
 seadmed, et soojad toidud või joogid saaks käest asetada.
 7.7.11. Siseruumidesse viivad uksed
 Tualettruumi või muudesse siseruumidesse viivad uksed:
 7.7.11.1. peavad olema isesulguvad ja neil ei tohi olla ust lahti hoidvaid seadmeid, kui
 lahtine uks võib avariiolukorras takistada sõitjaid;
 7.7.11.2. ei tohi lahti olles varjata ühtegi käepidet, avamisseadet ega kohustuslikku
 tähist, mis näitab teenindusukse, avariiukse, avariiväljapääsu, tulekustuti või
 käsiapteegi asukohta;
 7.7.11.3. peavad avariiolukorras olema väljastpoolt avatavad,
 7.7.11.4. tohivad olla väljastpoolt lukustatavad ainult juhul, kui neid saab igal ajal
 seestpoolt avada.
 7.8. Kunstlik valgustus
 7.8.1. Elektriline sisevalgustus peab valgustama:
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/195
 7.8.1.1. sõitjateruume, meeskonnaruume, tualettruume ja liigendsõidukite liigendosi;
 7.8.1.2. treppe või astmeid;
 7.8.1.3. juurdepääsusid väljapääsudele ja teenindusukse (-uste) läheduses olevat ala;
 7.8.1.4. väljapääsude sõidukis sees olevat märgistust ja nende avamisseadmeid;
 7.8.1.5. alasid, kus on takistusi.
 7.8.2. Sisevalgustuseks peab olema vähemalt kaks vooluringi, et ühe katkemine ei
 mõjutaks teist. Üks neist vooluringidest võib anda voolu ainult sisse- ja
 väljapääsude pidevaks valgustamiseks.
 7.8.3. Kunstlik sisevalgustus ega selle peegeldumine ei tohi juhti häirida.
 7.9. Liigendsõidukite liigendsektsioon
 7.9.1. Sõiduki jäiku osi omavahel ühendav liigendsektsioon peab olema
 projekteeritud ja ehitatud nii, et võimalik on vähemalt üks pöördliikumine
 ümber vähemalt ühe horisontaaltelje ja vähemalt üks pöördliikumine ümber
 vähemalt ühe vertikaaltelje.
 7.9.2. Kui sõidukorras sõiduki massiga liigendsõiduk seisab tasasel horisontaalsel
 pinnal, ei tohi sõiduki kummagi jäiga sektsiooni põranda ja pöörduva
 põrandaplaadi või seda asendava detaili vahel olla katmata pilu, mille laius on
 suurem kui:
 7.9.2.1. 10 mm, kui sõiduki kõik rattad asuvad samal tasandil, või
 7.9.2.2. 20 mm, kui liigendsektsiooni läheduses asuval teljel olevad rattad on pinnal,
 mis asub 150 mm kõrgemal kui pind, millel on ülejäänud telgede rattad.
 7.9.3. Sõiduki jäikade osade põranda ja pöörduva osa põranda kõrguste erinevus ei
 tohi liitekohal olla suurem kui:
 7.9.3.1. 20 mm punktis 7.9.2.1. sätestatud tingimuste korral või
 7.9.3.2. 30 mm punktis 7.9.2.2. sätestatud tingimuste korral.
 7.9.4. Liigendsõidukites tõkestatakse sõitjate juurdepääs liigendsektsiooni
 piirkonda, kus:
 7.9.4.1. põrandas on katmata pilu, mis ei vasta punkti 7.9.2. nõuetele;
 7.9.4.2. põrand ei kanna sõitjate massi;
 7.9.4.3. külgseinte liikumine ohustab sõitjaid.
 7.10. Liigendsõidukite suunahoidmine
 Otsesõidul peavad sõiduki jäikade osade pikisuunalised kesktasandid kokku
 langema ja moodustama ühe katkematu tasandi.
 ---pagebreak--- L 373/196 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 7.11. Käsipuud ja käepidemed
 7.11.1. Üldnõuded
 7.11.1.1. Käsipuud ja käepidemed peavad olema piisavalt tugevad.
 7.11.1.2. Need peavad olema projekteeritud ja paigaldatud nii, et sõitjate vigastamine
 oleks välistatud.
 7.11.1.3. Käsipuude ja käepidemete profiil peab olema selline, et sõitjad saavad neist
 hõlpsalt ja kindlalt kinni haarata. Igal käsipuul peab olema ruumi vähemalt
 100 mm, et sellest saaks kinni võtta Ükski mõõde ei tohi olla väiksem kui
 20 mm ja suurem kui 45 mm, välja arvatud ustel ja istmetel ning II, III ja B-
 klassi sõidukites juurdepääsudes olevate käsipuude puhul. Neil juhtudel võib
 käsipuude minimaalne mõõde olla 15 mm, kui mõni muu mõõde on vähemalt
 25 mm. Käsipuudel ei tohi olla teravaid paindekohti.
 7.11.1.4. Käsipuu või käepideme ja sõiduki kere külgneva detaili või sõiduki seina
 vahele peab jääma vähemalt 40 mm vaba ruumi. Uksele või istme külge
 kinnitatud või II, III ja B-klassi sõidukites juurdepääsudes olevate käsipuude
 puhul võib minimaalne vaba ruum olla 35 mm.
 7.11.1.5. Käsipuude, käepidemete või tugipostide pind peab olema kontrastset värvi ja
 libisemiskindel.
 7.11.2. Käsipuud ja käepidemed seisjate jaoks
 7.11.2.1. Punkti 7.2.2. kohaselt peab seisvate sõitjate jaoks olema igas põranda punktis
 piisavalt käsipuid ja/või käepidemeid. Kinnihoidmisrihmu võib pidada
 käepidemeteks, kui need on kinnitatud sobivate vahenditega. See nõue on
 täidetud, kui 4. lisa joonisel 20 kujutatud katseseadme kõigis võimalikes
 asukohtades ulatub seadme liikuv käsi vähemalt kahe käsipuu või
 käepidemeni. Katseseadet võib vabalt pöörata ümber selle vertikaaltelje.
 7.11.2.2. Punktis 7.11.2.1. kirjeldatud katse korraldamisel arvestatakse ainult neid
 käsipuid ja käepidemeid, mis on põrandast 800 mm kuni 1900 mm kõrgusel.
 7.11.2.3. Igas seismiseks kasutatavas kohas peab vähemalt üks kahest nõutavast
 käsipuust või käepidemest olema põrandapinnast kuni 1500 mm kõrgusel.
 See nõue ei kehti ukse juures, kus avatud asendis uks või selle mehhanism
 sellise käepideme kasutamist takistaks.
 7.11.2.4. Seisjate alal, mida ei eralda sõiduki külgseintest või tagaseinast istmed,
 peavad olema käsipuud, mis on seintega paralleelsed ja asuvad põrandast
 800–1500 mm kõrgusel.
 7.11.3. Teenindususte käsipuud ja käepidemed
 7.11.3.1. Ukseavade mõlemal küljel peavad olema käsipuud või käepidemed. Kahe
 poolega ukse korral saab nõude täita, kui ukse keskele paigaldatakse üks
 tugipost või käsipuu.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/197
 7.11.3.2. Teenindusuksele tuleb paigutada käsipuud või käepidemed, millest ukse ees
 või sisenemisastmel seisev sõitja saaks kinni haarata. Kinnihoidmiskohad
 peavad asuma vertikaalselt 800–1100 mm kõrgusel maapinnast või igast
 astmest ning horisontaalselt:
 7.11.3.2.1. maapinnal seisja jaoks esimese trepiastme välisservast kuni 400 mm seespool
 ja
 7.11.3.2.2. asjakohase astme suhtes sobivas kohas, mis ei ulatuks kõnealuse astme
 välimisest servast väljapoole ega jääks sellest servast rohkem kui 600 mm
 sissepoole.
 7.11.4. Eelisõigusistme käsipuud
 7.11.4.1. Punktis 7.7.8.5.2. kirjeldatud eelisõigusistmete ning sõitjate sisenemist ja
 väljumist võimaldava ukse vahele paigaldatakse käsipuu, mis asub põrandast
 800–900 mm kõrgusel. Käsipuu võib katkestada, kui see on vajalik
 juurdepääsuks ratastooli paigutamise kohale, rattakoopa kohal asuvale
 istmele, trepile, juurdepääsuteele või istmetevahelisele käigule. Käsipuu
 katkestus ei tohi olla pikem kui 1050 mm ja vähemal ühel pool katkestust
 peab paiknema vertikaalne käsipuu.
 7.12. Trepisüvendite kaitsebarjäär
 7.12.1. Kui on oht, et istujad võivad tugeva pidurduse korral paiskuda
 astmesüvendisse, paigaldatakse kaitsebarjäär. See peab olema vähemalt
 800 mm kõrgusel põrandast, millel asuvad sõitjate jalad, ja ulatuma sõiduki
 külgseinast vähemalt 100 mm üle iga ohustatud istekoha pikisuunalist
 keskjoont, või kuni kõige sisemise astme esipinnani; sõltuvalt sellest, milline
 vahemaa on lühem.
 7.13. Pagasiriiulid ja sõitjate turvalisus
 Sõitjad peavad olema kaitstud esemete eest, mis tugeva pidurdamise või kurvi
 tõttu võivad pagasiriiulitelt alla kukkuda. Sisseehitatud pagasiriiulid peavad
 olema projekteeritud nii, et pagas ei kukuks äkkpidurduse korral alla.
 7.14. Põrandaluugid
 7.14.1. Põrandaluugid, mis ei ole avariiluugid, paigaldatakse ja kinnitatakse nii, et
 neid ei saaks ilma tööriistade või võtmeteta liigutada ega avada, ning tõste-
 või lukustusseadmed võivad ulatuda üle põranda pinna kuni 8 mm.
 Väljaulatuvate detailide servad peavad olema ümardatud.
 7.15. Visuaalne meelelahutus
 7.15.1. Sõitjate visuaalse meelelahutuse seadmed, näiteks telerid või videoseadmed,
 peavad olema väljaspool juhi vaatevälja, kui juht istub normaalses
 juhtimisasendis. See nõue ei välista siiski monitoride või analoogsete
 seadmete olemasolu, mis moodustavad osa sõiduki juhtimis- või
 kontrollseadmetest, näiteks monitorid teenindususte jälgimiseks.
 ---pagebreak--- L 373/198 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 3. LISA
 Liide
 STAATILISE ÜMBERPAISKUMISPIIRI KONTROLLIMINE ARVUTUSTE TEEL
 1. Sõiduki vastavust 3. lisa punkti 7.4. nõudele võib kontrollida
 arvutusmeetodiga, mille on heaks kiitnud katseid korraldav tehniline
 teenistus.
 2. Katsete korraldamise eest vastutav tehniline teenistus võib nõuda sõiduki
 osade katsetamist, et kontrollida arvutuste aluseks võetavate väärtuste õigsust.
 3. Ettevalmistus arvutusteks
 3.1. Sõidukit kujutatakse kui ruumilist süsteemi.
 3.2. Sõiduki kere raskuspunkti asendi ja sõiduki veermiku ning rehvide erinevate
 vedrustuskonstantide tõttu ei tõuse teljed ühel sõidukipoolel külgkiirenduse
 tõttu üldiselt korraga. Seepärast arvutatakse kere külgkalle iga telje kohal
 eelduse kohaselt, et teise telje (teiste telgede) rattad jäävad aluspinnale.
 3.3. Arvutuse lihtsustamiseks eeldatakse, et vedrustamata masside raskuskese
 paikneb sõiduki pikiteljel, mis läbib rattatelgede keskpunkte. Momendi
 rakenduspunkti vähese nihkumise telje läbipainde tõttu võib jätta arvestamata.
 Õhkvedrustuse reguleerimist ei võeta arvesse.
 3.4. Arvesse võetakse vähemalt järgmisi näitajaid:
 sõiduki andmed, nagu teljevahe, veerepinna laius ja vedrustatud või
 vedrustamata massid, sõiduki raskuskeskme asend, sõiduki vedrustuse sisse-
 ja väljavedrustus ning vedrukonstandid; arvesse võetakse ka mittelineaarsust,
 rehvide horisontaal- ja vertikaalsuunalist jäikust, kere väändumist ning
 telgede momendi rakenduspunkti asukohta.
 4. Arvutusliku meetodi paikapidavus
 4.1. Arvutusliku meetodi paikapidavust tõestatakse nii, et see rahuldab tehnilist
 teenistust, näiteks sarnase sõidukiga tehtud võrreldavate katsete põhjal.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/199
 4. LISA
 SELGITAVAD JOONISED
 Joonis 1
 JUURDEPÄÄS TEENINDUSUKSELE
 (vaata 3. lisa punkti 7.7.1.)
 alternatiiv
 alternatiivid
 I, II ja III klass: A = 1100 mm
 A- ja B-klass: A = 950 mm
 Sõitjate arv < 22 1/ >22
 Klassid A B I II III
 Mõõde A (mm) 950 700 1100 950 850
 Kaheosalise katsekeha 1650 1400 1800 1650 1550
 kogukõrgus
 1/ Vaata joonealust märkust 3. lisa punktis 7.7.1.2.
 ---pagebreak--- L 373/200 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 Joonis 2
 JUURDEPÄÄS TEENINDUSUKSELE
 (vaata 3. lisa punkti 7.7.1.4.)
 silindriline
 katsekeha
 tahvel
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/201
 Joonis 3
 UKSENI VIIVA VABA JUURDEPÄÄSU MÄÄRAMINE
 (vaata 3. lisa punkti 7.7.1.9.1.)
 Joonis 4
 UKSENI VIIVA VABA JUURDEPÄÄSU MÄÄRAMINE
 (vaata 3. lisa punkti 7.7.1.9.2.)
 katusejoon
 Roof line
 300
 min 550
 min
 300
 1200 min
 max
 ---pagebreak--- L 373/202 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 Joonis 5
 JUURDEPÄÄS AVARIIUSTELE
 (vaata 3. lisa punkti 7.7.2.)
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/203
 Joonis 6
 ISTMETEVAHELINE KÄIK
 (vaata 3. lisa punkti 7.7.5.)
 Klassid A B I II III
 A 350 300 450 350 300
 Mõõtmed C 550 450 550 550 450
 (mm) B 500 */ 300 500 */ 500 */ 500 */
 H 1900 */ 1500 1900 */ 1900 */ 1900 */
 */ Vaata märkust ("*") 3. lisa punktis 7.7.5.1.
 ---pagebreak--- L 373/204 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 Joonis 7
 ISTMETEVAHELISE KÄIGU PIIRAMINE EESTPOOLT
 (vaata 3. lisa punkti 7.7.5.1.1.1.)
 tahvel
 silindriline katsekeha
 tahvel
 silindriline katsekeha
 silindriline katsekeha
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/205
 Joonis 8
 ASTMED SÕITJATE JAOKS
 (vaata 3. lisa punkti 7.7.7.)
