type: wikipedia

text:
Ба̀нкя (остаряло: Банки) е известен национален и международен балнеоложки курорт, град и същевременно район на София, София-град, Западна България. Разположен е в полите на Люлин планина в близост до международния път Белград – Истанбул, известен в древността като Via Militaris (или Via Diagonalis).
 Курортът е национален център за рехабилитация на болни от сърдечно-съдови заболявания и за профилактика на застрашените от тях. Славата му се дължи на факта, че и въздухът, и водата му притежават изключителни лечебни свойства. Той съчетава в себе си климато- и балнеолечение.
 През 1969 г. село Банкя е обявено за град, а през 1979 г. е обособен, заедно с прилежащите села, като район на София. Днес Банкя се разраства с кварталите си Градоман, Вердикал, Михайлово и Изгрев и двете прилежащи села – Иваняне и Клисура.
 География, климатични особености и минерална вода
 Банкя се намира на около 15 km западно от столицата София. Разположен е в подножието на Люлин планина, на брега на река Банкя. Средната надморска височина е между 630 и 800 m. Със столицата го свързват две шосета – отклонението на Милево ханче по пътя за Сърбия и пътят покрай кв. Филиповци. Градът е част от националната железопътна мрежа с електрифицирана линия.
 Град Банкя е съставен от централна част и кварталите Вердикал, Михайлово и Градоман и кв. Изгрев. Разположен в подножието на Люлин планина, градът е характерен с многото зеленина и слънчеви дни, умереноконтинентален климат, лек планински бриз богат на отрицателни йони и фитонциди, както и многото лековити минерални извори – това са природни дадености, които определят развитието на Банкя като престижен национален и международен курорт, и в същото време екологичен резерват на София. Климатът, лечебните свойства на минералните води, богатата санаториално-курортна база с високо квалифициран медицински персонал, стотиците излекувани от сърдечно-съдови и инсултни заболявания представляват най-добрата визия на града.
 Средната годишна температура е 9,6 °C. Градът е известен с богатата зеленина и по-голям брой слънчеви дни, умереноконтинентален климат, лек планински бриз – горски вятър, който духа от Люлин планина и долинен вятър към Люлин, очистващ курорта от прахови частици. Въздухът е особено богат на озон, наситен е и с отрицателни йони, фитонциди и ароматни вещества, отделящи се от боровите гори наоколо. Всичко това образува една невидима защита над града. Ветровете са предимно западни, северозападни и югозападни.
 Минерална вода
 Водата на Банкя извира от около 850 m дълбочина и има дебит 24 l/s. Тя е слабоминерализирана, хомотермална, хидрокарбонатно-сулфатно-натриева. Температурата ѝ е 36,5 °C. Водата е бистра, безцветна, без миризма, мека, силициева, флуорна, хидрокарбонатна, натриева и със съдържание на радон. Препоръчва са за пиене при ендокринни заболявания, като диабет, нарушена мастна обмяна, затлъстяване, подагра, проблеми с пикочно-отделителната система, като гастрити, колити, язва, възпалителни и алергични заболявания на дихателната система. Подходяща е за бутилиране.
 Шест са лечебните заведения, в които се възстановяват хора, прекарали инсулти, със сърдечно-съдови и неврологични заболявания, под грижите на висококвалифицирани специалисти, на които и до днес се крепи славата на Банкя като „здравницата“ на България и национален център по кардиорехабилитация. В нея се повлияват добре и заболявания, свързани с обмяната на веществата, стомашно-чревния тракт, опорно-двигателния апарат, ендокринологични заболявания, обща физическа и умствена умора. Въздухът, водата и природата на курорта оказват и подмладяващ ефект.
 История
 Първите заселници на територията на Банкя са тракийски племена от преди 2500 г. При археологически разкопки са разкрити останки от римски сгради, стени, канализация, бронзови гривни от 4 – 5 век от новата ера. Писмени документи за съществуването на Банкя като селище черпим от турски данъчен регистър от 15 век. По време на турското робство по наследство Рашид бей получава правото да владее тези земите и в чифлика му работят местните селяни-изполичари. В средата на чифлика има калище с бликаща лековита минерална вода. Само веднъж в годината на празниците Горешляци, когато се считало, че водата е най-лековита, селяните имали право да се потопят в калището. От цялата околия с коне и волски каруци населението се е стичало в Банкя за тези празници.
 След Освобождението, което заварило Банкя със седемнайсет семейства, селяните изкупили земята на бея. Първият, който закупил земя в Банкя и построил хотел, а до него малка вила, бил майор Коста Паница.
 Опълченецът Рашко Нешев получил правото да експлоатира минералните води в Банкя. Той разширил старата бейска баня. Изградил примитивни басейни и направил мъжко и женско отделение. Скоро се разнесла славата на минералната вода на Банкя. Доходът от банята на Рашко Нешев бил толкова голям, че когато предавал дневния приход в банката, той не броил гологаните, а ги мерел с кантар на тегло.
 В началото на миналия век Банкя привлича вниманието на висши държавни среди. Извършва се каптиране на минералните извори, а през 1907 година отваря врати Малката баня. Същата година започва и строежа на великолепната за времето си и сега Голяма балнеолечебница по планове на проф. Карл Хохедер от Мюнхен. Банята, в която е имало и царски вани, се е посещавала от царското семейство и това е дало и едно друго название на Голямата балнеолечебница – Царска баня. Малко са били в Европа бани като тази. Тя е изиграла ролята и на градообразуващ фактор.
 След като България изгубва Македония, хора от Югозападна Македония се преселват в Банкя. Повечето стари банчани са потомци на български македонци и живеят предимно в центъра.
 При избухването на Балканската война в 1912 г. един човек от Банкя е доброволец в Македоно-одринското опълчение.
 Население
 Численост на населението според преброяванията през годините:
 Банкя днес
 В последните години са реализирани големи инфраструктурни проекти. Завършен е първият етап на водния цикъл на града. Изградени са главните канализационни колектори и са изработени проектите за изграждане на канализацията и на вътрешнокварталните улици.
 Градът видимо се променя след реконструкцията на парк „Ротонда“ и изграждането на първия и втория етап на пешеходната зона. Водни ефекти впечатляват в центъра на града и часовникова кула, под която блика минерална вода от 12 чешмички. Изградени са много детски площадки за най-малките, комбинирана спортна площадка при 78 СУ „Христо Смирненски“, стрийт фитнес в парк „Кестените“. Местният художник Стоян Мирчев дарява скулптури на приказни герои в парк „Кестените“, както и голяма пластика „Полетът на сърцето“ в парк „Ротонда“. През топлите месеци стотици цветя в парковите алеи и по пешеходната зона радват очите на жителите и гостите на курорта.
 Ренесансът на курорта довежда до необходимостта от изграждането на Туристически информационен център в града с две конферентни зали и уютно кафене за срещи и общуване.
 Голямата балнеолечебница
 Извършва се ремонтът на Голямата балнеолечебница – консервация, реставрация и социализация на емблемата на Банкя. Отвън сграда ще бъде съхранена напълно. Вътре ще бъдат запазени двата басейна, като единият ще бъде за хидромасаж. Ще се запазят царските вани. Ще бъдат изградени три нови басейна с термална вода. Ще има богат набор козметични, балнеоложки и спа процедури, солна стая, сауна и др., които ще превърнат балнеолечебницата на Банкя в най-големия и модерен балнеоложки център в България – 5200 m2 разгърната застроена площ. Предвидена е и зона за релакс в богато озеленен вътрешен двор. Ще има изискана сладкарница за отдих и социални контакти, а в обновеното фоайе ще се редят изложби, ще има концерти и дори ще могат да се сключват граждански бракове. Ще има кът за деца, в който малчуганите ще се забавляват, докато родителите им ползват балнеоложките услуги.
 Успоредно с ремонта на Голямата балнеолечебница на мястото на бившата лятна естрада ще се изгради хотел. Той ще разполага с лятна сцена с минимум 200 седящи места за културни и обществени събития в града. Този хотел след 35 години ще бъде притежание на общината.
 Политика
 Банкя е място, в което през последните десетилетия живеят и работят редица от политиците на България. Сред тях са Цар Фердинанд, който решава да създаде централната царска баня, Тодор Живков, който построява в Банкя президентска резиденция и живее в нея през последните 10-на години от управлението си.
 Икономика
 Градът разчита предимно на туризма и на балнеолечението. В покрайнините му се намират завод за бутилиране на „Кока Кола ХБК“, в който се бутилира и минерална вода „Банкя“. Има фабриката за разтворими напитки и хранителни продукти „Кенди“. Тук се извършва производството на наложени марки като Step, Frutti, Picantina.