 Kõrgus maapinnast koormata sõiduki korral
 Klassid I ja A II, III ja B
 Esimene aste Maksimaalne kõrgus 340 (1) 380 (1)(2)(5)
 maapinnast ‘D’ (mm)
 Minimaalne sügavus 300 */
 (mm)
 Ülejäänud astmed ‘E’ Maksimaalne kõrgus 250 (3) 350 (4)
 (mm)
 Minimaalne kõrgus 120
 (mm)
 Minimaalne sügavus 200
 (mm)
 */ 230 mm kuni 22 sõitjaga sõidukitel
 (1) 700 mm, kui tegemist on avariiuksega
 1500 mm, kui tegemist on kahekordse sõiduki teise korruse avariiuksega
 (2) 430 mm, kui tegemist on sõidukiga, mille vedrustus on ainult mehaaniline
 (3) 300 mm, kui tegemist on astmetega kõige tagumisest teljest tahapoole jääva ukse juures.
 (4) 250 mm kuni 22 sõitjaga sõiduki istmetevahelises käigus
 (5) Vähemalt ühe teenindusukse juures; 400 mm kõigi teiste teenindususte puhul.
 Märkus: 1. Kahe poolega ukse korral käsitletakse sissekäigu kummagi poole astmeid
 eraldi.
 2. Mõõde E ei pea olema kõigi astmete puhul sama.
 ---pagebreak--- L 373/206 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 Joonis 9
 ISTEKOHTADE MÕÕTMED
 (vaata 3. lisa punkti 7.7.8.1.)
 üksikiste istepink
 G (mm) minimaalne
 F (mm) min Istepingid Üksikistmed
 200 */ 225 250
 * 225, kui tegemist on III klassiga.
 Joonis 9A
 ISTEKOHTADE MÕÕTMED
 (vaata 3. lisa punkti 7.7.8.1.3.)
 üksikiste istepink
 G (mm) min
 F (mm) min Istepingid Üksikistmed
 200 200 200
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/207
 Joonis 10
 LUBATUD KITSENEMINE ÕLGADE KÕRGUSEL
 Õlgade kõrgusele jääva minimaalse vaba ruumi ristlõige sõiduki seina ääres asuval
 istekohal
 (vaata 3. lisa punkti 7.7.8.1.4.)
 sõiduki
 väliskülg
 G = 225 mm, kui tegemist on istepingiga
 G = 250 mm, kui tegemist on üksikistmega
 G = 200 mm, kui tegemist on sõidukiga, mis on kitsam kui 2,35 m
 ---pagebreak--- L 373/208 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 Joonis 11
 ISTMEPADJA SÜGAVUS JA KÕRGUS
 (vaata 3. lisa punkte 7.7.8.2. ja 7.7.8.3.)
 H = 400 või 500 mm (*)
 K = 350 mm min (**)
 (*) 350 mm rattakoopa ja mootoriruumi juures
 (**) 400 mm II ja III klassi sõidukites
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/209
 Joonis 12
 ISTMETE VAHEKAUGUS
 (vaata 3. lisa punkti 7.7.8.4.)
 H
 I, A- ja B-klass 650 mm
 II ja III klass 680 mm
 ---pagebreak--- L 373/210 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 Joonis 13
 VABA RUUM ISTUVALE SÕITJALE
 (vaata 3. lisa punkti 7.7.8.5.)
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/211
 Joonis 14
 LUBATUD ULATUVUS ISTME KOHAL ASUVASSE RUUMI
 Sõiduki seina ääres asuva istme kohale jääva minimaalse vaba ruumi ristlõige
 (vaata 3. lisa punkti 7.7.8.6.3.1.)
 sõiduki
 väliskülg
 koormamata
 istmepadja
 kõrgeim punkt
 istekoha
 keskjoon
 ---pagebreak--- L 373/212 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 Joonis 15
 LUBATUD ULATUVUS ISTME KOHAL ASUVASSE RUUMI
 (vaata 3. lisa punkti 7.7.8.6.3.2.)
 sõiduki
 väliskülg
 koormamata
 istmepadja
 kõrgeim punkt
 välisseina ääres asuva
 istekoha keskjoon
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/213
 Joonis 16
 LUBATUD ULATUVUS SÕITJAT ÜMBRITSEVA RUUMI ALUMISSE OSSA
 (vaata 3. lisa punkti 7.7.8.6.3.3.)
 koormamata
 istmepadja kõrgeim
 punkt
 välisseina ääres asuva
 istekoha keskjoon
 */ 150 mm madala põrandaga I klassi sõidukite korral
 (**) 0,03 m2 madala põrandaga I klassi sõidukite korral
 ---pagebreak--- L 373/214 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 Joonis 17
 LUBATUD ULATUVUS TAGUMISTE NURGAKOHTADE RUUMI
 Istme ala kujutis (mõlemad äärmised tagaistmed)
 (vaata 3. lisa punkti 7.7.8.6.3.4.)
 sõiduki kere
 raadius
 150 mm
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/215
 Joonis 18
 KÜLJEISTME VERTIKAALSET KESKJOONT MITTEÜLETAVA RATTAKOOPA
 LUBATUD EENDUMINE
 (vaata 3. lisa punkti 7.7.8.6.4.2.1.)
 kitsendusteta
 rattakoobas
 Joonis 19
 KÜLJEISTME VERTIKAALSET KESKJOONT ÜLETAVA RATTAKOOPA LUBATUD
 EENDUMINE
 (vaata 3. lisa punkti 7.7.8.6.4.2.2.)
 rattakoobas
 ---pagebreak--- L 373/216 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 Joonis 20
 KÄEPIDEMETE ASUKOHA MÄÄRAMISE KATSESEADE
 (vaata 3. lisa punkti 7.11.2.1.)
 käe pikkus
 kinnihoidmiskohani
 kõrgus õlaliigeseni 135 cm
 keskjoon
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/217
 Joonis 21
 TÜÜPRATASTOOL
 (vaata 8. lisa punkti 3.6.4)
 Kogupikkus, l: 1200 mm
 Kogulaius, b: 700 mm
 Kogukõrgus, h: 1090 mm
 Märkus:
 Ratastoolis istuja lisab kogupikkusele 50 mm; ratastooli ja istuja kogukõrgus on 1350 mm
 põrandast.
 Joonis 22
 Vähim vaba ruum ratastooli kasutajale ratastoolialal
 (vaata 8. lisa punkti 3.6.1.)
 ---pagebreak--- L 373/218 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 Joonis 23
 (vaata 8. lisa punkti 3.4.)
 Joonis 23A
 Ratastooli kasutajat tähistav piktogramm
 Joonis 23B
 Piktogramm, mis tähistab piiratud liikumisvõimega sõitjaid, kes ei kasuta ratastooli
 ____________
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/219
 5. LISA
 PEALISEHITUSE TUGEVUS
 (vaata 3. lisa punkti 7.3.)
 1. REGULEERIMISALA
 Lisa kohaldatakse kõigi ühekorruseliste II ja III klassi sõidukite suhtes.
 2. MÕISTED
 Lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:
 2.1. jääkruum – ruum, mis peab kerekonstruktsiooni käesolevas lisas sätestatud
 katsetest ühe ajal ja pärast seda jääma sõitjateruumis vabaks;
 2.2. pealisehitus – sõiduki konstruktsiooni osa või osad, mis tagab või tagavad
 sõiduki tugevuse selle ümberpaiskumisel;
 2.3. kere sektsioon – kere osa, millel on kummalgi küljel vähemalt kaks ühesugust
 tugiposti, mis moodustavad sõiduki konstruktsiooni osa või osad;
 2.4. üldenergia – energia, mille eeldatavalt neelab sõiduki konstruktsioon. Selle
 saab kindlaks määrata käesoleva lisa kohaselt.
 3. ÜLDISED TEHNILISED ANDMED JA NÕUDED
 Kui pealisehitus on saanud eeskirja nr 66 kohaselt tüübikinnituse, peetakse
 seda vastavaks allpool esitatud üldistele tehnilistele andmetele ja nõuetele.
 3.1. Sõiduki pealisehitus peab olema piisavalt tugev, et punktis 4 sätestatud
 katsete ajal ja järel või arvutuste kohaselt:
 3.1.1. ei tungiks ükski sõiduki asukohta muutnud osa punktis 5 nimetatud jääkruumi
 ja
 3.1.2. ei ulatuks jääkruumi ükski osa väljapoole deformeeritud konstruktsiooni.
 3.2. Punkti 3.1. nõuded kehtivad sõiduki, selle kõikide konstruktsiooniosade,
 kandurite ja vooderduste/paneelide ning kõigi väljaulatuvate jäikade osade
 (näiteks pagasiriiulid, ventilatsiooniseadmed jne) kohta. Punkti 3.1. ei
 kohaldata vahe- ja eraldusseinte, rõngakujuliste või muude kandurite, mis
 tugevdavad sõiduki pealisehitust, ning sisseehitatud seadmete, nagu baarid,
 kööginišid või tualettruumid, puhul.
 3.3. Punkti 3.1. nõuetele peab vastama liigendsõiduki iga osa.
 4. KATSETE METOODIKA
 ---pagebreak--- L 373/220 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 4.1. Iga sõidukitüüpi kontrollitakse, kasutades selleks tootja äranägemisel üht
 järgmistest meetoditest või muud meetodit, mis pädev asutus on heaks
 kiitnud:
 4.1.1. 1. liites kirjeldatud komplektse sõiduki ümberpaiskumiskatse;
 4.1.2. 2. liites kirjeldatud ümberpaiskumiskatse komplektse sõiduki kere sektsiooni
 või sektsioonidega;
 4.1.3. 3. liites kirjeldatud pendellöökkatse kere sektsiooni või sektsioonidega või
 4.1.4. 4. liites kirjeldatud pealisehituse tugevuse arvutuslik kontrollimine.
 4.2. Kui punktides 4.1.2., 4.1.3. või 4.1.4. kirjeldatud meetoditega ei suudeta
 arvesse võtta olulisi erinevusi sõiduki erinevate osade vahel, näiteks katusel
 paikneva kliimaseadme puhul, esitatakse tehnilisele teenistusele andmed
 täiendava katsemetoodika või arvutuste kohta. Kui selline lisainfo puudub,
 võib nõuda, et sõiduk läbiks punktis 4.1.1. sätestatud katsed.
 5. JÄÄKRUUM
 5.1. Punkti 2.1. kohaldamisel tähendab jääkruum sõitjateruumi osa, mis
 moodustub, kui joonisel 1(a) kujutatud vertikaalset risttasandit liigutatakse
 sirgjooneliselt nii, et joonisel 1(a) kujutatud R-punkt viiakse alates tagumise
 välimise istme R-punktist läbi kõigi vahepealsete välimiste istmete R-
 punktide kuni esimese välimise reisijaistme R-punktini.
 5.2. Joonisel 1(b) kujutatud R-punkt asub eeldatavalt 500 mm kõrgusel
 põrandapinnast, 300 mm kaugusel sõiduki seina sisepinnast ja 100 mm
 seljatoest eespool, sõiduki välisseina ääres asuvate istmete keskteljel.
 6. KATSETULEMUSTE TÕLGENDAMINE
 6.1. Kere sektsioonide kontrollimisel on katsete korraldamise eest vastutava
 tehnilise teenistuse ülesandeks tagada, et sõiduk vastab 3. liite 2. alamliites
 sätestatud nõuetele, kaasa arvatud nõuded peamiste energiat neelavate sõiduki
 pealisehituse osade jaotuse kohta.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/221
 Joonis 1
 Jääkruum
 (kõik mõõtmed millimeetrites)
 1(a) Ristlõige
 sõiduki
 põrandale
 kinnitatavad
 šabloonid
 sõiduki kesktelg
 istme kesktelg
 Märkus: vaata punkti 5.1. nõuet.
 1(b) Pikilõige
 Sõiduki lõige A-A sõiduki seespoolsete istmete kesktelge läbival vertikaaltasandil.
 sõiduki eespoolseim reisijaiste
 Märkus: vaata punkti 5.2. nõuet.
 __________
 ---pagebreak--- L 373/222 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 5. lisa – 1. liide
 KOMPLEKTSE SÕIDUKI ÜMBERPAISKUMISKATSE
 1. Katsetingimused
 1.1. Sõiduk ei pea olema lõplikult viimistletud, kuid peab esindama toodetavaid
 sõidukeid tootja nimetatud sõidukorras sõiduki tühimassi, raskuskeskme ja
 massijaotuse poolest.
 1.2. Kui juhi ja sõitjate istmete seljatoed on reguleeritavad, peavad need olema
 kõige püstisemas asendis. Reguleeritava istmekõrguse korral seatakse see
 kõige ülemisse asendisse.
 1.3. Kõik sõiduki uksed ja avatavad aknad peavad olema suletud ja riivistatud,
 kuid mitte lukustatud. Aknad ja klaasitud vahe- või eraldusseinad võivad
 taotleja äranägemisel olla klaasitud või klaasimata. Kui need on klaasimata,
 peab sõiduki vastavatesse kohtadesse paigutama samaväärsed raskused.
 1.4. Rehvides peab olema selline rõhk, nagu tootja on ette näinud; õhkvedrustuse
 korral peab olema tagatud õhkvedrude õhuvarustus. Automaatne kõrguse
 regulaator seatakse kõrgusele, mis tootja on ette näinud, ning sõiduk peab
 seisma tasasel horisontaalsel pinnal. Amortisaatorid peavad töötama
 normaalselt.
 1.5. Kütuse, akuhappe ja muud kergsüttivad, plahvatusohtlikud või söövitavad
 ained võib asendada muude ainetega, kui punkti 1.1. tingimused on täidetud.
 1.6. Kokkupõrkepind peab olema betoonist või muust jäigast materjalist.
 2. Katse käik (vaata joonist 1)
 2.1. Sõiduk asetatakse platvormile nii, et see paiskuks ümber ühele küljele. Selle
 külje määrab kindlaks tootja.
 2.2. Sõiduki asend platvormil peab olema selline, et platvormi horisontaalasendi
 korral:
 2.2.1. on pöörlemistelg paralleelne sõiduki pikiteljega;
 2.2.2. asub pöörlemistelg 0–200 mm kaugusel kahe kõrgusetaseme vahelisest
 vertikaalastmest.
 2.2.3. asub pöörlemistelg 0–100 mm kaugusel kõige laiemal teljel asuva rehvi
 küljest;
 2.2.4. asub pöörlemistelg 0–100 mm kaugusel allpool horisontaalset lähtepinda,
 millele rehvid toetuvad,
 2.2.5. kõrguste vahe horisontaalse lähtepinna ja madalamal asuva horisontaalse
 põrkepinna vahel ei tohi olla väiksem kui 800 mm.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/223
 2.3. Sõiduki liikumise takistamiseks pikitelje suunas võetakse asjakohaseid
 meetmeid.
 2.4. Katseseadmel peavad olema külgseinad, et välistada rehvide libisemise
 võimalus ümberpaiskumise suunas.
 2.5. Katseseade peab tagama sõiduki telgede üheaegse üleskerkimise.
 2.6. Sõidukit kallutatakse õõtsutamata ja ilma dünaamiliste mõjutusteta kuni
 ümberpaiskumiseni. Nurkkiirus ei tohi ületada 5 kraadi sekundis (0,087
 rad/s).
 2.7. Käesoleva lisa punkti 3.1. nõude täitmist kontrollitakse kiirpildistamise,
 deformeeruvate šabloonide või muude sobivate vahenditega. Seda
 kontrollitakse vähemalt kahes kohas: sõitjateruumi ees- ja tagaosas; täpse
 asukoha määrab tehniline teenistus. Šabloonid kinnitatakse konstruktsiooni
 osadele, mis oluliselt ei deformeeru.
 Joonis 1
 kallutustelg
 madalamal asuv
 horisontaalne pind
 horisontaalne
 kallutusplatvorm lähtepind
 __________
 ---pagebreak--- L 373/224 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 5. LISA
 2. liide
 KERE SEKTSIOONI ÜMBERPAISKUMISKATSE
 1. Katsetingimused
 1.1. Kasutatakse koormata sõiduki kere sektsiooni.
 1.2 Kere sektsiooni mõõtmed, pöörlemistelg ja raskuskeskme asend vertikaal-
 ning külgsuunas peavad vastama komplektse tüüpsõiduki omale.
 1.3. Tootja määrab kindlaks keresektsiooni massi, mis väljendatakse protsendina
 sõidukorras sõiduki massist.
 1.4. Tootja määrab kindlaks, kui palju energiat protsentides väljendatuna neelab
 kere sektsioon üldenergiast, mille neelaks komplektne sõiduk.
 1.5. Punktis 1.4. mainitud üldenergia protsent ei tohi olla väiksem sõidukorras
 sõiduki massi protsendist, mida mainitakse punktis 1.3.
 1.6. Kohaldatakse 1. liite punktis 1.6. ja 3. liite punktides 2.1.–2.6. sätestatud
 katsetingimusi.
 2. Katse käik
 2.1. Rakendatakse sama katsemeetodit, mida on kirjeldatud 1. liites, välja arvatud
 see, et komplektse sõiduki asemel kasutatakse eespool kirjeldatud kere
 sektsiooni.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/225
 5. LISA
 3. liide
 KERESEKTSIOONI KATSETAMINE PENDELLÖÖKKATSE
 1. Energiatase ja löögi suund
 1.1. Konkreetsele keresektsioonile edasiantav energia on tootja määratud nende
 energiate summa, mida arvestatakse sektsiooni iga ristsuunalise tugikaare
 kohta.
 1.2. Käesoleva liite 1. alamliites sätestatud energia suunatakse pendli abil
 keresektsioonile nii, et löögi hetkel moodustaks pendli liikumine
 keresektsiooni vertikaalse pikisuunalise kesktasandiga nurga 25° (+0°; –5°).
 Sellesse vahemikku jääva täpse nurga määrab kindlaks sõiduki tootja.
 2. Katsetingimused
 2.1. Selleks, et katseid korraldav tehniline teenistus veenduks käesoleva lisa
 punktis 3.1. nimetatud nõude täitmises, tehakse piisav arv katseid.
 2.2. Katseks kasutatakse tavalise konstruktsiooni sektsioone, mis on paigaldatud
 tugipostide vahele õiges suhtes põranda, abiraami, külgseinte ja laega.
 Pagasiriiulite, ventilatsioonitorude ja muude sisustuselementide olemasolu
 korral võetakse arvesse ka nende sektsioonid.
 2.3. Kõik keresektsiooni uksed ja avatavad aknad peavad olema suletud ja
 riivistatud, kuid mitte lukustatud. Aknad ja klaasitud vahe- või eraldusseinad
 võivad taotleja valikul olla klaasitud või klaasimata.
 2.4. Tootja valikul võib keresektsioon hõlmata ka istmeid, mis on keresektsiooni
 suhtes tavalises asendis. Paigaldatakse kandurite ja liidetavate osade vahelised
 tavalised kinnitus- ning ühendusdetailid. Kui istmete seljatoed on
 reguleeritavad, peavad need olema võimalikult püstises asendis; reguleeritava
 kõrgusega istmed peavad olema nende kõige ülemises asendis.
 2.5. Keresektsiooni pendlilöögi saava külje määrab tootja. Kui katseid tehakse
 rohkem kui ühe keresektsiooniga, peab katsed korraldama alati ühel ja samal
 küljel.
 2.6. Käesoleva lisa punkti 3.1. nõuete täitmist kontrollitakse kiirpildistamise,
 deformeeruvate šabloonide või muude sobivate vahenditega. Šabloonid
 kinnitatakse konstruktsiooni osale, mis oluliselt ei deformeeru.
 2.7. Katsealune keresektsioon kinnitatakse ristkandurite või neid asendavate
 detailide abil tugevalt ja kindlalt katsetusseadmele nii, et katsetusseade ja
 selle kinnitusdetailid ei neelaks pendlilöögi ajal olulist osa energiast.
 2.8. Pendli langemiskõrgus valitakse nii, et pendel annaks keresektsioonile löögi
 kiirusel 3–8 m/s.
 ---pagebreak--- L 373/226 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 3. Pendli kirjeldus
 3.1. Pendli löögipind peab olema terasest või 20 mm +/- 5 mm paksusest vineerist
 ja pendli mass peab olema ühtlaselt jaotatud. Löögipind peab olema
 ristkülikukujuline ja tasane, vähemalt katsealuse keresektsiooni laiune ja
 vähemalt 800 mm kõrgune. Selle nurgad peavad olema ümardatud vähemalt
 15 mm raadiusega.
 3.2. Pendli keha kinnitatakse jäigalt kahele jäigale haarale. Pendlihaarade telje
 kaugus pendli keha geomeetrilisest keskpunktist ei tohi olla väiksem kui
 3500 mm.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/227
 1. alamliide
 ÜLDENERGIA (E*) ARVUTAMINE
 Eeldused:
 1) kere ristlõige on täisnurkse kujuga;
 2) vedrustussüsteem on jäigalt fikseeritud,
 3) kere sektsiooni liikumine hõlmab ainult pöördumist ümber punkti "A".
 Üldenergia (E*) arvutamine
 Kui raskuskeskme (h) liikumine allapoole on määratletud graafilisel meetodil,
 võib energia E* väärtuse arvutada valemiga:
 E* = 0,75 M.g.h (Nm)
 Teise võimalusena võib E* arvutada valemiga:
 ⎡ 2 ⎤
 ⎢ ⎛ w⎞ W H ⎥
 E* = 0,75M .g .⎢ ⎜ ⎟ + H s2 − H 2 − 0,8 2 + 0,8 s ⎥ ( Nm)
 ⎢ ⎝2⎠ 2H H ⎥
 ⎣ ⎦
 (Nm), kus:
 M = sõidukorras sõiduki mass (kg)
 g = 9,8 m/s2
 W = sõiduki kogulaius (m)
 Hs = koormata sõiduki raskuskeskme kõrgus (m)
 H = sõiduki kõrgus (m)
 ---pagebreak--- L 373/228 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 2. alamliide
 PEALISEHITUSE OLULISEMATE ENERGIAT NEELAVATE OSADE JAOTUSE
 NÕUDED
 1. Tehakse piisav arv katseid, et tehnilisele teenistusele oleks rahuldavalt
 tõestatud käesoleva lisa punkti 3.1. nõuete täitmine. See ei tähenda tingimata,
 et nõutakse rohkem kui üht katset.
 2. Kere ühe sektsiooni katsetulemuste põhjal võib teha arvutusi, mille alusel
 saab näidata, et nõuetele vastab ka kere teine sektsioon, mis ei ole küll
 eelmisega identne, kuid sarnaneb sellega konstruktsiooni poolest.
 3. Tootja määrab, millised pealisehituse tugipostid on mõeldud tugevuse
 suurendamiseks ja kui suurt osa energiast (Ei) peab iga tugipost neelama.
 Tootja andmed peavad vastama järgmistele kriteeriumidele:
 i =m
 ∑E i > E*
 (1) i =l kus m on määratud tugipostide koguarv.
 i =n
 ∑E iF ≥ 0.4 E *
 (2) (a) i =l kus n on sõiduki raskuskeskmest eespool asuvate
 määratud tugipostide arv;
 i= p
 ∑E iR ≥ 0.4 E *
 (b) i =1 kus p on sõiduki raskuskeskmest tagapool asuvate
 määratud tugipostide arv.
 (3) LF ≥ 0.4lf
 (4) LR ≥ 0.4lr
 d max
 (5) ≤ 2.5 see kehtib ainult juhul, kui dmax on suurem kui 0,8 x
 d min
 suurim lubatud deformatsioon, ulatumata jääkruumi.
 kus:
 Ei on määratud energia hulk, mille võib neelata pealisehituse tugipost i;
 EiF on määratud energia hulk, mille võib neelata sõiduki raskuskeskmest
 eespool asuv tugipost i;
 EiR on määratud energia hulk, mille võib neelata sõiduki raskuskeskmest
 tagapool asuv pealisehituse tugipost i;
 E* on üldenergia, mille neelab kogu sõiduki konstruktsioon;
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/229
 dmax on kere konstruktsiooni mis tahes sektsiooni suurim deformatsioon
 pärast sellele sektsioonile määratud löögienergia neelamist,
 mõõdetuna löögi suunas;
 dmin on kere konstruktsiooni mis tahes sektsiooni minimaalne
 deformatsioon pärast sellele sektsioonile määratud löögienergia
 neelamist, mõõdetuna löögi suunas ja samas punktis kui dmax;
 i =n
 ∑ (E l )
 iF if
 LF = i =1
 i =n
 = sõiduki raskuskeskmest eespool asuvate määratud
 ∑E
 i =1
 iF
 tugipostide kaalutud keskmine kaugus;
 i= p
 ∑ (E l )
 iR ir
 LR = i =1
 i= p
 = sõiduki raskuskeskmest tagapool asuvate määratud
 ∑E
 i =1
 iR
 tugipostide kaalutud keskmine kaugus.
 kus:
 lif on sõiduki raskuskeskmest eespool asuva tugiposti i kaugus sõiduki
 raskuskeskmest;
 lir on sõiduki raskuskeskmest tagapool asuva tugiposti i kaugus sõiduki
 raskuskeskmest;
 lf on sõiduki esiosa kaugus sõiduki raskuskeskmest,
 lf on sõiduki tagaosa kaugus sõiduki raskuskeskmest.
 _____________
 ---pagebreak--- L 373/230 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 5. lisa – 4. alamliide
 PEALISEHITUSE TUGEVUSE ARVUTUSLIK KONTROLL
 1. Pealisehituse või pealisehituse sektsioonide vastavust käesoleva lisa punkti
 3.1. nõuetele võib näidata katsete eest vastutava tehnilise teenistuse
 heakskiidetud arvutusmeetodi abil..
 2. Kui konstruktsiooni deformeerimisel ületatakse tõenäoliselt kasutatud
 materjalide elastsuspiir, peab arvutustes simuleerima konstruktsiooni
 käitumist suurte plastsete deformatsioonide korral.
 3. Arvutuste aluseks võetavate väärtuste õigsuse kontrollimiseks võib katsete
 eest vastutav tehniline teenistus nõuda katsete tegemist konstruktsiooni
 liitekohtade või osadega.
 4. Ettevalmistused arvutusteks
 4.1. Arvutamist saab alustada alles siis, kui konstruktsiooni on analüüsitud ja see
 on matemaatiliselt modelleeritud. Nii määratakse kindlaks eraldi raamiosad,
 mida arvestatakse, ning määratletakse punktid, kus võib toimuda plastne
 deformatsioon. Esitatakse ka raamiosade mõõtmed ja kasutatud materjalide
 omadused. Jõu (pöördemomendi) ja plastse piirkonna
 deformatsioonikäitumise määramiseks tehakse liigendkohtade füüsikalised
 katsed, sest need andmed on arvutuste tegemisel hädavajalikud. Määratakse
 deformatsioonikiirus ja sellele vastav dünaamiline elastsuspiir. Kui arvutuslik
 meetod ei võimalda näidata, millal toimub oluline purunemine, määratakse
 see kindlaks katsetega, eraldi analüüsiga või asjakohaste dünaamiliste
 kontrollidega. Esitatakse ka andmed koormuse jaotuse kohta sõiduki pikkuse
 ulatuses.
 4.2. Arvutusmeetod peab arvestama kuni materjali elastsuspiirini tekkivaid
 deformatsioone ja seejärel määrama plastsete deformatsioonide tekkekohad ja
 plastsete deformatsioonide edasise kujunemise, välja arvatud juhul, kui
 plastsete deformatsioonide asukoht ja järgnevus on teada varasemate
 kogemuste põhjal. Meetod peab võtma arvesse konstruktsiooni geomeetria
 muudatusi vähemalt piirini, mil deformatsioonid ületavad lubatu. Arvutused
 peavad matkima 1. liites kirjeldatud kerekonstruktsiooni
 ümberpaiskumiskatse löögienergiat ja suunda. Arvutusmeetodi õigsust tuleb
 tõestada võrdluse teel füüsikaliste katsete tulemustega; need katsed ei pea
 tingimata olema tehtud seoses parajasti tüübikinnituseks esitatud sõidukiga.
 5. Pealisehituse sektsiooni katsed
 Kui arvutusmeetodit kasutatakse komplektse pealisehituse sektsiooni korral,
 kohaldatakse eespool nimetatud komplektse sõiduki puhul kehtivaid
 tingimusi.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/231
 6. LISA
 MEHHANISEERITUD USTE SULGEMISJÕUDUDE MÕÕTMISE JUHISED
 (vaata 3. lisa punkti 7.6.5.6.1.1.)
 1. Üldist
 Mehhaniseeritud ukse sulgumine on dünaamiline protsess. Kui liikuv uks
 põrkub takistusega, tekib dünaamiline reaktsioonijõud, mis (ajaliselt) sõltub
 mitmest tegurist (näiteks ukse mass, kiirendus, mõõtmed).
 2. Mõisted
 2.1. Sulgemisjõud F(t) on ajafunktsioon, mida mõõdetakse ukse
 sulgumisservadest (vaata punkti 3.2. allpool).
 2.2. Tippväärtus FS on sulgemisjõu suurim väärtus.
 2.3. Kasulik jõud FE on sulgemisjõu keskmine väärtus, mis on seotud impulsi
 kestusega:
 t2
 1
 FE = ∫ F(t)dt
 T t1
 2.4. Impulsi kestus T on ajavahemik t1 ja t2 vahel:
 T = t2 - t1
 kus:
 t1 on hetk, mil sulgemisjõud ületab 50 N.
 t2 on väljalülitushetk, mil sulgemisjõud langeb alla 50 N.
 2.5. Eespool esitatud parameetrite suhe on (näitena) kujutatud joonisel 1.
 ---pagebreak--- L 373/232 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 Joonis 1
 2.6. Kinnikiilumisjõud Fc on samas mõõtepunktis korduvalt mõõdetud kasulike
 jõudude aritmeetiline keskmine:
 i=n
 ∑ (F )i
 i =1
 E
 F=
 n
 3. Mõõtmised
 3.1. Mõõtmistingimused:
 3.1.1. Temperatuurivahemik: 10–30oC
 3.1.2. Sõiduk peab asuma horisontaalpinnal.
 3.2. Mõõtepunktid:
 3.2.1. ukse peamistel sulgumisservadel:
 üks ukse keskel;
 üks 150 mm kõrgusel ukse alumisest servast.