 Лечебните заведения са СБР „Здраве“, СБР „Ясен“, БДПЛР към ВМА, БДПЛР на МВР, Национален комплекс ЕАД, Отделение по кардиология и кардиологична рехабилитация към Национална кардиологична болница, и няколко хотела: „Дружба“, „Банкя Палас“, „Жеравна“, „Емали“, „Дарлинг“ и др. От 2018 г. работи и плажът в центъра на града „Аквабанкя“ с басейн с олимпийски размери, детски басейн и джакузи.
 Транспорт
 Градът се обслужва от 4 автобусни линии на Центъра за градска мобилност: 42 - който свързва квартал Михайлово и централната част на града с метростанция "Люлин", 44 - свързващ с. Иваняне и град Банкя, 47 и 49 - свързващи съответно кв. Градоман и с. Клисура с централната част на град Банкя и метростанция "Сливница". До 1.06.2022 г. през града се движеше и автобус 48, който свързваше кв. Михайлово с централната част на града и метростанция "Сливница", но той беше заменен от автобус 42, който беше удължен от автостанция "Банкя" до края на кв. Михайлово.
 Обществени институции
 Районна администрация на район Банкя
 Районно управление на полицията
 ЧСОУ „Цар Симеон“
 78 СОУ „Христо Смирненски“
 Професионална гимназия по туризъм „Алеко Константинов“
 Частно начално училище и детска градина „Дъга“
 Частно начално училище с РЧО „Фоти“
 25 ДГ „Изворче“
 Районна пожарна Банкя
 Забележителности
 Сградата на минералната баня – построена през 1907 г.
 „Вазов дъб“ – любимото място за почивка на писателя Иван Вазов.
 Църква „Св. мчци Кирик и Юлита“ – построена през 1932 г. Осветена от софийския митрополит Стефан.
 Храм „Вси Светии“ – квартал Вердикал, счита се, че е изградена непосредствено след Боянската църква /X-XІ в./
 Читалище „Отец Паисий“ – основано през 1928 г. с пръв дарител учителят Владимир Марков. Днес читалището разполага с над 20 000 тома художествена и научно-техническа литература. Най-старият културен институт в града. Активна дейност развиват младежки танцов ансамбъл, детско-юношески танцов състав, хор за стари градски и народни песни, школа за спортни танци, рок група, младежки спортен клуб.
 Читалище „Светлина – 1927“, Вердикал
 Къща музей „Димитър Благоев“
 Дивотински манастир „Света Троица“
 Клисурски манастир „Света Петка“
 Пътека на здравето – известното място за разходки сред природата и лечение на дихателни проблеми.
 Традиционни културни събития
 Горешляци – Празникът на града е на 15 юли, когато се чества храмовият празник на храм „Свети Кирик и Юлита“ – небесни покровители на Банкя. Това е първият ден на т. нар. празници Горешляци – трите най-горещи дни в годината, свързани с вярването, че именно тогава минералните извори са най-лековити. В Банкя обаче празничната програма продължава близо десет дни, тъй като е наситена с концерти на фолклорни, поп, джаз и класически изпълнители. В последните години активно участие взимат дует Ритон, братя Аргирови, както и актьорът и бивш депутат Евгени Будинов – всички те живеят в Банкя.
 Майски дни на културата – от 2016 г. в началото на пролетта районната администрация организира Майски дни на културата, които привличат много гости в курорта. Характерно за програмата е, че е интердисциплинарна и се стреми да привлече колкото се може по-широка и разнообразна публика.
 Коледни празници в Коледния град – По модел на немските коледни базари Район „Банкя“ заедно с „Ротари клуб Банкя“ от зимата на 2015 г. организират Коледен град в центъра на града, на пешеходната алея на ул. „Коста Паница“. Няколко седмици се случват разнообразни концертни програми, аниматори забавляват децата, а някои от най-изявените търговци и кулинари в града се грижат за гостите с месни вкусотии, гряно вино и коледни сладкиши.
 Международен детски фестивал на вокални изпълнители „Вярвай, искай, можеш“ се провежда всяка година от 2016 г. Организира се от СО район „Банкя“ и Център за изкуства „Зорница“. Връчва се ежегодната Награда на кмета на град Банкя, която е втората по тежест след най-голямата награда Гранд При.
 Флоклорен фестивал – Част от Международния фолклорен фестивал „Витоша“, който се провежда на различни сцени в град София и е част от Културния календар на Столична община, ежегодно гостува и в Банкя. Фестивалният ден протича с шествие в централните части на града и по пешеходната зона и кулминира с концерт в парк „Ротонда“.
 Пленер на художниците – по повод празниците на Банкя Горешляци художници рисуват Банкя и красотите ѝ, като даряват картините си на общината за бъдеща картинна галерия. От 2014 г. изложбата се представя и в централната зала на Столична община. На откриването традиционно присъства и кметът на София Йорданка Фандъкова.
 БГ кино под звездите в Банкя – Едно от най-успешните премиерни за Банкя събития е инициативата „БГ кино под звездите в Банкя“, която е реализирана за първи път през август 2018 г., но се оформя като едно от потенциално традиционните събития. С над 3000 зрители, с пет прожекции на съвременни български кинопродукции и с редица партньори като Национален филмов център, Международен София Филм Фест, Продуцентска къща „Dynamic arts“, както и благодарение на звездните гостувания преди прожекциите на Николай Илиев (актьор), Любомир Ковачев, Станислав Дончев и др., инициативата добива изключително широка популярност.
 Авто ретро парад, организиран от Ретро клуб „Банки“ и Български автомобилен клуб „Ретро“. От Банкя тръгва и първият международен ретро парад до Димитровград и град Пирот, Сърбия.
 Конкурс за Българско овчарско куче за наградата на кмета на Банкя.
 Държавно отборно първенство по тенис за жени на тенис кортовете на Банкя.
 Планински бягания в околностите на Банкя: Люлин рън, Баба Марта рън, коледно бягане.
 Международен фестивал на детската песен „Милион чудеса“ – провеждан всяка година от 2001 г. до 2007 г.
 Личности
 Други
 В близост до центъра е разположен богатият на растителност парк „Кестени“.
 Връх Банкя в Антарктика е наречен в чест на града.
 Галерия
 Външни препратки
 Уеб камера от автоматична метеорологична станция Банкя
 Официален сайт
 Бележки


text:
Pribeník () je obec na Slovensku v okrese Trebišov.
 Kultúra a zaujímavosti
 Pamiatky
 Majlátovský kaštieľ, dvojpodlažná pôvodne neskorobaroková stavba na pôdoryse písmena U s valbovou strechou z roku 1789. Historizujúcou úpravou a nadstavbou prešiel v roku 1899. Od roku 1962 tu sídli stredná odborná škola. Stavba prešla obnovou v rokoch 2007-2008. Miestnosti interiéru sú plochostropé okrem jednej miestnosti s korýtkovou klenbou. Súčasťou objektu je kaplnka Panny Márie s polygonálnym záverom. V jej interiéri sa nachádza klasicistický oltár z prvej polovice 19. storočia. Fasády katieľa sú členené pásovaním v parteri a kordónovou rímsou. Stredný rizalit je orienovaný z jednej strany do dvora a z druhej do záhrady. Je členený pilastrami s dekoratívnymi štukovanými hlavicami a ukončený atikou a manzardovou strechou. Okná kaštieľa majú profilované šambrány a dekoratívne nadokenné rímsy. Kaštieľ sa nachádza v areáli s historickým parkom a hospodárskymi budovami.
 Reformovaný kostol, jednoloďová klasicistická stavba s polygonálnym záverom a predstavanou vežou. V roku 1904 bola pristavaná veža. V roku 1938 bola realizovaná výmaľba. Veža kostola je členená pilastrami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom a zvonovitou helmicou s laternou.
 Gréckokatolícky kostol Všetkých svätých, jednoloďová neoklasicistická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a predstavanou vežou z roku 1900. Fasády chrámu sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami so šambránami. Veža je členená lizénovým rámovaním, v hornej časti pilastrami. Ukončená je trojuholníkovým štítom a barokovou helmicou.
 Synagóga, eklektická stavba na pôdoryse obdĺžnika zo začiatku 20. storočia. Po druhej svetovej vojne bola využívaná ako sklad hnojív a obilia. Od roku 1996 vlastní objekt obec. V roku 2006 prešla obnovou. V súčasnosti sa tu nachádza výstavný priestor. Synagóga má fasádu z pohľadovej tehly. Je členená pilastrami a polkruhovo ukončenými oknami s dekoratívnymi šambránami. Priečelie je ukončené atikou so symbolom Dávidovej hviezdy a prelamovanou rímsou.