 3.2.2. kui uksel on avamiseks kinnikiilumiskaitse:
 ukse teisejärgulistel sulgumisservadel kõige suurema kinnikiilumisohuga
 punktis.
 3.3. kinnikiilumisjõu määramiseks punkti 2.6. kohaselt tehakse igas mõõtepunktis
 vähemalt kolm mõõtmist.
 3.4. Sulgemisjõu signaali kujutatakse madalpääsufiltri abil piirsagedusega 100 Hz.
 Nii algushetk kui ka väljalülitushetk on impulsi kestuse piiramiseks 50 N
 juures.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/233
 3.5. Saadud väärtus ei tohi nimiväärtusest erineda rohkem kui +3%.
 4. Mõõteseade
 4.1. Mõõteseade koosneb kahest osast: käepidemest ja mõõtvast osast, mis on
 koormusandur (vt joonis 2).
 4.2. Koormusanduri tehniline kirjeldus.
 4.2.1. Koormusandur koosneb kahest omavahel nihutatavast osast välisläbimõõduga
 100 mm ja laiusega 115 mm. Koormusanduri sees on kahe korpuseosa vahele
 paigutatud survevedru nii, et asjakohase jõu rakendamisel surutakse
 mõõteelement kokku.
 4.2.2. Koormusanduri jäikus peab olema 10 + 0,2 N/mm. Suurim sissevetrumine
 peab piirduma väärtusega 30 mm, nii et suurimaks mõõdetavaks jõuks oleks
 300 N.
 Joonis 2
 käepide
 ___________
 ---pagebreak--- L 373/234 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 7. LISA
 ERINÕUDED KUNI 22 SÕITJAGA SÕIDUKITELE
 1.1. Väljapääsude minimaalsed mõõtmed
 Eri liiki väljapääsude minimaalsed mõõtmed on järgmised:
 Ava Mõõtmed Märkused
 Teenindusuks Sisenemis- Teenindusukse sisenemiskõrgust mõõdetakse
 kõrgus: vertikaaltasandil ukseava keskpunkti horisontaalprojektsiooni
 Klass ja alumise astme pealispinna vahel.
 A – 1650 mm
 B – 1500 mm
 Ava kõrgus Teenindusukse ava kõrgus peab olema piisav 3. lisa punktis
 7.7.1.1. viidatud kaheosalise katsekeha takistamatuks
 läbiviimiseks. Ülemised nurgad võivad olla ümardatud kuni
 150 mm raadiusega.
 Laius Kui teenindusukse ava kõrgus on 1400–1500 mm, peab B-
 Üksikuks: klassi sõidukite üksikukse ava minimaalne laius olema
 650 mm 750 mm. Kui mõõdetakse käepidemete kõrgusel, võib kõigil
 Kahe poolega sõidukitel vähendada teenindususte laiust 100 mm võrra ning
 uks: 1200 mm eenduvate rattakoobaste, isetoimivate või kaugjuhitavate uste
 mehhanismi või esiklaasi kalde tõttu 250 mm võrra.
 Avariiuks Kõrgus: Eenduvate rattakoobaste tõttu võib laiust vähendada kuni
 1250 mm 300 millimeetrini, kui vähemalt 400 mm kõrgusel ukseava
 Laius: madalaimast punktist on laius vähemalt 550 mm. Ülemisi
 550 mm nurki võib ümardada raadiusega kuni 150 mm.
 Avariiaken Ava pindala: Tüübikinnituste korral, mis antakse aasta jooksul pärast
 4000 cm2 käesoleva eeskirja jõustumist, on avariiakna pindala puhul
 lubatud hälve 5%. Sellele alale peab olema võimalik
 paigutada ristkülik mõõtmetega 500 mm x 700 mm.
 1.1.1. Sõiduk, mille puhul kohaldatakse 3. lisa punkti 7.7.1.9., peab vastama 3. lisa
 punktis 7.6.3.1. või käesoleva lisa punktis 1.1. avariiakendele ja
 avariiluukidele esitatud nõuetele ning teenindusustele ja avariiustele esitatud
 järgmistele miinimumnõuetele:
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/235
 Ava Mõõtmed Märkused
 Teenindusuks Ava kõrgus: Mõõdet võib ava nurkades vähendada, ümardades seda
 1100 mm raadiusega kuni 150 mm.
 Laius: Mõõdet võib ava nurkades vähendada, ümardades seda
 Üksikuks: – 650 mm raadiusega kuni 150 mm. Laiust võib 100 mm võrra
 Kahe poolega uks: – vähendada, kui mõõdetakse käepidemete kõrgusel, ja
 1200 mm 250 mm võrra, kui seda on vaja eenduvate
 rattakoobaste, isetoimivate või kaugjuhitavate uste
 mehhanismi või esiklaasi kalde tõttu.
 Avariiuks Kõrgus: – 1100 mm Eenduvate rattakoobaste tõttu võib laiust vähendada
 Laius: – 550 mm 300 mm-ni, kui vähemalt 400 mm kõrgusel ukseava
 madalaimast punktist on laius vähemalt 550 mm.
 Ülemisi nurki võib ümardada raadiusega kuni 150 mm.
 1.2. Väljapääsude paigutus
 1.2.1. Teenindusuks (-uksed) peab (peavad) asuma sõiduki teeservale lähemal
 oleval küljel, olenevalt sõidukit registreerivas riigis kehtivast liiklussuunast,
 või sõiduki tagaseinas.
 1.2.2. Väljapääsud peavad olema paigutatud nii, et sõiduki kummalgi küljel on
 vähemalt üks väljapääs.
 1.2.3. Nii sõitjateruumi eesmises kui ka tagumises pooles peab olema vähemalt üks
 väljapääs.
 1.2.4. Vähemalt üks väljapääs peab asuma sõiduki taga- või esiküljel, välja arvatud
 juhul, kui sõidukis on avariiluuk.
 ---pagebreak--- L 373/236 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 8. LISA
 NÕUDED PIIRATUD LIIKUMISVÕIMEGA SÕITJATE JUURDEPÄÄSU
 HÕLBUSTAVATELE TEHNILISTELE SEADMETELE
 1. ÜLDOSA
 Käesoleva lisa sätteid kohaldatakse sõidukite suhtes, mis võimaldavad
 hõlpsamat juurdepääsu piiratud liikumisvõimega sõitjatele ja ratastooli
 kasutavatele inimestele.
 2. REGULEERIMISALA
 Käesolevaid nõudeid kohaldatakse sõidukite suhtes, mis võimaldavad piiratud
 liikumisvõimega sõitjate jaoks hõlpsamat juurdepääsu .
 3. NÕUDED
 3.1. Astmed
 I ja A-klassi sõidukite vähemalt ühe teenindusukse esimene aste ei tohi olla
 maapinnast kõrgemal kui 250 mm ning II, III ja B-klassi sõidukite puhul
 kõrgemal kui 320 mm.
 Alternatiivina ei tohi I ja A-klassi sõidukite kahe ukseava, ühe sisse- ja ühe
 väljapääsu juures olla esimene aste maapinnast kõrgemal kui 270 mm.
 Kasutada võib kallutussüsteemi ja/või sissetõmbuvat astet.
 I ja A-klassi sõiduki puhul ei tohi ükski teine aste nimetatud ukse (uste)
 juures, juurdepääsuteel ega istmetevahelises käigus olla kõrgem kui 200 mm;
 II, III ja B-klassi sõidukite puhul ei tohi aste olla kõrgem kui 250 mm.
 Üleminek süvistatud istmetevahelisest käigust istme juurde ei ole aste.
 3.2. Eelisõigusistmed ja piiratud liikumisvõimega sõitjatele mõeldud ruum
 3.2.1. Sõidukis peab sisenemiseks ja väljumiseks sobivate teenindusukse (-uste)
 lähedal olema teatav arv piiratud liikumisvõimega sõitjatele määratud ette-
 või tahapoole suunatud eelisõigusistmeid. I klassi sõidukites peab olema
 vähemalt neli, II ning III klassi sõidukites vähemalt kaks ja A- ning B-klassi
 sõidukis üks eelisõigusiste. Eelisõigusistmena ei saa vaadelda istet, mida on
 võimalik üles tõusta, kui seda ei kasutata. Nimetatud nõudele vastavate
 sõidukite suhtes ei kohaldata 3. lisa punkti 7.7.8.5.2. sätteid.
 3.2.2. Vähemalt ühe eelisõigusistme all või kõrval peab olema piisavalt ruumi
 pimeda juhtkoerale.
 3.2.3. Istmetel peavad istekoha ja istmetevahelise käigu vahel olema käetoed,
 mida saab kergesti üles lükata, et võimaldada vaba juurdepääsu istmele.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/237
 Käsipuud ja käetoed peavad olema paigaldatud eelisõigusistmete lähedale
 nii, et sõitjad saaksid neist kergesti kinni haarata.
 3.2.4. Eelisõigusistme istmepadja laiuseks peab olema istekoha keskkohta läbivast
 verikaaltasandist vähemalt 220 mm kummalegi poole, istepingi puhul aga
 iga istekoha keskkohast 220 mm mõlemale poole.
 3.2.5. Koormamata istmepadja kõrgus põrandast peab olema selline, et istmepadja
 eesmise pealispinnaga kokkupuutuva horisontaaltasandi kõrgus põrandast
 on 400 kuni 500 mm.
 3.2.6. Eelisõigusistmete juures peab olema jalaruum istmepadja esiserva läbivast
 vertikaaltasandist ettepoole. Jalaruumi suurim kalle ei tohi üheski suunas
 ületada 8%.
 3.2.7. Iga eelisõigusistme istekoha kohal peab I ja A-klassi sõidukites olema
 vähemalt 1300 mm ja II klassi sõidukites 900 mm vaba ruumi, mõõdetuna
 koormamata istmepadja kõige kõrgemast punktist. Selline ruum peab jääma
 vabaks kogu istme vertikaalprojektsiooni ja sinna juurde kuuluva jalaruumi
 ulatuses. Seljatugi või muu ese võib sellesse ruumi ulatuda, kui 230 mm
 ulatuses jääb istmepadja ette vertikaalne vaba ruum. Kui eelisõigusiste on
 paigutatud nii, et selle vastas on rohkem kui 1,2 m kõrgune vahesein, peab
 selleni olema 300 mm vaba ruumi.
 3.3. Kommunikatsioonivahendid
 3.3.1. Eelisõigusistme lähedusse ja ratastooli paigutamise alale tuleb põrandast
 700 mm kuni 1200 mm kõrgusele paigaldada kommunikatsioonivahendid.
 3.3.2. Kui istmed puuduvad, peavad kommunikatsioonivahendid olema madala
 põrandaga alal paigaldatud 800 kuni 1500 mm kõrgusele.
 3.3.3. Kõiki sisemisi kommunikatsioonivahendeid peab olema võimalik kasutada
 käelaba abil. Juhtseadmed peavad olema erksat värvi või erksates värvides.
 3.3.4. Kui sõidukil on kaldtee või tõsteseade, paigaldatakse sõidukist väljapoole
 ukse kõrvale kuni 1300 mm kõrgusele maapinnast
 kommunikatsioonivahend juhile märguandmiseks.
 3.4. Piktogrammid
 3.4.1. Ratastoolikohtade ja/või eelisõigusistmetega sõidukitel peavad olema 4. lisa
 joonise 23a kohased väljastpoolt nähtavad piktogrammid nii sõiduki esiosas
 kui ka vastavate teenindususte lähedal. Sobivad piktogrammid tuleb
 paigaldada ka sõiduki sisse ratastoolikoha ja/või eelisõigusistme lähedusse.
 3.5. Põranda kalle
 Istmetevahelise käigu, juurdepääsuteede või põrandaalade kalle
 eelisõigusistme või ratastooli paigutuskoha ja vähemalt ühe sissepääsu ning
 ühe väljapääsu või kombineeritud sisse- ja väljapääsu vahel ei tohi olla
 ---pagebreak--- L 373/238 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 suurem kui 8%. Kaldega alad peavad olema kaetud libisemiskindla
 põrandakattega.
 3.6. Ratastoolide paigutus
 3.6.1. Sõitjateruumi igale ratastoolikohale peab olema ette nähtud vähemalt
 750 mm laiune ja 1300 mm pikkune ala. Selle pikitasand peab olema
 paralleelne sõiduki pikitasandiga ja ratastooli paigutuskoha põrandakate
 peab olema libisemiskindel.
 Kui ratastool paigutatakse näoga sõidusuunas, võivad selle ees asuvate
 istmete seljatoed ulatuda ratastooli paigutuskohta, kui 4. lisa joonisel
 23 näidatud ruum jääb vabaks.
 3.6.2. Ratastooli kasutajatele peab sõidukisse sisenemiseks olema vähemalt üks
 uks. Ratastooli kasutaja peab juurde pääsema I klassi sõidukite vähemalt
 ühele teenindusuksele. Ratastooli kasutamist võimaldaval uksel peab olema
 käesoleva lisa punkti 3.11.2. sätete kohane sisenemist hõlbustav seade
 (kallutussüsteem); see peab vastama käesoleva lisa punkti 3.11.3.
 (tõsteseade) või punkti 3.11.4. (kaldtee) sätetele.
 3.6.3. Ratastooli kasutajate uks, mis ei ole teenindusuks, peab olema vähemalt
 1400 mm kõrgune. Ratastooli kasutamist võimaldavad uksed peavad olema
 vähemalt 900 mm laiused; käepidemete kõrgusel võib see laius olla 100 mm
 võrra väiksem.
 3.6.4. Tingliku ratastooliga, mille mõõtmed on näidatud 4. lisa joonisel 21, peab
 saama väljastpoolt sõidukit liikuda ratastooli paigutuskohani (-kohtadeni)
 vähemalt ühe ratastooli kasutamist võimaldava ukse kaudu.
 3.7. Istmed ratastoolide paigutuskohas
 3.7.1. Ratastooli paigutuskohta võib paigaldada klappistmeid. Ülespööratud
 asendis ei tohi need siiski ratastooli paigutuskohta ulatuda.
 3.7.2. Sõidukis võivad ratastooli paigutuskohas olla eemaldatavad istmed, kui juht
 või meeskonnaliige saab neid kergesti eemaldada.
 3.7.3. Kui istme jalaruum või kasutusasendis klappistme osa ulatub ratastooli
 paigutuskohta, tuleb istmele või selle kõrvale paigutada tekst
 "Palun loovutada see koht ratastooli kasutajale".
 3.8. Ratastoolide stabiilsus
 3.8.1. Ratastooli turvasüsteem. Alternatiivina punktide 3.8.1.1. kuni 3.8.1.2.3.
 nõuetele võib turvasüsteem vastata punktides 3.8.2. kuni 3.8.2.11. sätestatud
 nõuetele.
 3.8.1.1. Sõidukites, kus ei ole reisijaistmete turvasüsteemi, varustatakse ratastooli
 paigutuskoht turvasüsteemiga, et tagada ratastooli stabiilsus.