 Školstvo
 V obci pôsobí materská a základná škola 1.-4. ročník, obe s vyučovacím jazykom slovenským a maďarským. Stredné školstvo zastupuje Stredná odborná škola - Szakközépiskola Pribeník. Škola poskytuje vzdelanie v oblasti potravinárstva, agropodnikania a stravovacích služieb.
 Referencie
 Externé odkazy
 Oficiálna stránka obce
 Stránka Strednej odbornej škola
 Regón Medzibodrožie- profil obce
 Obce okresu Trebišov


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 28.10.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 307/30
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1138/2014
 af 27. oktober 2014
 om godkendelse af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase og endo-1,3(4)-beta-glucanase produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 som fodertilsætningsstof til søer (indehaver af godkendelsen er Adisseo France S.A.S.)
 (EØS-relevant tekst)
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 I overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1831/2003 blev der indgivet en ansøgning om godkendelse af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase og endo-1,3(4)-beta-glucanase produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.
 (2)
 Ansøgningen vedrører godkendelse i tilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer« af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase og endo-1,3(4)-beta-glucanase produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 som fodertilsætningsstof til søer.
 (3)
 Et præparat af endo-1,4-beta-xylanase og endo-1,3(4)-beta-glucanase produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 blev tilladt anvendt i ti år til fjerkræ, fravænnede smågrise og slagtesvin ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 290/2014 (2).
 (4)
 Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 20. maj 2014 (3), at præparatet af endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8 og endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6 produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 under de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet. Autoriteten mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Den har ligeledes gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffet i foder, der blev forelagt af det ved forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium.
 (5)
 Autoriteten konkluderede også, at resultaterne af metaanalysen viste, at suppleringen af søers kost med tilsætningsstoffet i den anbefalede dosis medførte et statistisk set betydeligt lavere vægttab blandt søerne under laktation, uden at det havde indflydelse på de andre parametre, der blev vurderet. Da det lave vægttab, som autoriteten anfægter pga. manglende biologisk/fysiologisk relevans, blev anset for at være et betydeligt zooteknisk parameter, blev det konkluderet, at de fremlagte in vivo-undersøgelser opfylder betingelserne for dokumentation af de lakterende søers effektivitet.
 (6)
 Vurderingen af præparatet af endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8 og endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6 produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Derfor bør anvendelsen af præparatet godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning.
 (7)
 Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Godkendelse
 Det i bilaget opførte præparat, der tilhører tilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »fordøjelighedsfremmende stoffer«, tillades anvendt som fodertilsætningsstof på de betingelser, der er fastsat i bilaget.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 27. oktober 2014.
 På Kommissionens vegne
 José Manuel BARROSO
 Formand
 (1) EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.
 (2) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 290/2014 af 21. marts 2014 om godkendelse af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase og endo-1,3(4)-beta-glucanase produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 som fodertilsætningsstof til fjerkræ, fravænnede smågrise og slagtesvin og om ændring af forordning (EF) nr. 1259/2004, (EF) nr. 943/2005, (EF) nr. 1206/2005 og (EF) nr. 322/2009 (indehaver af godkendelsen er Adisseo France SAS) (EUT L 87 af 22.3.2014, s. 84).
 (3) EFSA Journal 2014; 12(6):3722.
 BILAG
 Tilsætningsstoffets identifikationsnummer
 Navn på indehaveren af godkendelsen
 Tilsætningsstof
 Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode
 Dyreart eller -kategori
 Maksimumsalder
 Minimumsindhold
 Maksimumsindhold
 Andre bestemmelser
 Godkendelse gyldig til
 Antal enheder aktivstof/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 %
 Kategori: Zootekniske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: Fordøjelsesfremmende stoffer
 4a1604i
 Adisseo France S.A.S.
 Endo-1,3(4)-beta-glucanase
 EC 3.2.1.6
 Endo-1,4-beta-xylanase
 EC 3.2.1.8
 Tilsætningsstoffets sammensætning
 Præparat af endo-1,3(4)-beta-glucanase og endo-1,4-beta-xylanase produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 med en aktivitet på mindst:
 —
 i fast form: endo-1,3(4)-beta-glucanase 30 000 VU/g (1) og endo-1,4-beta-xylanase 22 000 VU/g
 —
 i flydende form: endo-1,3(4)-beta-glucanases aktivitet på 7 500 VU/ml og endo-1,4-beta-xylanases aktivitet på 5 500 VU/ml.
 Aktivstoffets karakteristika
 endo-1,4-beta-xylanase og endo-1,3(4)-beta-glucanase produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536.
 Analysemetode
 (2)
 Kvantificering af endo-1,3(4)-beta-glucanases aktivitet:
 —
 viskosimetrisk metode baseret på reduceret viskositet fremkaldt ved endo-1,3(4)-beta-glucanases aktion på glucansubstratet byg-beta-glucan ved pH 5,5 og 30 °C.
 Kvantificering af endo-1,4-beta-xylanases aktivitet:
 —
 viskosimetrisk metode baseret på reduceret viskositet fremkaldt ved endo-1,4-beta-xylanases aktion på substratet, der indeholder xylan (hvede-arabinoxylan).
 Søer
 —
 endo-1,3(4)-beta-glucanase 1 500 VU
 endo-1,4-beta-xylanase 1 100 VU
 —
 1.
 I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringsbetingelserne og pelleteringsstabilitet.
 2.
 Til anvendelse i søer fra én uge før faring til hele laktationsperioden.
 3.
 Sikkerhedsforanstaltninger: Der skal bæres åndedrætsværn, sikkerhedsbriller og handsker under håndteringen.
 17. november 2024
 (1) 1 VU (viskosimetrisk enhed) er den mængde enzym, der hydrolyserer substratet (henholdsvis byg-beta-glucan og hvede-arabinoxylan), hvorved opløsningens viskositet reduceres, så der opnås en ændring i den relative fluiditet på 1 (dimensionsløs enhed)/min ved 30 °C og pH 5,5.
 (2) Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


type: other

text:
10 Interventie | mijn-bsl
 vorige hoofdstuk 9 Diagnostiek en prognostiek
 De inspanningen van werkers in de gezondheidszorg zijn voor een groot deel gericht op het voorkomen en genezen van een scala van aandoeningen. Hoewel het doel van therapeutische en preventieve interventies over het algemeen duidelijk is, is lang niet altijd zeker of dit doel ook daadwerkelijk wordt bereikt. Bovendien zal men graag willen weten of het doel dankzij dan wel ondanks de ingestelde interventie is bereikt. Het betreft hier een bijzonder geval van de vraag naar oorzaak en gevolg die in hoofdstuk 6 al uitvoerig aan de orde was. Dit hoofdstuk gaat over onderzoek naar het effect van interventies die in het kader van de gezondheidszorg in de ruimste zin van het woord worden georganiseerd. Dergelijke interventies zijn in feite gerichte pogingen om het ontstaan van een aandoening te voorkomen of het verloop van de aandoening in gunstige zin te beïnvloeden. Een interventie grijpt dus aan op een of meer causale etiologische of prognostische factoren (zie paragraaf 1.2) en kan betrekking hebben op een voorziening, een leefregel, een medicamenteuze behandeling, een chirurgische ingreep, een vorm van psychotherapie of gezondheidsvoorlichting.
 Stel, u wilt het onderzoek (N = 480) uitvoeren dat in casus 10.1 als voorbeeld is gebruikt. U wilt het onderzoek uitvoeren in vier verschillende regio’s.
 Geef aan hoe u de randomisatieprocedure laat verlopen als u vooraf wilt stratificeren voor de vier regio’s, leeftijd in drie categorieën en geslacht.
 In een therapeutisch experiment wordt het effect van rust en behandeling met ultrageluid (UG) vergeleken bij lage-rugpijnpatiënten. In het onderzoeksverslag treft u vier tabellen aan, hier samengevat in tabel 10.3.
 Stel, u wilt het onderzoek (N = 480) uitvoeren dat in casus 10.1 als voorbeeld is gebruikt. U wilt het onderzoek uitvoeren in vier verschillende regio’s. Geef aan hoe u de randomisatieprocedure laat verlopen als u vooraf wilt stratificeren voor de vier regio’s, leeftijd in drie categorieën en geslacht. In een therapeutisch experiment wordt het effect van rust en behandeling met ultrageluid (UG) vergeleken bij lage-rugpijnpatiënten. In het onderzoeksverslag treft u vier tabellen aan, hier samengevat in tabel 10.3.
 Wat is de relatie tussen tabellen A, C en D?
 Wat maakt u op uit tabel B?
 Is er sprake van confounding door geslacht?
 Bereken zowel de ruwe als de voor confounding gecorrigeerde relatieve en attributieve risico’s.
 Stel dat de onderzoeksgroepen beschreven in casus 10.2 wel van elkaar zouden verschillen qua percentage myocardinfarcten.
 Hoe zou u de daardoor veroorzaakte vertekening noemen? Leg uit hoe dit de onderzoeksresultaten zou hebben beïnvloed.
 Heeft men zich in de trial naar de operatietechniek bij coloncarcinoom (casus 10.3) aan het ‘intention-to-treat’ principe gehouden? Geef hierop een toelichting.
 Wat zal het gevolg zijn van het ‘intention-to-treat’principe, zoals gehanteerd in de analyse van het onderzoek dat in casus 10.5 is beschreven?
 In casus 10.8 is de bestudeerde interventie een voorziening, namelijk het preventief huisbezoek door wijkverpleegkundigen. Dergelijke trials naar de effectiviteit van voorzieningen zijn relatief weinig gedaan. Een recent voorbeeld is een vergelijkend onderzoek naar de effectiviteit van verschillende vormen van zorg ten behoeve van patiënten met gewrichtsreuma en als gevolg daarvan toenemende lichamelijke beperkingen. De deelnemers aan dit onderzoek werden op random basis toegewezen aan drie verschillende vormen van zorg: zorg door een speciaal hiervoor opgeleide, gespecialiseerde verpleegkundige (‘clinical nurse specialist’) versus zorg door een multidisciplinair team van hulpverleners, hetzij intramuraal, hetzij op basis van dagbehandeling.
 Bestudeer de bijbehorende publicatie grondig en vat beknopt samen hoe dit onderzoek was opgezet en wat de belangrijkste uitkomsten waren.
 Wat is de relatie tussen tabellen A, C en D? Wat maakt u op uit tabel B? Is er sprake van confounding door geslacht? Bereken zowel de ruwe als de voor confounding gecorrigeerde relatieve en attributieve risico’s. Stel dat de onderzoeksgroepen beschreven in casus 10.2 wel van elkaar zouden verschillen qua percentage myocardinfarcten. Hoe zou u de daardoor veroorzaakte vertekening noemen? Leg uit hoe dit de onderzoeksresultaten zou hebben beïnvloed. Heeft men zich in de trial naar de operatietechniek bij coloncarcinoom (casus 10.3) aan het ‘intention-to-treat’ principe gehouden? Geef hierop een toelichting. Wat zal het gevolg zijn van het ‘intention-to-treat’principe, zoals gehanteerd in de analyse van het onderzoek dat in casus 10.5 is beschreven? In casus 10.8 is de bestudeerde interventie een voorziening, namelijk het preventief huisbezoek door wijkverpleegkundigen. Dergelijke trials naar de effectiviteit van voorzieningen zijn relatief weinig gedaan. Een recent voorbeeld is een vergelijkend onderzoek naar de effectiviteit van verschillende vormen van zorg ten behoeve van patiënten met gewrichtsreuma en als gevolg daarvan toenemende lichamelijke beperkingen. De deelnemers aan dit onderzoek werden op random basis toegewezen aan drie verschillende vormen van zorg: zorg door een speciaal hiervoor opgeleide, gespecialiseerde verpleegkundige (‘clinical nurse specialist’) versus zorg door een multidisciplinair team van hulpverleners, hetzij intramuraal, hetzij op basis van dagbehandeling. Bestudeer de bijbehorende publicatie grondig en vat beknopt samen hoe dit onderzoek was opgezet en wat de belangrijkste uitkomsten waren. (Bron: Tijhuis GJ, Zwinderman AH, Hazes JMW, Van den Hout WB, Breedveld FC, Vliet Vlieland TPM. A randomized comparison of care provided by a clinical nurse specialist, an inpatient team, and a day patient team in rheumatoid arthritis. Arthritis & Rheumatism (Arthritis Care & Research) 2002, 47: 525-31.)
 go back to reference Algra A, Graaf Y van der. Pragmatische en pathofysiologische trials: Een kwestie van vraagstelling. Ned Tijdschr Geneeskd 1999, 143: 514-7. PubMed Algra A, Graaf Y van der. Pragmatische en pathofysiologische trials: Een kwestie van vraagstelling. Ned Tijdschr Geneeskd 1999, 143: 514-7. PubMed
 go back to reference Friedman LM, Furberg C, DeMets DL. Fundamentals of clinical trials. 3rd ed. New York: Springer; 1999. Friedman LM, Furberg C, DeMets DL. Fundamentals of clinical trials. 3rd ed. New York: Springer; 1999.
 go back to reference Grobbee DE, Hoes AW. Clinical epidemiology: principles, methods and applications for clinical research. London: Jones and Bartlett Publishers; 2009. Grobbee DE, Hoes AW. Clinical epidemiology: principles, methods and applications for clinical research. London: Jones and Bartlett Publishers; 2009.
 go back to reference Hofman A, Grobbee DE, Lubsen J. Klinische epidemiologie. 2nd ed. Utrecht: Wetenschappelijke uitgeverij Bunge; 2002. Hofman A, Grobbee DE, Lubsen J. Klinische epidemiologie. 2nd ed. Utrecht: Wetenschappelijke uitgeverij Bunge; 2002.
 go back to reference Jadad AR, Enkin M. Randomized controlled trials: Questions, answers, musings. 2nd ed. London: BMJ Publishing Group; 2007. CrossRef Jadad AR, Enkin M. Randomized controlled trials: Questions, answers, musings. 2nd ed. London: BMJ Publishing Group; 2007. CrossRef
 go back to reference Knipschild PG. De noodzaak van randomiseren en blinderen in therapeutisch onderzoek. Ned Tijdschr Geneeskd 2000, 144: 1826-8. PubMed Knipschild PG. De noodzaak van randomiseren en blinderen in therapeutisch onderzoek. Ned Tijdschr Geneeskd 2000, 144: 1826-8. PubMed
 go back to reference Maynard A, Chalmers I. Non-random reflections on health services research. London: BMJ Publishing Group; 1997. Maynard A, Chalmers I. Non-random reflections on health services research. London: BMJ Publishing Group; 1997.
 go back to reference Muir Gray JA. Evidence-based health care: How to make health policy and management decisions. New York: Churchill Livingstone; 1997. Muir Gray JA. Evidence-based health care: How to make health policy and management decisions. New York: Churchill Livingstone; 1997.
 go back to reference Offringa M, Assendelft WJJ, Scholten RJPM. Inleiding in evidence-based medicine: Klinisch handelen gebaseerd op bewijsmateriaal. 2e druk. Houten/Antwerpen: Bohn Stafleu van Loghum; 2003. Offringa M, Assendelft WJJ, Scholten RJPM. Inleiding in evidence-based medicine: Klinisch handelen gebaseerd op bewijsmateriaal. 2e druk. Houten/Antwerpen: Bohn Stafleu van Loghum; 2003.
 go back to reference Piantadosi S. Clinical trials: A methodologic perspective. 2nd ed. New York: Wiley; 2005. CrossRef Piantadosi S. Clinical trials: A methodologic perspective. 2nd ed. New York: Wiley; 2005. CrossRef
 go back to reference Sackett DL, Richardson WS, Rosenberg W, Haynes RB. Evidence-based medicine: How to practice & teach EBM. 2nd ed. New York: Churchill Livingstone; 2000. Sackett DL, Richardson WS, Rosenberg W, Haynes RB. Evidence-based medicine: How to practice & teach EBM. 2nd ed. New York: Churchill Livingstone; 2000.
 go back to reference Spilker B, editor. Quality of life and pharmacoeconomics in clinical trials. Philadelphia: Lippincott-Raven Press; 1996. Spilker B, editor. Quality of life and pharmacoeconomics in clinical trials. Philadelphia: Lippincott-Raven Press; 1996.
 go back to reference Staquet MJ, Hays RD, Fayers PM, editors. Quality of life assessment in clinical trials: Methods and practice. New York: Oxford University Press; 1998. Staquet MJ, Hays RD, Fayers PM, editors. Quality of life assessment in clinical trials: Methods and practice. New York: Oxford University Press; 1998.