 Korraldatakse staatiline katse, mis vastab järgmistele nõuetele:
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/239
 a) iga ratastooli puhul tuleb turvasüsteemile rakendada jõudu 250 daN ±
 20 daN;
 b) jõud peab mõjuma horisontaaltasandil sõiduki esiosa suunas, kui
 turvasüsteem ei ole kinnitatud sõiduki põrandale. Kui turvasüsteem on
 kinnitatud sõiduki põrandale, peab jõud mõjuma sõiduki
 horisontaaltasandi suhtes 45° ± 10° nurga all ja sõiduki esiosa suunas;
 c) jõud peab mõjuma vähemalt 1,5 sekundit;
 d) turvasüsteem peab katsele vastu pidama. Turvasüsteemi osalist või
 täielikku purunemist ja jäävdeformatsiooni ei peeta katse
 ebaõnnestumiseks, kui süsteem pidas määratud aja jooksul sätestatud
 koormusele vastu. Olemasolevaid lukustusseadmeid peab ratastooli
 kasutaja väljumisel saama pärast tõmbejõu kõrvaldamist käsitsi avada.
 3.8.1.2. Kui reisijaistmel peab olema turvasüsteem, tuleb iga ratastoolikoht
 varustada turvasüsteemiga, mis kaitseb nii ratastooli kui ka selle kasutajat.
 Turvasüsteem ja selle kinnitused peavad vastu pidama samasugustele
 jõududele nagu ülejäänud reisijaistmed ja turvasüsteemid.
 Korraldatakse staatiline katse, mis vastab järgmistele nõuetele:
 a) allpool nimetatud jõud peavad mõjuma sõiduki esi- ja tagaosa suunas,
 nii eraldi kui ka turvasüsteemile;
 b) jõud peab mõjuma vähemalt 0,2 sekundit;
 c) turvasüsteem peab katsele vastu pidama. Turvasüsteemi osalist või
 täielikku purunemist ja jäävdeformatsiooni ei peeta katse
 ebaõnnestumiseks, kui süsteem pidas määratud aja jooksul sätestatud
 koormusele vastu. Olemasolevaid lukustusseadmeid peab ratastooli
 kasutaja väljumisel saama pärast tõmbejõu kõrvaldamist käsitsi avada.
 3.8.1.2.1. Ratastooli ja selle kasutaja eraldi turvasüsteemile näoga sõidu suunas mõjuv
 jõud
 3.8.1.2.1.1. M2 kategooria puhul:
 a) vöörihma korral 1110 daN ± 20 daN. Jõud peab mõjuma ratastooli
 kasutaja turvasüsteemile horisontaaltasandis sõiduki esiosa suunas,
 kui turvasüsteem ei ole kinnitatud sõiduki põrandale. Kui
 turvasüsteem on kinnitatud põrandale, peab jõud mõjuma sõiduki
 horisontaaltasandi suhtes 45° ± 10° nurga all sõiduki esiosa suunas;
 b) sõiduki horisontaaltasandil ning rihma vööosale suunaga ettepoole
 675 daN ± 20 daN ning kolme kinnituspunktiga turvavöö korral
 õlarihmale 675 daN ± 20 daN horisontaaltasandis sõiduki esiosa
 suunas;
 ---pagebreak--- L 373/240 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 c) ratastooli turvasüsteemile 1715 daN ± 20 daN 45° ± 10° nurga all
 sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki esiosa suunas;
 d) jõud peavad mõjuma korraga.
 3.8.1.2.1.2. M3 kategooria puhul:
 a) vöörihma korral 740 daN ± 20 daN. Jõud peab mõjuma ratastooli
 kasutaja turvasüsteemile horisontaaltasandis sõiduki esiosa suunas,
 kui turvasüsteem ei ole kinnitatud sõiduki põrandale. Kui
 turvasüsteem on kinnitatud põrandale, peab jõud mõjuma sõiduki
 horisontaaltasandi suhtes 45° ± 10° nurga all sõiduki esiosa suunas;
 b) vöörihmale 450 daN ± 20 daN horisontaaltasandis sõiduki esiosa
 suunas ning kolme kinnituspunktiga turvavöö korral õlarihmale 450
 daN ± 20 daN horisontaaltasandis sõiduki esiosa suunas;
 c) ratastooli turvasüsteemile 1130 daN ± 20 daN 45° ± 10° nurga all
 sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki esiosa suunas;
 d) jõud peavad mõjuma korraga.
 3.8.1.2.2. Ratastooli ja selle kasutaja kombineeritud turvasüsteemile näoga sõidu
 suunas mõjuv jõud
 3.8.1.2.2.1. M2 kategooria puhul:
 a) vöörihma korral 1110 daN ± 20 daN ratastooli kasutaja
 turvasüsteemile 45° ± 10° nurga all sõiduki horisontaaltasandi suhtes
 sõiduki esiosa suunas;
 b) vöörihmale 675 daN ± 20 daN 45° ± 10° nurga all sõiduki
 horisontaaltasandi suhtes sõiduki esiosa suunas ning kolme
 kinnituspunktiga turvavöö korral õlarihmale 675 daN ± 20 daN
 horisontaaltasandis sõiduki esiosa suunas;
 c) ratastooli turvasüsteemile 1715 daN ± 20 daN 45° ± 10° nurga all
 sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki esiosa suunas;
 d) jõud peavad mõjuma korraga.
 3.8.1.2.2.2. M3 kategooria puhul:
 a) sülerihma korral ratastooli kasutaja hoidesüsteemile 740 daN ± 20
 daN 45° ± 10° nurga all sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki
 esiosa suunas;
 b) vöörihmale 450 daN ± 20 daN 45° ± 10° nurga all sõiduki
 horisontaaltasandi suhtes sõiduki esiosa suunas ning kolme
 kinnituspunktiga turvavöö korral õlarihmale 450 daN ± 20 daN
 horisontaaltasandis sõiduki esiosa suunas;
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/241
 c) 1130 daN ± 20 daN ratastooli turvasüsteemile 45° ± 10° nurga all
 sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki esiosa suunas;
 d) jõud peavad mõjuma korraga.
 3.8.1.2.3. Seljaga sõidu suunas:
 a) ratastooli turvasüsteemile 810 daN ± 20 daN 45° ± 10° nurga all
 sõiduki horisontaaltasandi suhtes sõiduki tagaosa suunas.
 3.8.2. Ratastooli alternatiivne turvasüsteem:
 3.8.2.1. ratastooli paigutuskoht varustatakse ratastooli turvasüsteemiga, mida sobib
 üldiselt kasutada ratastoolide korral ja mis võimaldab kinnitada ratastooli
 koos näoga sõiduki esiosa poole oleva kasutajaga;
 3.8.2.2. ratastooli paigutuskoht varustatakse ratastooli kasutaja turvasüsteemiga,
 millel on vähemalt kaks kinnituspunkti ja üks vöörihm, mis toimib sarnaselt
 eeskirja nr 16 nõuete kohaste turvavöödega;
 3.8.2.3. ratastooli paigutuskoha turvasüsteemi peab saama avarii korral kergesti
 avada.
 3.8.2.4. Ratastooli kõik turvasüsteemid peavad:
 3.8.2.4.1. vastama punktis 3.8.2.8. kirjeldatud dünaamiliste katsete nõuetele ja olema
 kindlalt kinnitatud sõiduki kinnituspunktide külge, mis vastavad punktis
 3.8.2.6. kirjeldatud staatiliste katsete nõuetele; või
 3.8.2.4.2. olema kinnitatud sõiduki kinnituspunktide külge nii, et turvaseadme ja
 kinnituskohtade kombinatsioon vastab punkti 3.8.2.8. nõuetele.
 3.8.2.5. Ratastooli kasutaja kõik turvasüsteemid peavad:
 3.8.2.5.1. vastama punktis 3.8.2.9 kirjeldatud dünaamiliste katsete nõuetele ja olema
 kindlalt kinnitatud sõiduki kinnituspunktide külge, mis vastavad punktis
 3.8.2.6 kirjeldatud staatiliste katsete nõuetele; või
 3.8.2.5.2. olema sõiduki kinnituskohtade külge kinnitatud nii, et turvaseadme ja
 kinnituspunktide kombinatsioon vastab punkti 3.8.2.9. nõuetele, kui
 kinnituspunktide paigutus vastab punkti 3.8.2.6.7. nõuetele.
 3.8.2.6. nii ratastooli turvasüsteemide kui ka ratastooli kasutaja turvasüsteemide
 kinnituspunkte kontrollitakse staatilise katsega, mis vastab järgmistele
 nõuetele:
 3.8.2.6.1. punktis 3.8.2.7. määratletud jõud rakendatakse seadme abil, mis jäljendab
 ratastooli turvasüsteemi geomeetriat;
 3.8.2.6.2. punktis 3.8.2.7.3. määratletud jõud rakendatakse ratastooli kasutaja
 turvasüsteemi geomeetriat jäljendava seadme abil ja eeskirja nr 14 punktis
 6.3.4. määratletud tõmbeseadme abil.
 ---pagebreak--- L 373/242 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 3.8.2.6.3. punktides 3.8.2.6.1. ja 3.8.2.6.2. nimetatud jõud tuleb rakendada korraga
 sõiduki esiosa suunas ja 10° ± 5° nurga all horisontaaltasandi kohal;
 3.8.2.6.4. punktis 3.8.2.6.1. nimetatud jõud tuleb rakendada sõiduki tagaosa suunas ja
 10° ± 5° nurga all horisontaaltasandi kohal;
 3.8.2.6.5. jõud peavad võimalikult kiiresti mõjuma piki ratastooli paigutuskoha
 vertikaalset kesktelge;
 3.8.2.6.6. jõud peab mõjuma vähemalt 0,2 sekundit;
 3.8.2.6.7. katse korraldatakse sõiduki konstruktsiooni tüüpsektsiooniga, millele on
 paigaldatud sõiduki seadmed, mis võivad tõenäoliselt konstruktsiooni
 tugevust või jäikust suurendada.
 3.8.2.7. Punktis 3.8.2.6. määratletud jõud on:
 3.8.2.7.1. ratastooli turvasüsteemi kinnituspunktide korral M2 kategooria sõidukis:
 3.8.2.7.1.1. 1110 daN, mida rakendatakse sõiduki pikitasandil sõiduki esiosa suunas
 vähemalt 200 mm kõrgusel ja mitte kõrgemal kui 300 mm, mõõdetuna
 vertikaalselt ratastooli paigutuskoha põranda suhtes, ja
 3.8.2.7.1.2. 550 daN, mida rakendatakse sõiduki pikitasandil sõiduki tagaosa suunas
 vähemalt 200 mm kõrgusel ja mitte kõrgemal kui 300 mm, mõõdetuna
 vertikaalselt ratastooli paigutuskoha põranda suhtes;
 3.8.2.7.2. Ratastooli turvasüsteemi kinnituskohtade korral M3 kategooria sõidukis:
 3.8.2.7.2.1. 740 daN, mida rakendatakse sõiduki pikitasandil esiosa suunas vähemalt
 200 mm kõrgusel ja mitte kõrgemal kui 300 mm, mõõdetuna vertikaalselt
 ratastooli paigutuskoha põranda suhtes, ja
 3.8.2.7.2.2. 370 daN, mida rakendatakse sõiduki pikitasandil tagaosa suunas vähemalt
 200 mm kõrgusel ja mitte kõrgemal kui 300 mm, mõõdetuna vertikaalselt
 ratastooli paigutuskoha põranda suhtes.
 3.8.2.7.3. Ratastooli kasutaja turvasüsteemi kinnituspunktide korral peavad jõud
 olema eeskirja nr 14 punkti 6.4. nõuete kohased.
 3.8.2.8. Ratastooli turvasüsteemile tehakse dünaamiline katse järgmistel tingimustel:
 3.8.2.8.1. 85 kg raskuse tüüpratastooli katsevankrit pidurdatakse kiiruselt 48 km/h
 kuni 50 km/h seismajäämiseni; sealjuures rakendatakse järgmiste
 aeglustusväärtuste ja -aegadega impulssi:
 3.8.2.8.1.1. rohkem kui 20 g sõiduki esiosa suunas kumulatiivselt vähemalt
 0,015 sekundi jooksul;
 3.8.2.8.1.2. rohkem kui 15 g sõiduki esiosa suunas kumulatiivselt vähemalt 0,04 sekundi
 jooksul;
 3.8.2.8.1.3. kauem kui 0,075 sekundi jooksul;
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/243
 3.8.2.8.1.4. kuni 28 g ja kuni 0,08 sekundit;
 3.8.2.8.1.5. kuni 0,12 sekundit ning
 3.8.2.8.2. 85 kg massiga tüüpratastooli katsevankrit pidurdatakse kiiruselt 48 km/h
 kuni 50 km/h seiskumiseni, sealjuures rakendatakse järgmiste
 aeglustusväärtuste ja -aegadega impulssi:
 3.8.2.8.2.1. rohkem kui 5 g sõiduki tagaosa suunas kumulatiivselt vähemalt
 0,015 sekundi jooksul;
 3.8.2.8.2.2. kuni 8 g sõiduki tagaosa suunas kuni 0,02 sekundi jooksul;
 3.8.2.8.3. punkti 3.8.2.8.2. nõuete kohast katset ei tehta, kui sõiduki esi- ja tagaosa
 suunas kasutatakse sama turvasüsteemi või on tehtud samaväärne katse;
 3.8.2.8.4. eespool kirjeldatud katseks kinnitatakse ratastooli turvasüsteem:
 3.8.2.8.4.1. katseseadmel asuvate kinnituspunktide külge, mis vastavad selle sõiduki
 kinnituspunktidele, mille külge turvasüsteem kinnitatakse, või
 3.8.2.8.4.2. punkti 3.8.2.6.7. kohaselt paigutatud kinnituskohtade külge, mis
 moodustavad osa selle sõiduki tüüpsektsioonist, mille jaoks turvasüsteem on
 määratud.
 3.8.2.9. Ratastooli kasutaja turvasüsteem peab vastama eeskirja nr 16 punktis 7.7.4.
 kirjeldatud nõuetele või läbima punktis 3.8.2.8.1. kirjeldatud katsega
 samaväärse katse. Eeskirja nr 16 alusel sobivaks tunnistatud turvavööd
 peetakse nõuetele vastavaks.
 3.8.2.10. Punktide 3.8.2.6., 3.8.2.8. või 3.8.2.9. kohaseid katseid peetakse
 ebaõnnestunuks, kui ei ole täidetud järgmised tingimused:
 3.8.2.10.1. süsteemi üheski osas ei tohi olla riket ja süsteemi ükski osa ei tohi
 katsetamise käigus kinnitusest või sõiduki küljest lahti tulla;
 3.8.2.10.2. pärast katsete lõpetamist peavad olema töökorras ratastooli ja ratastooli
 kasutaja vabastamist võimaldavad süsteemid;
 3.8.2.10.3. punkti 3.8.2.8. kohase katse käigus ei tohi ratastool sõiduki pikitasandi
 suunas liikuda rohkem kui 200 mm;
 3.8.2.10.4. süsteemi osad ei tohi katse lõppedes olla deformeerunud sellises ulatuses, et
 need võivad teravate servade või muude esileulatuvate osade tõttu tekitada
 vigastusi.
 3.8.2.11. Turvasüsteemi kasutusjuhend peab asuma selle läheduses ja olema selgelt
 nähtav.
 ---pagebreak--- L 373/244 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 3.8.3. Alternatiivina punkti 3.8.1.1. sätetele võib ratastooli paigalduskohas olla
 ratastooli kasutaja transportimise ajal turvavööga kinnitamata, kui ratastool
 on suunaga sõiduki tagaosa poole ja toetub vastu tuge või seljatuge
 järgmiste nõuete kohaselt:
 a) üks ratastooli paigutuskoha pikisuunaline külg ühtib sõiduki külje või
 seinaga;
 b) ratastooli paigutuskoha ees on sõiduki pikiteljega ristisuunas tugi või
 seljatugi;
 c) ratastooli rattad või tagakülg toetuvad toele või seljatoele ning
 välistatud on ratastooli ümberminek;
 d) ratastooli paigalduskoha ees paikneva istmerea tugi või seljatugi peab
 iga ratastooli kohta taluma jõudu 250 daN ± 20 daN. Jõud peab
 mõjuma sõiduki horisontaalpinnas toe või seljatoe keskosas sõiduki
 esiosa suunas. Jõudu tuleb rakendada vähemalt 1,5 sekundit;
 e) sõiduki küljele või seinale paigaldatakse käsipuu või käepide nii, et
 ratastoolisõitja saab sellest hõlpsalt kinni haarata;
 f) ratastooli paigutuskoha vastasküljele kinnitatakse kokkupööratav
 käsipuu või samaväärne seade, mis takistab ratastooli libisemist
 külgsuunas ja millest ratastoolisõitja saab hõlpsalt kinni haarata;
 g) ratastooli paigutuskoha põrand peab olema libisemiskindla kattega;
 h) ratastooli paigutuskoha lähedal peab olema silt järgmise tekstiga:
 "See koht on reserveeritud ratastooli kasutajatele. Ratastool tuleb
 paigutada seljaga sõidu suunas toe või seljatoe vastu, rakendades
 pidureid."
 3.9. Ukse avamise seadmed
 3.9.1. Sõidukis või sõidukist väljaspool uste kõrval olevad avamisseadmed, millele
 on viidatud punktis 3.6., ei tohi asuda maapinnast või põrandast kõrgemal
 kui 1300 mm.
 3.10. Valgustus
 3.10.1. Piiratud liikumisvõimega inimeste turvaliseks sisenemiseks ja väljumiseks
 peab olema sõidukis ja sellest vahetult väljaspool piisav valgustus. Juhi
 nägemist mõjutada võiv valgustus lülitatakse sisse ainult sõiduki seisu ajaks.
 3.11. Sisenemist hõlbustavad seadmed
 3.11.1. Üldnõuded
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/245
 3.11.1.1. Sisenemist hõlbustavate seadmete juhtseadmed peavad olema selgelt
 tähistatud. Kui sisenemist hõlbustavad seadmed on väljapööratud või
 allalastud asendis, peab juhti sellest märgutule abil teavitama.
 3.11.1.2. Ohutusseadme rikke korral peavad tõsteseadmed, kaldteed ja kallutussüsteem
 olema välja lülitatud, välja arvatud juhul, kui neid saab ohutult käsitsi
 kasutada. Avariijuhtimisseadme tüüp ja asukoht peab olema selgelt tähistatud.
 Elektrisüsteemi rikke korral peab olema võimalik käitada tõsteseadmeid ja
 kaldteid käsitsi.
 3.11.1.3. Sisenemist hõlbustav seade võib takistada juurdepääsu ühele teenindus- või
 avariiuksele, kui nii sõidukis kui ka sellest väljaspool on täidetud kaks
 järgmist tingimust:
 3.11.1.3.1. sisenemist hõlbustav seade ei blokeeri ukse käepidet või muud ukse avamise
 seadet.
 3.11.1.3.2. sisenemist hõlbustavat seadet saab avarii korral kergesti teisaldada, et
 võimaldada juurdepääsu uksele.
 3.11.2. Kallutussüsteem
 3.11.2.1. Kallutussüsteemi kasutamiseks peab olema lüliti.
 3.11.2.2. Juhtseade, mis võimaldab sõiduki kere üht osa või kogu keret teepinna
 suhtes langetada või tõsta, peab olema selgelt tähistatud ja juhi järelevalve
 all.
 3.11.2.3. Langetus- või tõstmisprotsessi peab saama peatada ja viivitamata
 vastupidiseks muuta nii kabiinis istuva juhi käeulatuses asuva juhtseadme
 kui ka kallutussüsteemi muude juhtseadmete läheduses asuva seadme abil.
 3.11.2.4. Sõidukile paigaldatud kallutussüsteem ei tohi võimaldada:
 suuremat sõidukiirust kui 5 km/h, kui sõiduk on langetatud allapoole
 normaalset sõiduasendit, või
 sõiduki tõstmist või langetamist, kui teenindusust ei ole mingil põhjusel
 võimalik kasutada.
 3.11.3. Tõsteseade
 3.11.3.1. Üldsätted
 3.11.3.1.1. Tõsteseadmeid peab olema võimalik käsitseda ainult siis, kui sõiduk seisab.
 Platvormi tõstmisel või enne selle langetamist peab automaatselt rakenduma
 seade, mis takistab ratastooli allaveeremist.
 3.11.3.1.2. Tõsteseadme platvormi laius peab olema vähemalt 800 mm ja pikkus
 vähemalt 1200 mm ning see peab töötama vähemalt 300 kg raskusega.
 ---pagebreak--- L 373/246 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 3.11.3.2. Mehhaniseeritud tõsteseadmetele esitatavad tehnilised lisanõuded
 3.11.3.2.1. Juhtseadme vabastamisel peab see automaatselt tagasi pöörduma
 väljalülitatud asendisse. Tõsteseadme liikumine peab kohe peatuma ja
 liikumist peab olema võimalik jätkata ühes või teises suunas.
 3.11.3.2.2. Aladel, mida seadet juhtival isikul ei ole võimalik näha ja kus liikuv
 tõsteseade võib esemeid purustada või muljuda, peavad paiknema
 ohutusseadmed (nt liikumissuunda muutev seade).
 3.11.3.2.3. Ühe punktis 3.11.3.2.2. nimetatud ohutusseadme rakendumisel tuleb
 tõsteseadme liikumine kohe peatada ja alustada liikumist vastupidises suunas.
 3.11.3.3. Mehhaniseeritud tõsteseadmete käsitsemine
 3.11.3.3.1. Kui tõsteseade asub teenindusukse juures, mis on otseselt juhi vaateväljas,
 võib tõsteseadet käsitseda juht oma kohalt.
 3.11.3.3.2. Kõigil muudel juhtudel peab juhtimisseade asuma tõsteseadme juures.
 Juhtimisseadet peab saama rakendada ja välja lülitada ainult oma kohal istuv
 juht.
 3.11.3.4. Manuaalne tõsteseade
 3.11.3.4.1. Tõsteseadet peab saama käsitseda tõsteseadme lähedal asuvate juhtseadmete
 abil.
 3.11.3.4.2. Tõsteseadme juhtimine ei tohi nõuda liigselt jõudu.
 3.11.4. Kaldtee
 3.11.4.1. Üldsätted
 3.11.4.1.1. Kaldteed peab olema võimalik kasutada ainult siis, kui sõiduk seisab.
 3.11.4.1.2. Kaldtee välisservad peavad olema vähemalt 2,5 mm raadiusega ümardatud.
 Välisnurkade ümardusraadius peab olema vähemalt 5 mm.
 3.11.4.1.3. Kaldtee peab olema vähemalt 800 mm lai. Kaldtee kalle ei tohi ületada 12%,
 kui see on välja pööratud 150 mm kõrgusele äärekivile. Selle nõude
 täitmiseks võib kasutada kallutussüsteemi.
 3.11.4.1.4. Kasutusvalmis kaldteel, mis on pikem kui 1200 mm, peab olema ratastooli
 külgsuunalist mahaveeremist takistav seade.
 3.11.4.1.5. Kaldteed peab saama turvaliselt kasutada 300 kg raskusega.
 3.11.4.2. Käitamisviisid
 3.11.4.2.1. Kaldteed võib välja lükata ja sisse tõmmata käsitsi või elektrilise
 juhtimisseadme abil.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/247
 3.11.4.3. Mehhaniseeritud kaldteedele esitatavad tehnilised lisanõuded
 3.11.4.3.1. Kaldtee sissetõmbamisest ja väljalükkamisest teavitatakse kollaste vilkurite ja
 helisignaali abil; kaldtee välisservadel peavad olema selgesti nähtavad
 tagasipeegeldavad punased ja valged hoiatusmärgistused.
 3.11.4.3.2. Kaldtee horisontaalsuunalist liikumist peab takistama ohutusseade.
 3.11.4.3.3. Kui rakendub mõni ohutusseade, peab kaldtee liikumine kohe peatuma.
 3.11.4.3.4. Kaldtee horisontaalne liikumine peab lõppema, kui see on koormatud 15 kg
 massiga.
 3.11.4.4. Mehhaniseeritud kaldteede käsitsemine
 3.11.4.4.1. Kui kaldtee asub teenindusukse juures, mis on otseselt juhi vaateväljas, võib
 kaldtee seadme tööle rakendada oma kohal istuv juht.
 3.11.4.4.2. Muudel juhtudel peab juhtseade asuma kaldtee juures. Ainult oma kohal istuv
 juht saab juhtseadet rakendada ja välja lülitada.
 3.11.4.5. Manuaalsete kaldteede käsitsemine
 3.11.4.5.1. Kaldtee käsitsemine ei tohi nõuda liigselt jõudu.
 ---pagebreak--- L 373/248 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 9. LISA
 NÕUDED KAHEKORRUSELISTELE SÕIDUKITELE
 Lisas sätestatakse kahekorruselistele sõidukitele esitatavad erinõuded, mis erinevad 3. lisas
 nimetatud põhinõuetest. Allpool toodud punktid või alapunktid asendavad 3. lisa samade
 numbritega punkte või alapunkte. Kui allpool ei ole märgitud teisiti, kohaldatakse
 kahekorruseliste sõidukite suhtes kõiki teisi 3. lisa nõudeid. Allpool esitatud punktide
 numeratsioon on kooskõlas 3. lisa numeratsiooniga.
 7.4.2.1. Kõigile ülemise korruse reisijaistmetele asetatakse koormused Q (nagu on
 määratletud 11. lisa punktis 7.4.3.3.1.). Kui sõiduki kasutamise ajal võib
 mõni meeskonnaliige seista, paigutatakse meeskonnaliiget esindava 75 kg
 massi raskusjõu kese ülemise korruse istmetevahelisse käiku 875 mm
 kõrgusele. Pakiruumides ei tohi olla pagasit.
 7.5.4. Tulekustutid ja käsiapteek
 7.5.4.1. Sõidukisse paigutatakse kaks tulekustutit, millest üks on juhiistme lähedal ja
 teine ülemisel korrusel. Selleks tuleb eraldada vähemalt 15 dm3.
 7.6. Väljapääsud
 7.6.1. Väljapääsude arv
 7.6.1.1. Iga kahekorruselise sõiduki alumisel korrusel peab olema kaks ust (vaata
 punkt 7.6.2.2.). Teenindususte vähim nõutav arv on:
 Sõitjate arv Teenindususte arv kahekorruselistel sõidukitel
 I ja A-klass II klass III ja B-klass
 9–45 1 1 1
 46–70 2 1 1
 71–100 2 2 1
 >100 4 3 1
 7.6.1.4. Avariiväljapääsude minimaalne arv kokku leitakse järgmise tabeli alusel,
 kusjuures väljapääsude arv on sätestatud iga korruse ja ruumi kohta eraldi.
 Tualettruume ja kööke ei arvestata avariiväljapääsude arvu sätestamisel
 eraldi ruumidena. Avariiluuke võib arvestada ainult ühe avariiväljapääsuna.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/249
 Sõitjate ja meeskonnaliikmete arv, mida iga Avariiväljapääsude
 ruum või korrus peab mahutama minimaalne koguarv
 1–8 2
 9–16 3
 17–30 4
 31–45 5
 46–60 6
 61–75 7
 76–90 8
 91–110 9
 111–130 10
 >130 11
 7.6.1.11. II ja III klassi sõidukitel peavad lisaks avariiustele ja avariiakendele olema
 ülemise korruse lakke paigaldatud avariiluugid. Avariiluuke võib paigaldada
 ka I klassi sõidukitele. Sel juhul peab avariiluukide vähim arv olema:
 Sõitjate koguarv ülemisel korrusel Luukide arv
 (Aa)
 Kuni 50 l
 Enam kui 50 2
 7.6.1.12. Kõiki ühendustreppe peetakse ülemise korruse väljapääsudeks.
 7.6.1.13. Kõik alumisel korrusel olevad isikud peavad saama avarii korral sõidukist
 lahkuda ülemisele korrusele minemata.
 7.6.1.14. Ülemise korruse istmetevaheline käik peab olema ühendatud teenindusukse
 juurde viiva juurdepääsuteega või alumise korruse istmetevahelise käiguga
 ühe või mitme ühendustrepi abil, mis ei tohi asuda teenindusuksest
 kaugemal kui 3 m:
 a) I ja II klassi sõidukitel peab olema kaks treppi või vähemalt üks trepp
 ja üks pooltrepp, kui ülemisel korrusel veetakse rohkem kui 50 sõitjat;
 b) III klassi sõidukitel peab olema kaks treppi või vähemalt üks trepp ja
 üks pooltrepp, kui ülemisel korrusel veetakse rohkem kui 30 sõitjat.
 7.6.2. Väljapääsude paigutus
 7.6.2.2. Punktis 7.6.1.1. nimetatud ustest kaks peavad asuma üksteisest nii kaugel, et
 nende keskpunkte läbivate risttasandite vahemaa on vähemalt 25% sõiduki
 kogupikkusest või 40% alumise korruse sõitjateruumi kogupikkusest. Seda
 nõuet ei kohaldata, kui uksed asuvad sõiduki eri külgedel. Kui üks neist
 ustest on kahe poolega uks, tuleb mõõta üksteisest kõige kaugemal asuvate
 uste vahelist kaugust.
 7.6.2.3. Mõlema korruse väljapääsud paigutatakse nii, et nende arv sõiduki mõlemal
 küljel on enam-vähem võrdne.
 ---pagebreak--- L 373/250 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 7.6.2.4. Ülemisel korrusel peab vähemalt üks avariiväljapääs asuma sõiduki taga-
 või esiküljel.
 7.6.4. Teenindusustele esitatavad tehnilised nõuded
 7.6.4.6. Ebapiisava nähtavuse korral peavad sõidukis olema optilised või muud
 seadmed, mille abil juht saab oma kohalt kindlaks teha, et väljaspool
 sõidukit mõne teenindusukse vahetus läheduses ei oleks sõitjaid. I klassi
 sõidukite korral kehtib see nõue ka sõidukis sees teenindusukse lähedal ja
 iga ülemisele korrusele viiva ühendustrepi vahetus läheduses olevate alade
 suhtes.