 go back to reference Weiss NS. Clinical epidemiology: The study of the outcome of illness. 3rd ed. New York: Oxford University Press; 2006. Weiss NS. Clinical epidemiology: The study of the outcome of illness. 3rd ed. New York: Oxford University Press; 2006.
 go back to reference Zielhuis GA. Randomisatie als middel tegen verstoring door indicatie. Ned Tijdschr Geneeskd 2000, 144: 1528-31. PubMed Zielhuis GA. Randomisatie als middel tegen verstoring door indicatie. Ned Tijdschr Geneeskd 2000, 144: 1528-31. PubMed
 https://doi.org/10.1007/978-90-313-7814-2_10


text:
 Avis juridique important
 |
 52001SC1184
 Utkast till gemensamma EES-kommitténs beslut om ändring av bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor) till EES-avtalet - Utkast till gemenskapens gemensamma ståndpunkt /* SEK/2001/1184 slutlig */
 Utkast till gemensamma EES-kommitténs beslut om ändring av bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor) till EES-avtalet - Utkast till gemenskapens gemensamma ståndpunkt(framlagt av kommissionen)MOTIVERING1. Integrering av veterinärlagstiftningen i EES-avtalet ger upphov till en tung administrativ börda och innebär en risk för att tillämpningen försenas i EES/EFTA-staterna.2. Det finns inga gränskontroller för varor som omfattas av EES-avtalet. Det är nödvändigt att EES/EFTA-staterna tillämpar samma regler som gemenskapen, inklusive sådana brådskande åtgärder som skyddsåtgärder.3. I bifogat förslag till beslut av Gemensamma EES-kommittén föreskrivs förfaranden som ger EES/EFTA-staterna tillstånd och skyldighet att snabbt tillämpa åtgärder som gemenskapen beslutat om och som ger kommissionen i uppdrag att övervaka att åtgärderna genomförs korrekt.4. Gemensamma EES-kommittén bör därför anta det bifogade beslutet om ändring av bilaga I till EES-avtalet.5. Enligt artikel 1.3 b i rådets förordning (EG) nr 2894/94 rörande formerna för genomförandet av EES-avtalet skall rådet fastställa gemenskapens ståndpunkt när det gäller denna typ av beslut.6. Rådet föreslås därför samtycka till att det bifogade utkastet till gemenskapsståndpunkt antas som beslut av Gemensamma EES-kommittén.Utkast till gemensamma EES-kommitténs beslut om ändring av bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor) till EES-avtaletGEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDEmed beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat avtalet, särskilt artikel 98 i detta, ochav följande skäl:(1) Bilaga I till avtalet ändrades genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr ... av den ..... [1].[1] EGT L ...(2) För gränskontrollstationer och för de rättsakter som rör import från tredje land som avses i inledningen till kapitel I i bilaga I till avtalet bör nya förfaranden tillämpas.(3) Dessa nya förfaranden innebär att det under punkt 39 i del 1.2 i kapitel I i bilaga I till avtalet bör upprättas en ny förteckning över gränskontrollstationer i Island och Norge.(4) Detta beslut bör inte tillämpas på Liechtenstein.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Punkt 3 i inledningen till kapitel I i bilaga I till avtalet skall ändras på följande sätt:1. Leden c och d skall utgå.2. Led e skall betecknas c.3. I det nya ledet c skall "a, b, c och d" ersättas med "a och b".Artikel 2Punkt 4 B i inledningen till kapitel I i bilaga I till avtalet skall ersättas med följande:"Inspektion av gränskontrollstationer1. Inspektioner av gränskontrollstationer skall ske i nära samarbete mellan EG-kommissionen och EFTA:s övervakningsmyndighet.2. EFTA:s övervakningsmyndighet skall ha rätt att delta i kommissionens enheters inspektionsbesök i EG-medlemsstaterna med avseende på de beslut som avses i punkt 5 b första strecksatsen.3. EG-kommissionen och EFTA:s övervakningsmyndighet skall organisera gemensamma inspektionsbesök för att fastställa en gemensam rekommendation rörande de beslut som avses i punkt 5 b andra strecksatsen. Frågor i samband med detta kan hänskjutas till Gemensamma EES-kommittén."Artikel 3Följande nya punkt skall införas efter punkt 4 i inledningen till kapitel I i bilaga I till avtalet:"5. Förteckning över gränskontrollstationera) Förteckningen över gränskontrollstationer finns i punkt 39 i del 1.2 i kapitel I i bilaga I.b) För ändringar av denna förteckning skall följande gälla:- EFTA-staterna skall tillämpa gemenskapens beslut som fastställer förteckningen över gränskontrollstationer för EG-medlemsstaterna.- EG-medlemsstaterna skall tillämpa de beslut EFTA:s övervakningsmyndighet har fattat för att fastställa förteckningen över gränskontrollstationer i EFTA-staterna. Om det sker några tillägg till denna förteckning skall punkt 4 B tredje stycket tilämpas.c) Om det uppstår svårigheter i samband med tillämpningen av det förfarande som fastställs i b skall ärendet hänskjutas till Gemensamma EES-kommittén."Artikel 4Punkt 5 i inledningen till kapitel I i bilaga I till avtalet skall betecknas punkt 6.Artikel 5Den nuvarande punkten 6 i inledningen till kapitel I i bilaga I till avtalet skall ersättas med följande:"7. Import från tredje land - Tillämpningstexter och förteckningar över anläggningara) EFTA-staterna skall samtidigt som EG-medlemsstaterna vidta åtgärder som motsvarar de åtgärder som medlemsstaterna vidtagit i enlighet med relevanta gemenskapsrättsakter rörande tillämpningstexter och förteckningar över anläggningar beträffande import från tredje land.b) Om det uppstår svårigheter angående tillämpningen av en gemenskapsrättsakt skall EFTA-staterna omgående rapportera detta till Gemensamma EES-kommittén.c) Bestämmelserna i denna punkt skall tillämpas på Island när det gäller de frågor som omfattas av de rättsakter som avses i punkt 2.d) Gemensamma EES-kommittén kan notera gemenskapens beslut.e) Skyldigheterna i a skall gälla för alla relevanta rättsakter som är i kraft vid ett givet tillfälle oberoende av vilket datum de antogs."Artikel 6Följande punkt skall införas efter den nya punkten 7 i inledningen till kapitel I i bilaga I till avtalet:"8. Import från tredje land - Säkerhets- och skyddsåtgärdera) EFTA-staterna skall samtidigt som EG-medlemsstaterna vidta åtgärder som motsvarar de åtgärder som medlemsstaterna vidtagit i enlighet med relevanta gemenskapsrättsakter rörande säkerhets- och skyddsåtgärder för import från tredje land.b) Om det uppstår svårigheter angående tillämpningen av en gemenskapsrättsakt skall EFTA-staterna omgående rapportera detta till Gemensamma EES-kommittén.c) Tillämpningen av denna punkt skall inte inverka på en EFTA-stats möjlighet att vidta unilaterala skyddsåtgärder i avvaktan på att beslut enligt a antas.d) Bestämmelserna i denna punkt skall tillämpas på Island när det gäller de frågor som omfattas av de rättsakter som avses i punkt 2.e) Gemensamma EES-kommittén kan notera gemenskapens beslut."Artikel 7Punkterna 7, 8, 9 och 10 i inledningen till kapitel I i bilaga I till avtalet skall betecknas punkt 9, 10, 11 och 12.Artikel 8I punkt 4 (rådets direktiv 97/78/EG) i del 1.1 i kapitel I i bilaga I till avtalet skall "punkt 3 i inledningen" i anpassning a ersättas med "punkt 8 i inledningen".Artikel 9I punkt 5 (rådets direktiv 91/496/EEG) i del 1.1 i kapitel I i bilaga I till avtalet skall "punkt 3 i inledningen" i anpassningstexten ersättas med "punkt 8 i inledningen".Artikel 10I punkt 39 (kommissionens beslut 97/778/EG) i del 1.2 i kapitel I i bilaga I till avtalet skall anpassningstexten ersättas med bilagan till detta beslut.Artikel 11Del 8.2 och 8.3 i kapitel I i bilaga I till avtalet skall utgå.Artikel 12Detta beslut träder i kraft den ... under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till Gemensamma EES-kommittén [2].[2] [Konstitutionella krav finns angivna.][Inga konstitutionella krav angivna.]Artikel 13Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Utfärdat i Bryssel den [...].På Gemensamma EES-kommitténs vägnarOrdförandeSekreterarna för Gemensamma EES-kommitténBILAGA"Följande skall läggas till i bilagan:Förteckning över gränskontrollstationerLand: Island>Plats för tabell>Land: Norge>Plats för tabell>1= Namn2= Animo-kod3= TypF= FlygplatsJ= JärnvägH= HamnV= Väg4= ProdukterLivs = Produkter avsedda som livsmedelEjLivs = Övriga produkterIT = Inga temperaturkravT= Frysta och kylda produkter5= Levande djur (se kommissionens beslut 94/957/EG av den 28 december 1994)Hov= Hovdjur: boskap, grisar, får, getter, vilda och tama hästdjurHä= Registrerade hästdjur enligt definitionen i rådets direktiv 90/426/EEGÖ= Övriga djur4-5= Särskilda anmärkningar(1)= Kontroll enligt kommissionens beslut 93/352/EEG för genomförande av artikel18.4 i rådets direktiv 90/675/EEG(2)= Endast förpackade produkter(3)= Endast fiskeriprodukter(4)= Endast animaliskt protein(5)= Endast ull, hudar och skinn(6)= Endast halm och hö(7)= Endast fiskeriprodukter från Island och Norge(8)= Endast sperma och embryon(9)= Endast ull(10)= Islandshästar (endast från april till oktober)(11)= Endast grisar från Cypern(12)= Endast från Malta(13)= Endast hästdjur(14)= Endast tropiska fiskar(15)= Endast katter, hundar, gnagare, hardjur, levande fiskar, reptiler och alla fåglar utom strutsfåglar(16)= Endast djurparksdjur(17)= Endast foder i bulk(18)= Endast från Ungern(19)= Vattenbruksdjur(20)= Endast fiskmjöl"


text:
La medalla de la Jura de Alfonso XIII (oficialmente e inicialmente Medalla de Alfonso XIII) es una condecoración creada para conmemorar la jura de la Constitución por Alfonso XIII en su mayoría de edad el 17 de mayo de 1906.