 7.6.7. Avariiustele esitatavad tehnilised nõuded
 7.6.7.3. Alumise korruse avariiuste väljastpoolt avamise juhtseadmed või
 mehhanismid peavad asuma maapinnast 1000 kuni 1500 mm kõrgusel ja
 uksest 500 mm kaugusel või lähemal. I, II ja III klassi sõidukitel peavad
 avariiuste seestpoolt avamise juhtseadmed või mehhanismid asuma
 põrandapinnast või seadmele lähima astme pinnast 1000 kuni 1500 mm
 kõrgusel ja uksest 500 mm kaugusel või lähemal. See ei kehti juhiruumis
 asuvate seadmete kohta.
 7.7.5. Istmetevahelised käigud (vaata joonist 1)
 7.7.5.1. Sõiduki istmetevaheline käik projekteeritakse ja ehitatakse nii, et sealt on
 võimalik takistamata läbi juhtida katsekeha, mis koosneb kahest
 samateljelisest silindrist ja nende vahel paiknevast tagurpidi pööratud
 tüvipüramiidist; katsekeha mõõtmed (millimeetrites) on järgmised:
 I */ klass II */ klass III */ klass
 Ülemine/alumine ÜK AK ÜK AK ÜK AK
 korrus:
 Alumise silindri 450 450 350 350 300 300
 läbimõõt
 Alumise silindri 900 1020 900 1020 900 1020
 kõrgus (900/ (900/ (900/
 990) 990) 990)
 Ülemise silindri 550 550 550 550 450 450
 läbimõõt
 Ülemise silindri 500 500 500 500 500 500
 kõrgus
 Kogukõrgus 1680 1800 1680 1800 180 1800
 (1680/ (1680/ (1680/
 1770) 1770) 1770)
 */ Sulgudes esitatud mõõtmed kehtivad ainult alumise korruse kõige
 tagumise osa ja esitelje lähedal oleva osa kohta (vaata punkt 7.7.5.10.).
 Katsekeha võib puutuda ja kõrvale nihutada seisvate sõitjate
 kinnihoidmisrihmasid, kui need on paigaldatud. Ülemise silindri läbimõõtu
 võib ülaosas vähendada kuni 300 millimeetrini, kui sellel on kaldkant, mille
 kalle on kuni 30 kraadi horisontaalpinna suhtes (joonis 1).
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/251
 7.7.5.4. Liigendbussides peab olema võimalik viia punktis 7.7.5.1. kirjeldatud
 katsekeha takistamata läbi liigendosa igal korrusel, kus sõitjatel on võimalik
 sõiduki ühest osast teise minna. Sõiduki selle sektsiooni lõõtsa ja polstri osad
 ei tohi vahekäiku ulatuda.
 7.7.5.10. Punktis 7.7.5.1. kirjeldatud katsekeha kogukõrgust võib vähendada:
 a) 1800 millimeetrilt 1680 millimeetrini alumise korruse istmetevahelises käigus
 tagatelje (mitme tagateljega sõiduki korral neist kõige eesmise tagatelje)
 keskjoonest 1500 mm eespool paikneva vertikaalse risttasandi taga,
 b) esiteljest eespool asuva teenindusukse korral 1800 millimeetrilt
 1770 millimeetrini istmetevahelises käigus, mis jääb esitelje keskjoonest
 800 mm ees- ja tagapool asuva kahe vertikaalse risttasandi vahele.
 7.7.7. Astmed
 7.7.7.1. Joonealune märkus 1/: alumise korruse avariiukse puhul maksimaalselt
 850 mm ja ülemisel korrusel oleva avariiukse puhul maksimaalselt 1500 mm.
 7.7.8.6. Vaba ruumi kõrgus istekohtade kohal
 7.7.8.6.1. Istekoha kohal peab olema vähemalt 900 mm kõrgune vaba ruum, mida
 mõõdetakse koormamata istmepadja kõige kõrgemast punktist. See ruum peab
 jääma vabaks kogu istme ja juurdekuuluva jalaruumi vertikaalprojektsiooni
 ulatuses. Ülemisel korrusel võib vaba ruumi kõrgust vähendada kuni 850
 millimeetrini.
 7.7.12. Ühendustrepp (vaata 4. lisa joonist 1)
 7.7.12.1. Ühendustrepp peab olema projekteeritud vähemalt nii lai, et sealt saab
 takistamata läbi juhtida 4. lisa joonisel 1 kirjeldatud katsekeha, mis peab läbi
 mahtuma üksikust uksest. Katsekeha peab saama liigutada alumise korruse
 istmetevahelisest käigust treppi kasutava isiku tõenäolises liikumissuunas kuni
 viimase astmeni.
 7.7.12.2. Ühendustrepid peavad olema projekteeritud nii, et edasisuunas sõitva sõiduki
 tugeva pidurdamise korral ei teki sõitja allakukkumise ohtu.
 See nõue on täidetud, kui täidetud on vähemalt üks järgmistest tingimustest:
 7.7.12.2.1. trepi üheski osas ei lasku astmed ettepoole;
 7.7.12.2.2. trepil on käsipuud või muud sarnased barjäärid;
 7.7.12.2.3. trepi ülaosas on isetoimiv seade, mis takistab trepi kasutamist sõiduki
 liikumise ajal; seadet peab saama avarii korral kergesti avada.
 7.7.12.3. Punkti 7.7.5.1. kohase silindri abil tuleb kontrollida, et istmetevahelisest
 käigust (ülemisel ja alumisel korrusel) pääseb trepile vabalt juurde.
 ---pagebreak--- L 373/252 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 7.11. Käsipuud ja käepidemed
 7.11.5. Ühendustreppide käsipuud ja käepidemed
 7.11.5.1. Kõigil ühendustreppidel peavad kummalgi küljel olema sobivad käsipuud või
 käepidemed. Need peavad asuma astmete servast 800 kuni 1100 mm kõrgusel.
 7.11.5.2. Käsipuud ja/või käepidemed paigaldatakse nii, et ülemisel või alumisel
 korrusel ühendustrepi kõrval või astmetel seisvate sõitjate jaoks oleks ette
 nähtud kinnihoidmiskohad. Kinnihoidmiskohad peavad olema paigutatud
 vertikaalselt 800 kuni 1100 mm kõrgusele alumisest korrusest ja astmetest;
 7.11.5.2.1. alumisel korrusel seisva isiku suhtes sobivas asendis esimese astme
 välisservast kuni 400 mm seespool,
 7.11.5.2.2. astme suhtes sobivas asendis; need ei ulatu väljapoole astme välimisest
 servast, vaid paiknevad kuni 600 mm servast seespool.
 7.12. Trepisüvendite ja kaitsmata istmete barjäär
 7.12.2. Kahekordse sõiduki ülemise korruse trepisüvend peab olema kaitstud
 barjääriga, mis on põrandast mõõdetuna vähemalt 800 mm kõrge. Barjääri
 alumine serv võib olla põrandast kuni 100 mm kõrgusel.
 7.12.3. Ülemise korruse eesmiste istmete ja tuuleklaasi vahel peab olema
 polsterdatud kaitsebarjäär. Selle ülaserv peab olema vertikaalne ja asuma
 põrandast, millele toetuvad sõitja jalad, 800 kuni 900 mm kõrgusel.
 7.12.4. Trepi kõigi astmelaudade esikülg peab olema kinni.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/253
 9. LISA
 Liide
 Joonis 1
 ISTMETEVAHELISED KÄIGUD
 (vaata 9. lisa punkti 7.7.5.)
 B C (mm) D (mm) E (mm) (1/) F (mm)
 (mm)
 I klass 550 450 500 1800 1020
 (1680/1770) (900/990)
 II klass 550 350 500 1800 1020
 (1680/1770) (900/990)
 III klass 450 300 (220, kui 500 1800 1020
 istmeid saab (1680/1770) (900/990)
 nihutada
 külgsuunas)
 (1/) Sulgudes esitatud mõõtmed kehtivad ainult ülemise korruse ja/või alumise korruse kõige
 tagumise osa ja/või alumise korruse esitelje lähedal oleva osa puhul (vt punkti 7.7.5.10.).
 ---pagebreak--- L 373/254 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 10. LISA
 ISESEISVA TEHNILISE ÜKSUSE TÜÜBIKINNITUS JA SELLISE SÕIDUKI
 TÜÜBIKINNITUS, MILLE KERELE ON ANTUD ISESEISVA TEHNILISE ÜKSUSE
 TÜÜBIKINNITUS
 1. Iseseisva tehnilise üksuse tüübikinnitus
 1.1. Sõiduki kerele iseseisva tehnilise üksusena tüübikinnituse saamiseks
 käesoleva eeskirja alusel peab tootja tõestama tüübikinnitust andvale
 asutusele, et ta on täitnud kõik enda kehtestatud nõuded. Eeskirja ülejäänud
 nõudeid täidetakse ja seda tõendatakse punkti 2 kohaselt.
 1.2. Tüübikinnituse võib anda tingimusel, et valmis sõiduki puhul täidetakse
 teatavaid nõudeid (näiteks sobiva runga andmed, kasutus- või
 paigalduspiirangud); need tingimused märgitakse tüübikinnituse tunnistusele.
 1.3. Sõiduki kere ostjale või sõiduki järgmise valmistamisetapi korraldajale tuleb
 kõik sellised tingimused kohases vormis teatavaks teha.
 2. Sellise sõiduki tüübikinnitus, mille kerele on antud iseseisva tehnilise üksuse
 tüübikinnitus
 2.1. Selleks, et sõiduk, mille kerele on antud iseseisva tehnilise üksuse
 tüübikinnitus, saaks käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse, peab tootja
 tõendama tüübikinnitusi andvale asutusele, et täidetud on käesoleva eeskirja
 need nõuded, mida mittekomplektse sõiduki varasemaid tüübikinnitusi
 arvesse võttes ei ole punkti 1 kohaselt täidetud ega tõendatud.
 2.2. Kõik punktis 1.2. nimetatud tingimused peavad olema täidetud.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/255
 11. LISA
 MASSID JA MÕÕTMED
 1. Käesolevat lisa kohaldatakse M2- ja M3-kategooria mootorsõidukite masside
 ja mõõtmete puhul sõidukile tüübikinnituse andmiseks seoses nimetatud
 sõidukite üldehitusega.
 2. MÕISTED
 Lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:
 2.1. (reserveeritud)
 2.2. (reserveeritud)
 2.3. Mitmikteljed – teljed moodustavad osa kandevankrist. Kaheteljelist gruppi
 nimetatakse tandemtelgedeks, kolmeteljelist gruppi kolmeteljeliseks
 kandevankriks. Kokkuleppeliselt nimetatakse üksikut telge üheteljeliseks
 grupiks.
 2.4. Sõiduki mõõtmed – sõiduki konstruktsioonilised gabariitmõõtmed, mille on
 esitanud tootja.
 2.4.1. Sõiduki pikkus – mõõde, mis on saadud ISO standardi 612-1978 tingimuse
 nr 6.1. kohaselt.
 Sõiduki pikkuse mõõtmisel ei võeta arvesse järgmisi seadmeid:
 – klaasipuhastid ja klaasipesurid;
 – eesmised või tagumised tunnussildid;
 – tolliplommimisvarustus ja selle kaitsmed;
 – tendi kinnitamise varustus ja selle kaitsmed;
 – valgustusseadmed;
 – peeglid ja teised nähtavuse parandamise seadmed;
 – jälgimisseadmed;
 – õhuvõtturi torustik;
 – vahetatavate osade kinnitusvasted;
 – sisenemisastmed ja käepidemed;
 – puhvrid ja muud sarnased seadmed;
 – töökorras tõstmisplatvormid, kaldteed ja muud sarnased seadmed, mis ei ole
 suuremad kui 300 mm ega suurenda sõiduki kandevõimet;
 – mootorsõidukite haakeseadmed;
 – elektrisõidukite varrasvooluvõtturid,
 – välised päikesesirmid.
 2.4.2. Sõiduki laius – mõõde, mis on saadud ISO standardi 612-1978 tingimuse
 nr 6.2. kohaselt
 Sõiduki laiuse mõõtmisel ei võeta arvesse järgmisi seadmeid:
 – tolliplommimisvarustus ja selle kaitsmed;
 – tendi kinnitamise varustus ja selle kaitsmed;
 ---pagebreak--- L 373/256 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 – rehvide purunemise kontrollseadmed;
 – porikaitsesüsteemi väljaulatuvad painduvad osad;
 – valgustusseadmed;
 – sõidukorras sisenemisastmed, tõstmisplatvormid ja muud sarnased
 seadmed; need ei tohi sõiduki külggabariidist ulatuda kaugemale kui 10 mm
 ja astmete nurgad peavad olema ette- või tahapoole ümardatud vähemalt
 5 mm raadiusega; servad peavad olema ümardatud vähemalt 2,5 mm
 raadiusega;
 – peeglid ja teised nähtavuse parandamise seadmed;
 – rehvirõhu näidikud;
 – kokkupandavad astmed;
 – rehvikülgede läbipaine vahetult maaga kokkupuutumise punkti kohal;
 – jälgimisseadmed;
 – busside sissetõmmatavad külgjuhtimisseadmed, mida kasutatakse
 isejuhtimissüsteemides, kui need ei ole sisse tõmmatud.
 2.4.3. Sõiduki kõrgus – mõõde, mis on saadud ISO standardi 612-1978 tingimuse
 nr 6.3. kohaselt.
 Sõiduki kõrguse mõõtmisel ei võeta arvesse järgmisi seadmeid:
 – antennid;
 – püstasendis pantograafid või varrasvooluvõtturid.
 Teljetõsteseadmetega sõidukite korral tuleb arvestada nende seadmete mõju.
 2.5. (reserveeritud)
 2.6. (reserveeritud)
 2.7. Suurim tehniliselt lubatud teljekoormus (m) – telje kaudu teepinnale langev
 sõiduki ja telje konstruktsioonil põhinev suurim lubatud staatiline
 vertikaalkoormus, mille on sätestanud sõiduki tootja.
 2.8. Suurim tehniliselt lubatud mitmikteljekoormus (μ) – mitmiktelgede kaudu
 teepinnale langev sõiduki ja telgede konstruktsioonil põhinev suurim lubatud
 staatiline vertikaalkoormus, mille on sätestanud sõiduki tootja.
 2.9. Pukseeritav mass – pukseeritava(te) sõiduki(te) teljelt (telgedelt) teepinnale
 kanduv kogukoormus.
 2.10. Suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass (TM) – tootja sätestatud suurim
 lubatud pukseeritav mass.
 2.11. Mootorsõiduki haakepunktile mõjuv täismass – mootorsõiduki ja/või
 haakeseadme konstruktsioonil põhinev tootja sätestatud mass, mis vastab
 haakepunktile mõjuvale suurimale lubatud staatilisele vertikaalkoormusele.
 Definitsiooni järgi ei kuulu nimetatud massi hulka mootorsõiduki
 haakeseadme mass.
 2.12. (reserveeritud)
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/257
 2.13. Autorongi täismass (MC) – mootorsõidukist ja haagis(t)est koosneva
 autorongi kogumass, mille sätestab tootja.