 Historia
 La regencia de María Cristina, debida a la muerte de Alfonso XII y posterior minoría de edad de Alfonso XIII, hijo de ambos; finalizó el 17 de mayo de 1902 con la mayoría de edad de este de acuerdo con el artículo 66 de la Constitución de 1876. En ese día el rey cumplía dieciséis años y acudió de forma solemne y pública al Palacio del Congreso, estando reunidos los cuerpos colegisladores (Senado y Congreso), para jurar la Constitución al empezar su reinado efectivo, de acuerdo con el artículo 45 de ese texto.
 Aproximadamente un mes después, el 20 de junio de 1902, se publicó un Real Decreto por el que se creaba la Medalla de Alfonso XIII. Se preveía que en el caso de las medallas de plata y cobre se cursarán solicitudes que serían examinadas antes del 1 de octubre de ese año.
 El 1 de agosto de ese año se dictó una ampliación de aquellas personas que podían usar la medalla de oro, también mediante real decreto.
 Descripción
 La medalla estaba destinada a aquellos que participaron en el acto de la Jura o en las festividades oficiales para su celebración. Se otorgaban en tres clases, de acuerdo con el material de que se componía la medalla (oro, plata, cobre). Cada uno de las clases se reservaba a unos destinatarios:
 Medalla de oro: destinada a:
 los miembros de la Familia Real española, los Príncipes, Embajadores y demás Enviados especiales ó permanentes extranjeros que se hallaron en Madrid el 17 de Mayo último; el Presidente del Consejo de Ministros, los Ministros de la Corona, el Presidente del Senado, el Presidente del Congreso de los Diputados, los Presidentes del Consejo de Estado, del Tribunal Supremo de Justicia y del Consejo Supremo de Guerra y Marina; los Cardenales, los Capitales Generales de Ejército, el Almirante de la Armada, los Caballeros de la insigne Orden del Toisón de Oro, y los Jefes superiores de Palacio.
 El 1 de agosto de 1902, mediante Real Decreto se ampliaron los destinatarios de esta clase de la medalla a:
 Senadores del Reino, Diputados á Cortes, Grandes de España ó Damas de S. M. la Reina, ...
 Medalla de plata: que podía concederse a cualquier persona no comprendida en las clases de oro y cobre.
 Medalla de cobre: en que se comprenderán: clase e individuos de tropa, el personal subalterno de los distintos Centros, los operarios, etc.
 La medalla era de forma circular. En el anverso contaba con el perfil del busto del joven Alfonso XIII, rodeado por la inscripción: ALPHONSUS XIII D.G. HISP. REX. En su reverso se reflejaba, en su centro la fecha de la Jura, en latín: 17 Maii 1902, coronada por la corona real. Esta inscripción estaba rodeada en su parte inferior por una rama de olivo (izquierda) y de roble (derecha) unidas por un lazo.
 La distinción colgaba de una cinta roja con pasador dorado.
 Véase también
 Medalla de la Regencia
 Referencias
 Individuales
 Bibliografía
 Jura de Alfonso XIII
 Condecoraciones civiles de España


text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52007PC0259
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 16.5.2007KOM(2007) 259 galutinis2007/0092 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASpagal Sutarties 122 straipsnio 2 dalį dėl bendros valiutos įvedimo Maltoje 2008 m. sausio 1 d.(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1998 m. gegužės 3 d. Taryba nusprendė, kad Belgija, Vokietija, Ispanija, Prancūzija, Airija, Italija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Portugalija, Austrija ir Suomija atitiko būtinas sąlygas įvesti bendrą valiutą 1999 m. sausio 1 d. Danija ir Jungtinė Karalystė pasinaudojo atsisakymo išlyga, todėl nebuvo vertinamos Taryboje. Graikija ir Švedija Taryboje buvo laikomos valstybėmis narėmis, kurioms daroma išlyga. 2000 m. birželio 19 d. Taryba nusprendė, kad Graikija atitiko būtinas sąlygas įvesti eurą 2001 m. sausio 1 d. Šalys, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. (Čekija, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Slovėnija ir Slovakija) pagal atitinkamo stojimo akto 4 straipsnį laikomos valstybėmis narėmis, kurioms daroma išlyga. 2006 m. liepos 11 d. Taryba nusprendė, kad Slovėnija atitiko būtinas sąlygas įvesti eurą 2007 m. sausio 1 d. Bulgarija ir Rumunija, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2007 m. sausio 1 d., pagal atitinkamo stojimo akto 5 straipsnį laikomos valstybėmis narėmis, kurioms daroma išlyga.Sutarties 122 straipsnio 2 dalyje nustatytos išlygų panaikinimo procedūros. Vadovaujantis šiuo straipsniu šios procedūros inicijuojamos ne rečiau kaip kartą per dvejus metus arba valstybės narės, kuriai daroma išlyga, prašymu. Komisija ir ECB Sutarties 121 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka pateikia Tarybai pranešimą apie valstybės narės, kuriai daroma išlyga, pažangą, padarytą vykdant savo įsipareigojimus siekiant dalyvauti ekonominėje ir pinigų sąjungoje. Remdamasi savo pačios ir ECB pranešimais Komisija gali teikti Tarybai pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo panaikinti išlygą būtinas sąlygas atitinkančiai valstybei narei.Visas šalis, kurioms daroma išlyga, Komisija ir ECB vertino 2006 m. 2007 m. vasario 27 d. Malta pateikė prašymą iš naujo įvertinti, ar ji atitinka konvergencijos kriterijus ar ji galėtų įvesti eurą 2008 m. sausio 1 d., jei daroma išlyga būtų panaikinta. Atsakydami į šį prašymą Komisija ir ECB parengė Maltos konvergencijos ataskaitas.Komisijos 2007 m. Maltos konvergencijos ataskaita Kolegijoje buvo priimta 2007 m. gegužės 16 d. ECB savo ataskaitą priėmė tą pačią dieną. Ataskaitose vertinamas Maltos nacionalinės teisės aktų, įskaitant centrinio banko statutą, suderinamumas su Sutarties 108 ir 109 straipsniais ir ECBS ir ECB statutu. Ataskaitose taip pat vertinama, ar pasiektas aukštas tvarios konvergencijos lygis – vertinama, kaip atitinkami konvergencijos kriterijai ir atsižvelgiama į keletą kitų veiksnių, nurodytų 121 straipsnio 1 dalies paskutinėje pastraipoje.Savo konvergencijos ataskaitoje Komisija daro išvadą, kad Malta pasiekė aukštą tvarios konvergencijos lygį.Remdamasi savo ir ECB ataskaitomis Komisija priėmė pridedamą pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo panaikinti Maltai daromą išlygą nuo 2008 m. sausio 1 d.2007/0092 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMAS.pagal Sutarties 122 straipsnio 2 dalį dėl bendros valiutos įvedimo Maltoje 2008 m. sausio 1 d.EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 122 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Komisijos ataskaitą[1],atsižvelgdama į Europos centrinio banko ataskaitą[2],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,atsižvelgdama į Tarybos diskusiją valstybių ar vyriausybių vadovų susitikime,kadangi:(1) Trečiasis ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) etapas prasidėjo 1999 m. sausio 1 d. 1998 m. gegužės 3 d. Briuselyje vykusiame valstybių ar vyriausybių vadovų susitikime Taryba nusprendė, kad Belgija, Vokietija, Ispanija, Prancūzija, Airija, Italija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Austrija, Portugalija ir Suomija atitinka būtinas sąlygas bendrai valiutai įvesti nuo 1999 m. sausio 1 d.[3].(2) 2000 m. birželio 19 d. Taryba nusprendė, kad Graikija atitiko būtinas sąlygas bendrai valiutai įvesti 2001 m. sausio 1 d.[4]. 2006 m. liepos 11 d. Taryba nusprendė, kad Slovėnija atitiko būtinas sąlygas bendrai valiutai įvesti 2007 m. sausio 1 d.[5].(3) Vadovaujantis prie Sutarties pridėto Protokolo dėl tam tikrų su Jungtine Karalyste ir Šiaurės Airija susijusių nuostatų 1 dalimi Jungtinė Karalystė pranešė Tarybai, kad neketina pereiti prie trečiojo EPS etapo 1999 m. sausio 1 d. Šis pranešimas nepasikeitė. Vadovaujantis prie Sutarties pridėto Protokolo dėl tam tikrų su Danija susijusių nuostatų 1 dalimi ir 1992 m. gruodžio mėn. Edinburge priimtu valstybių ar vyriausybių vadovų sprendimu, Danija pranešė Tarybai, kad nedalyvaus trečiajame EPS etape. Danija nereikalavo inicijuoti Sutarties 122 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.(4) Pagal Sprendimą 1998/317/EB Švedijai daroma išlyga, kaip apibrėžta Sutarties 122 straipsnyje. Pagal Stojimo akto 4 straipsnį[6] Čekijai, Estijai, Kiprui, Latvijai, Lietuvai, Vengrijai, Maltai, Lenkijai ir Slovakijai daroma išlyga, kaip apibrėžta Sutarties 122 straipsnyje. Pagal atitinkamo stojimo akto 5 straipsnį[7] Bulgarijai ir Rumunijai daroma išlyga, kaip apibrėžta Sutarties 122 straipsnyje.(5) Europos centrinis bankas (ECB) buvo įsteigtas 1998 m. liepos 1 d. Europos pinigų sistema buvo pakeista valiutų kurso mechanizmu, dėl kurio įvedimo buvo susitarta 1997 m. birželio 16 d. Europos Vadovų Tarybos rezoliucija dėl valiutų kurso mechanizmo įdiegimo trečiajame ekonominės ir pinigų sąjungos etape[8]. Valiutų kurso mechanizmo (VKM II) procedūros trečiajame ekonominės ir pinigų sąjungos etape buvo nustatytos ECB ir euro zonai nepriklausančių valstybių narių nacionalinių centrinių bankų 1998 m. rugsėjo 1 d. susitarime, kuriame nustatomi valiutų kurso mechanizmo veikimo būdai ekonominės ir pinigų sąjungos trečiajame etape[9].(6) Sutarties 122 straipsnio 2 dalyje yra nustatytos atitinkamoms valstybėms narėms daromos išlygos panaikinimo procedūros. Pagal šį straipsnį ne rečiau kaip kartą per dvejus metus arba valstybės narės, kuriai daroma išlyga, prašymu Komisija ir ECB Sutarties 121 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka pateikia Tarybai pranešimą. 2007 m. vasario 27 d. Malta pateikė oficialų prašymą įvertinti konvergenciją.(7) Valstybių narių nacionalinės teisės aktus, įskaitant nacionalinių centrinių bankų statutus, būtinai reikia pritaikyti siekiant užtikrinti jų suderinamumą su Sutarties 108 ir 109 straipsniais ir su ECBS statutu. Komisijos ir ECB ataskaitose pateikiamas išsamus Maltos teisės aktų suderinamumo su Sutarties 108 ir 109 straipsniais ir su ECBS statutu vertinimas.(8) Pagal Protokolo dėl konvergencijos kriterijų, nurodyto Europos bendrijos steigimo sutarties 121 straipsnyje, 1 straipsnį Sutarties 121 straipsnio 1 dalies pirmoje įtraukoje nurodytas kainų stabilumo kriterijus reiškia, kad valstybės narės kainų stabilumas yra tvarus ir vidutinis infliacijos lygis per vienerius metus iki tyrimo neviršija daugiau kaip 1,5 procentinio punkto daugiausia trijų valstybių narių, kuriose kainos yra stabiliausios, infliacijos lygio. Pagal kainų stabilumo kriterijų infliacija bus apskaičiuojama remiantis Tarybos reglamente (EB) Nr. 2494/95[10] apibrėžtais suderintais vartotojų kainų indeksais (SVKI). Siekiant įvertinti kainų stabilumo kriterijų, kiekvienos valstybės narės infliacija buvo apskaičiuota pagal tai, kiek procentais pasikeitė 12 mėnesių indeksų aritmetinis vidurkis, palyginti su ankstesnio laikotarpio 12 mėnesių indeksų aritmetiniu vidurkiu. Per vienerių metų laikotarpį, kuris baigėsi 2007 m. kovo mėn., trys valstybės narės, kuriose kainos yra stabiliausios, buvo Suomija, Lenkija ir Švedija, nes jų infliacijos lygis atitinkamai siekė 1,3, 1,5 ir 1,6 procento. Komisijos ir ECB ataskaitose buvo atsižvelgta į pamatinę vertę, apskaičiuotą kaip paprastas trijų valstybių narių, kuriose kainos yra stabiliausios, infliacijos lygių aritmetinis vidurkis, prie jo pridėjus 1,5 procentinio punkto. Taigi vienerių metų laikotarpio, kuris baigėsi 2007 m. kovo mėn., pamatinė vertė buvo 3 procentai.(9) Pagal Protokolo dėl konvergencijos kriterijų, nurodyto Europos bendrijos steigimo sutarties 121 straipsnyje, 2 straipsnį Sutarties 121 straipsnio 1 dalies antroje įtraukoje nurodytas bendrojo valstybės biudžeto padėties kriterijus reiškia, kad atliekant vertinimą valstybei narei nėra taikomas Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį.(10) Pagal Protokolo dėl konvergencijos kriterijų, nurodyto Europos bendrijos steigimo sutarties 121 straipsnyje, 3 straipsnį Sutarties 121 straipsnio 1 dalies trečioje įtraukoje nurodytas dalyvavimo Europos pinigų sistemos valiutų kurso mechanizme kriterijus reiškia, kad valstybė narė laikėsi normalių svyravimo ribų, numatytų Europos pinigų sistemos valiutų kurso mechanizme (VKM), be didelių nukrypimų bent paskutinius dvejus metus iki tyrimo. Pirmiausia valstybė narė negali būti nuvertinusi savo valiutos dvišalio pagrindinio kurso bet kokios kitos valstybės narės valiutos atžvilgiu savo pačios iniciatyva per tą patį laikotarpį. Nuo 1999 m. sausio 1 d. VKM II tapo valiutų keitimo kurso kriterijaus vertinimo pagrindu. Savo ataskaitose vertindami šio kriterijaus tenkinimą Komisija ir ECB ištyrė dvejų metų laikotarpį, kuris baigėsi 2007 m. balandžio 26 d.(11) Pagal Protokolo dėl konvergencijos kriterijų, nurodyto Europos bendrijos steigimo sutarties 121 straipsnyje, 4 straipsnį Sutarties 121 straipsnio 1 dalies ketvirtoje įtraukoje nurodytas ilgalaikių palūkanų normų konvergencijos kriterijus reiškia, kad vienerių metų laikotarpiu iki tyrimo valstybės narės vidutinė nominali ilgalaikių palūkanų norma neviršijo daugiau kaip 2 procentiniais punktais daugiausia trijų valstybių narių, kuriose kainos yra stabiliausios, palūkanų normos. Vertinant palūkanų normų konvergencijos kriterijus buvo remiamasi lyginamomis 10 metų vyriausybės obligacijų palūkanų normomis. Siekiant įvertinti palūkanų normos kriterijaus , Komisijos ir ECB ataskaitose buvo atsižvelgta į pamatinę vertę, apskaičiuotą kaip paprastas trijų valstybių narių, kuriose kainos yra stabiliausios, nominalių ilgalaikių palūkanų normų aritmetinis vidurkis, prie jo pridėjus 2 procentinius punktus. Taigi vienerių metų laikotarpio, kuris baigėsi 2007 m. kovo mėn., pamatinė vertė buvo 6,4 procento.(12) Pagal Protokolo dėl konvergencijos kriterijų, nurodyto Europos bendrijos steigimo sutarties 121 straipsnyje, 5 straipsnį Komisija pateikia duomenis, kuriais buvo naudojamasi atliekant dabartinį konvergencijos kriterijų atitikimo vertinimą. Šis pasiūlymas buvo rengiamas remiantis Komisijos pateiktais duomenimis. Komisija pateikė biudžeto duomenis po to, kai tuos duomenis iki 2007 m. balandžio 1 d. jai perdavė valstybės narės, remdamosi 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo[11].