 2.14. Teljetõsteseade – alaliselt sõidukile paigaldatud seade, mis sõiduki
 koormatusest sõltuvalt vähendab või suurendab teljekoormust:
 a) kas rattaid maapinnalt lahti kergitades või neid maapinnale langetades
 b) või rattaid maapinnalt lahti kergitamata (nt õhkvedrustuse või muude
 süsteemide abil),
 et vähendada rehvide kulumist mittetäielikult koormatud sõiduki korral ja/või
 kergendada mootorsõiduki või autorongi paigaltvõttu libedal pinnasel,
 suurendades veotelje koormust.
 3. (reserveeritud)
 4. (reserveeritud)
 5. (reserveeritud)
 6. (reserveeritud)
 7. NÕUDED
 7.1. Sõidukorras sõiduki tühimassi ja selle telgede vahel jaotumise mõõtmine
 Sõidukorras sõiduki tühimassi ja selle jaotumist telgede vahel mõõdetakse
 käesoleva eeskirja punkti 3.4. kohaselt esitatud seisvatel sõidukitel, mille
 rattad on otsesõidusuunas. Kui mõõdetud massid ei erine tootja nimetatud
 sama tüübi tehnilise konfiguratsiooni massist rohkem kui 3% või kuni
 3500 kg raskuste M2-kategooria sõidukite korral rohkem kui 5%, kasutatakse
 allpool kirjeldatud nõuetele vastavuse tagamiseks tootja nimetatud
 sõidukorras sõidukite tühimassi ja massijaotust telgede vahel. Vastasel juhul
 kasutatakse mõõtmisel saadud masse ja tehniline teenistus võib vajaduse
 korral teha täiendavaid mõõtmisi muudel kui käesoleva eeskirja punkti 3.4.
 kohaselt esitatud sõidukitel.
 7.2. (reserveeritud)
 7.3. (reserveeritud)
 7.4. Massijaotuse arvutamine
 7.4.1. Arvutamise kord
 7.4.1.1. Allpool kirjeldatud massijaotuse arvutusteks peab tootja esitama katsetuste
 eest vastutavale tehnilisele teenistusele andmed (tabelina või muul sobival
 kujul), mis võimaldavad vastava tüübi iga tehnilise konfiguratsiooni puhul
 kindlaks määrata sõiduki täismassi, suurima tehniliselt lubatud telje- ja
 ---pagebreak--- L 373/258 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 mitmikteljekoormuse, suurima tehniliselt lubatud pukseeritava massi ja
 autorongi täismassi.
 7.4.1.2. Veendumaks, et sama tüübi iga tehniline konfiguratsioon vastab järgmistele
 nõuetele, tehakse asjakohased arvutused. Arvutuste tegemisel võib piirduda
 halvimate juhtudega.
 7.4.1.3. Järgmistes nõuetes kasutatakse parameetreid M, mi, μj TM, ja MC, mis
 peavad olema punkti 7.4. nõuetega kooskõlas:
 M= sõiduki täismass;
 mi = suurim tehniliselt lubatud teljekoormus, kus i tähistab telgede arvu
 ühest kuni sõiduki telgede koguarvuni;
 μj = suurim tehniliselt lubatud üksiktelje või mitmiktelje koormus, kus j
 tähistab üksik- ja mitmiktelgede arvu ühest kuni sõiduki üksik- ja
 mitmiktelgede koguarvuni;
 TM = suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass ja
 MC = autorongi täismass.
 7.4.1.4. Üksiktelgede korral, kus i tähistab üksiktelge ja j mitmiktelgesid, on
 definitsiooni järgi mi = μj.
 7.4.1.5. Kui sõidukil on koormatavad teljed, tuleb arvutused teha nii, nagu telgede
 vedrustust tavaliselt koormatakse. Kui sõidukil on ülestõstetavad teljed, tuleb
 arvutused teha langetatud telgedega.
 7.4.1.6. Mitmiktelgede korral peab tootja näitama telgedevahelise massijaotuse
 seaduspärasust mitmiktelgedele langeva üldmassi korral (esitades näiteks
 arvutusvalemi või jaotumist näitavad joonised).
 7.4.1.7. (reserveeritud)
 7.4.2. (reserveeritud – vaata punkte 7.4.3.1. ja 7.4.4.)
 7.4.2.1. Masside summa mi ei tohi olla väiksem kui mass M.
 7.4.2.2. Ühegi mitmiktelje j korral ei tohi telgedele langevate masside mi summa olla
 väiksem kui mass μj. Lisaks ei tohi ühegi üksiku telje mass mi olla väiksem
 kui massijaotusseaduse järgi sellele teljele i langeva mitmiktelje massi μj osa.
 7.4.2.3. Masside summa μj ei tohi olla väiksem kui mass M.
 7.4.2.4. Sõidukorras sõiduki mass, millele on liidetud 75-le kilogrammile vastav mass
 korrutatuna sõitjate arvuga ja suurim tehniliselt lubatud vertikaalkoormus
 haakepunktile, ei tohi ületada massi M.
 7.4.2.5. (reserveeritud)
 7.4.2.6. (reserveeritud)
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/259
 7.4.2.7. MC ei tohi olla suurem kui M + TM.
 7.4.3. Bussidele esitatavad nõuded
 7.4.3.1. Kohaldatakse punktides 7.4.2.1. kuni 7.4.2.3. ja 7.4.2.7. esitatud nõudeid.
 7.4.3.2. Sõidukorras sõiduki mass, millele on liidetud punkti 7.4.3.3.1. tabelis
 määratletud mass Q korrutatuna istuvate ja seisvate sõitjate üldarvuga, suurim
 tehniliselt lubatud vertikaalkoormus haakepunktile ja punktis 7.4.3.3.1.
 sätestatud massid WB, B ja BX, ei tohi ületada massi M.
 7.4.3.3. Kui sõidukorras sõiduk on koormatud punkti 7.4.3.3.1. kohaselt, ei tohi
 ühelegi teljele langev mass ületada teljele mõjuvat teljekoormust mi ning
 ühelegi üksik- või mitmikteljele langev koormus ei tohi ületada sellele
 teljegrupile mõjuvat koormust μj. Lisaks peab (peavad) veoteljele mõjuv
 raskus või veotelgedele mõjuvad koormused moodustama vähemalt 25%
 massist M.
 7.4.3.3.1. Sõidukorras sõiduk on koormatud: teatava arvu P istuvate sõitjatega, kelle
 kaal on Q; teatava arvu SP seisvate sõitjatega, kelle kaal Q on ühtlaselt
 jaotatud seisvate sõitjate alale S1; vajaduse korral massiga WP, mis on
 ühtlaselt jaotatud ratastoolide alale; massiga B (kg), mis on ühtlaselt jaotatud
 pagasiruumis; ja massiga BX (kg), mis on ühtlaselt jaotatud pagasiveoks
 kohandatud katusealal, kus:
 P on istekohtade arv.
 S1 on seisvate sõitjate ala. III või B-klassi sõidukite puhul S1 = 0.
 SP, mille on sätestanud tootja, ei tohi ületada väärtust S1/SSp, kus SSp on ühe
 seisva sõitja kokkuleppeline ruum, mida on täpsustatud allpool esitatud
 tabelis.
 WP (kg), on ratastoolikohtade arv, mis on korrutatud ratastooli ja selle
 kasutaja raskusega 250 kg.
 B (kg), mille on sätestanud tootja, peab olema määratud numbriliselt ja olema
 mitte väiksem kui 100 x V. See hõlmab pakiruume või riiuleid, mida võib
 kinnitada sõidukist väljapoole.
 V on pakiruumide ruumala kuupmeetrites. Kui tüübikinnitust antakse I või A-
 klassi sõidukile, tuleb sellest maha arvata ainult väljastpoolt
 juurdepääsetavate pakiruumide maht.
 BX, mille on sätestanud tootja, peab olema vähemalt 75 kg/m2.
 Kahekordsed sõidukid ei ole ette nähtud pagasi vedamiseks katusel ning
 seega on BX kahekordsete sõidukite puhul null.
 Q ja SSp väärtused on esitatud järgmises tabelis:
 ---pagebreak--- L 373/260 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 Sõiduki klass Ühe sõitja kaal Q (kg) SSp (m2/sõitja kohta)
 tavaliselt ühe sõitja jaoks
 ette nähtud ala
 I ja A-klass 68 0,125
 II klass 71 */ 0,15
 III ja B-klass 71 */ Puudub
 */ Hõlmab 3 kg käsipagasit.
 7.4.3.3.2. Kui istekohtade arvu sõidukis saab muuta, seisukohtadele on eraldatud ala
 (S1) ja/või sõidukis on olemas ratastoolikohtade ala, tuleb punktide 7.4.3.2. ja
 7.4.3.3. nõudeid kohaldada kõigi järgmiste tingimuste suhtes:
 7.4.3.3.2.1. hõivatakse kõik istekohad, seejärel ülejäänud pind seisvatele sõitjatele (kuni
 tootja määratud piirini või alla selle), kui ruumi veel üle jääb, siis
 ratastoolikohtade ala;
 7.4.3.3.2.2. hõivatakse kõik seisukohad (kuni tootja määratud piirini), seejärel ülejäänud
 pind istuvatele sõitjatele, kui ruumi veel üle jääb, siis ratastoolikohtade ala;
 7.4.3.3.2.3. hõivatakse kõik ratastoolikohad, seejärel pind seisvatele sõitjatele (kuni tootja
 määratud piirini või alla selle) ja seejärel ülejäänud pind istekohtadele.
 7.4.3.4. Kui sõiduk on sõidukorras või koormatud punkti 7.4.3.3.1. kohaselt, siis ei
 tohi esiteljele või eesmisele mitmikteljele langev koormus olla väiksem kui
 järgmises tabelis esitatud protsent sõidukorras sõiduki massist või suurimast
 tehniliselt lubatud täismassist M:
 I ja A-klass II klass III ja B-klass
 Jäik Liigendiga Jäik Liigendiga Jäik Liigendiga
 20 20 25 (1) 20 25 (1) 20
 (1) II ja III klassi kahe juhtteljega kolmeteljeliste sõidukite puhul
 vähendatakse seda arvu 20 protsendini.
 7.4.3.5. Kui sõidukile antakse tüübikinnitus rohkem kui ühes klassis, siis kehtivad
 punktid 7.4.3.2. ja 7.4.3.3. iga klassi puhul.
 7.4.4. (reserveeritud)
 7.5. (reserveeritud)
 7.6. Manööverdamisvõime/ Juhitavus
 7.6.1. Mootorsõiduk peab olema juhitav/manööverdatav ühes või teises suunas 360°
 täisringjoonelisel alal, mida piiritlevad kaks kontsentrilist ringjoont, mida
 sõiduki ükski välimine punkt (välja arvatud väljaulatuvad osad, mida sõiduki
 laiust määrates ei arvestata) ei tohi ületada; välimise ringjoone raadius on
 12,50 m ja sisemise ringjoone raadius on 5,30 m. Nõuet kohaldatakse ka
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/261
 teljetõsteseadmetega mootorsõidukite puhul, kui telg (teljed) on ülestõstetud
 asendis või koormatav(ad) telg (teljed) on koormamata asendis.
 Ülalnimetatud nõuetele vastavust kontrollitakse järgmiselt:
 7.6.1.1. Mootorsõidukid
 Sõiduki kõige välimist eesmist punkti tuleb juhtida välimist ringjoont mööda
 (vaata joonist A).
 7.6.1.2. (reserveeritud)
 7.6.2. (reserveeritud)
 7.6.3. M2- või M3-kategooria sõidukitele esitatavad täiendavad nõuded
 Vastavust käesoleva punkti nõuetele võib kontrollida kahel meetodil –
 7.6.3.1. (A) või 7.6.3.1. (B).
 Kuni 9. märtsini 2005 võivad Ühendkuningriik ja Portugal oma territooriumil
 keelduda riikliku tüübikinnituse andmisest või keelata sõiduki müügi,
 registreerimise, kasutamise või kasutusloa andmise, kui sõiduki
 manööverdamisvõime/ juhitavus ei vasta punktis 7.6.3.1. (B) kirjeldatud
 nõuetele.
 V.a eelnimetatud riigid, tuginevad lepinguosalised tüübikinnituse andmisel
 punktile 7.6.3.1. (A).
 7.6.3.1. (A) Maapinnale tõmmatakse seisva sõiduki ringist väljapoole suunatud külje
 vertikaalse puutetasandi kindlaksmääramiseks joon. Liigendsõiduki korral
 peavad selle kaks jäika osa olema joondatud nimetatud tasandil. Kui sõiduk
 liigub sirgjooneliselt kursilt punktis 7.6.1. kirjeldatud ringi, ei tohi sõiduki
 ükski osa liikuda sellest vertikaaltasapinnast väljapoole rohkem kui 0,60 m
 (vaata jooniseid B ja C).
 ---pagebreak--- L 373/262 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 Joonis A
 Joonis B
 R = 12,5 m
 r = 5,3 m
 U = maksimaalselt 0,6 m
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/263
 Joonis C
 R = 12,5 m
 r = 5,3 m
 U = maksimaalselt 0,6 m
 7.6.3.1. (B) Kui sõiduk seisab paigal ning selle rattad on suunatud nii, et sõiduki
 liikumahakkamise korral moodustab sõiduki kõige eesmine välimine punkt ringi
 raadiusega 12,50 m, tuleb maapinnale tõmmata joon sõiduki ringist väljapoole jääva
 külje vertikaalse puutetasandi kindlaksmääramiseks. M2- või M3-kategooria
 liigendsõiduki korral peavad selle kaks jäika osa olema joondatud nimetatud
 tasandil.
 Kui kuni 12 m pikkune jäik sõiduk liigub 12,50 m raadiusega ringi järgides
 ettepoole pöörates ühele või teisele poole, ei tohi sõiduki ükski osa ületada
 vertikaalset tasandit rohkem kui 0,80 m (vaata joonist B); pikema kui 12 m jäiga
 sõiduki või M2- või M3-kategooria liigendsõiduki korral ei tohi sõiduki ükski osa
 ületada vertikaalset tasandit rohkem kui 1,20 m (vaata joonist C).
 Teljetõsteseadmetega sõidukite puhul kohaldatakse seda nõuet ka telje (telgede)
 ülestõstetud asendi korral (punkti 2.14. tähenduses).
 ---pagebreak--- L 373/264 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
 Joonis A
 Joonis B
 ---pagebreak--- 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/265
 Joonis C
 7.6.4. Vastavust punktides 7.6.1–7.6.3. kirjeldatud nõuetele võib tootja nõudmisel
 kontrollida ka asjakohase arvutuse või geomeetrilise demonstratsiooni teel.
 7.6.5. Mittekomplektsete sõidukite puhul peab tootja esitama suurimad lubatud
 mõõtmed, mille suhtes sõidukit punktide 7.6.1.–7.6.3. põhjal kontrollitakse.
 7.7. (reserveeritud)
 7.8. (reserveeritud)
 7.9. (reserveeritud)
 7.10. (reserveeritud)
 7.11. (reserveeritud)
 _________