(13) Remdamasi Komisijos ir ECB pateiktomis ataskaitomis apie Maltos pažangą, padarytą vykdant savo įsipareigojimus siekiant dalyvauti ekonominėje ir pinigų sąjungoje, Komisija nusprendė, kad:Maltos nacionalinės teisės aktai, įskaitant nacionalinio centrinio banko statutą, yra suderinami su Sutarties 108 ir 109 straipsniais ir ECBS statutu.Dėl Maltos konvergencijos kriterijų, nurodytų keturiose Sutarties 121 straipsnio 1 dalies įtraukose, tenkinimo:- metų, kurie baigėsi 2007 m. kovo mėn., vidutinis infliacijos lygis Maltoje buvo 2,2 procento, tai yra mažesnis už pamatinę vertę, ir numatoma, kad ateinančiais mėnesiais pamatinė vertė nebus viršyta.- Maltos biudžeto deficitas buvo patikimai ir ilgam laikui sumažinus biudžeto deficitą iki mažiau nei 3 % BVP, o skolos ir BVP santykis ir toliau mažėja iki pamatinės 60 % vertės; todėl Komisija rekomenduoja Tarybai panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito susidarymo Maltoje;- Malta yra VKM II narė nuo 2005 m. gegužės 2 d.; per dvejų metų laikotarpį, kuris baigėsi 2007 m. balandžio 26 d., Maltos liros (MTL) atžvilgiu didelės įtampos nebuvo; Malta savo iniciatyva nenuvertino MTL dvišalio pagrindinio kurso euro atžvilgiu.- Metais, kurie baigėsi 2007 m. kovo mėn., vidutinė ilgalaikė palūkanų norma Maltoje buvo 4,3 procento, tai yra mažesnė už pamatinę vertę.Atsižvelgiant į šiuos kriterijus Malta pasiekė aukštą tvarios konvergencijos lygį ir atitinka būtinas sąlygas įvesti eurą, jeigu Taryba panaikins sprendimą dėl perviršinio deficito procedūros.(14) 2007 m. birželio 5 d.[12] Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, panaikino Tarybos sprendimą dėl perviršinio deficito susidarymo.(15) Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma sprendžia, kuri iš valstybių narių, kurioms daroma išlyga, tenkina bendrai valiutai įvesti būtinas sąlygas, ir panaikina atitinkamoms valstybėms narėms darytas išlygas.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisMalta atitinka būtinas sąlygas įvesti bendrą valiutą. Maltai daroma išlyga, nurodyta Stojimo akto 4 straipsnyje, panaikinama nuo 2008 m. sausio 1 d.2 straipsnisŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms.3 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .PriimtaTarybos varduPirmininkas[pic][pic][pic] [1] Ataskaita priimta 2007 m. gegužės 16 d. – [KOM(2007) 258].[2] Ataskaita priimta 2007 m. gegužės 16 d.[3] 1998 m. gegužės 3 d. Tarybos sprendimas 1998/317/EB (OL L 139, 1998 5 11, p. 30).[4] 2000 m. birželio 19 d. Tarybos sprendimas 2000/427/EB (OL L 167, 2000 7 7, p. 19).[5] 2006 m. liepos 11 d. Tarybos sprendimas 2006/495/EB (OL L 195, 2006 7 15, p. 25).[6] OL L 236, 2003 9 23, p. 33.[7] OL L 157, 2005 6 21, p. 203.[8] OL L 236, 1997 8 2, p. 5.[9] OL C 345, 1998 11 13, p. 6, iš dalies pakeistas 2000 m. rugsėjo 14 d. susitarimu (OL C 362, 2000 12 16, p. 11).[10] 1995 m. spalio 2 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2494/95 dėl suderintų vartotojų kainų indeksų (OL L 257, 1995 10 27, p. 1), iš dalies pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).[11] OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).[12] OL


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 11992M/PRO/IME/14
 Sopimus Euroopan unionista - Pöytäkirja Euroopan rahapoliittisen instituutin perussäännöstä - 14 artikla: Oikeushenkilöllisyys
 Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0082
 Sopimus Euroopan unionista - Pöytäkirja Euroopan rahapoliittisen instituutin perussäännöstä - 14 artikla - OikeushenkilöllisyysERI:llä joka on tämän sopimuksen 109 f artiklan 1 kohdan mukaisesti oikeushenkilö on kaikissa jäsenvaltioissa laajin kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus; se voi erityisesti hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.


text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,4.11.2021
 COM(2021) 672 final
 2021/0350(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Maailma Kaubandusorganisatsiooni 12. ministrite konverentsil Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta
 SELETUSKIRI
 1.Kavandatav reguleerimisese
 Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu otsust, millega määratakse kindlaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni 12. ministrite konverentsil liidu nimel võetav seisukoht seoses mitme otsuse kavandatava vastuvõtmisega. Käesolev ettepanek hõlmab järgmisi valdkondi:
 1.Kalandustoetused
 2.Kaubandus ja tervishoid
 3.COVID-19 pandeemia ja muude pandeemiate tingimustes intellektuaalomandiõigustega seotud meetmed, nagu on sätestatud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus
 4.Läbipaistvuse parandamine põllumajanduses
 5.Siseriiklikud põllumajandustoetused
 6.Riigivaru loomine toiduainetega kindlustamiseks
 7.Ekspordipiirangud põllumajanduses, sealhulgas Maailma Toiduprogrammi vabastus ekspordipiirangutest
 8.Ekspordikonkurents põllumajanduses
 9.Turulepääs põllumajanduses
 10.Põllumajanduse erikaitsemehhanism
 11.Põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsitusleppe läbivaatamine (Bali tariifikvoote käsitlev otsus)
 12.Puuvill
 13.Vähim arenenud riigid ning eri- ja diferentseeritud kohtlemine
 14.Teavitamine
 15.Kaubandusküsimused
 2.Ettepaneku taust
 2.1.Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamisleping („WTO asutamisleping“)
 Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu (edaspidi „WTO asutamisleping“) eesmärk on saavutada lepingu preambulis nimetatud eesmärgid. Leping jõustus 1. jaanuaril 1995.
 Euroopa Liit on lepingu osaline
 1
 . Kõik 27 liikmesriiki on samuti lepingu osalised. Maailma Kaubandusorganisatsioon võib otsuseid vastu võtta WTO asutamislepingus sätestatud korras.
 2.2.Maailma Kaubandusorganisatsiooni ministrite konverents
 Ministrite konverents on WTO kõrgeim otsuseid tegev organ, mis tuleb kokku vähemalt kord kahe aasta jooksul. Praktikas võetakse otsused vastu konsensuse alusel.
 Ministrite konverentsi järgmine kohtumine toimub Šveitsis Genfis (30. november – 3. detsember 2021).
 2.3.WTO ministrite konverentsi kavandatavad aktid
 3. detsembril peaks WTO 12. ministrite konverents vastu võtma mitu otsust, mis käsitlevad järgmist:
 1.Kalandustoetused
 2.Kaubandus ja tervishoid
 3.COVID-19 pandeemia ja muude pandeemiate tingimustes intellektuaalomandiõigustega seotud meetmed, nagu on sätestatud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus
 4.Läbipaistvuse parandamine põllumajanduses
 5.Siseriiklikud põllumajandustoetused
 6.Riigivaru loomine toiduainetega kindlustamiseks
 7.Ekspordipiirangud põllumajanduses, sealhulgas Maailma Toiduprogrammi vabastus ekspordipiirangutest
 8.Ekspordikonkurents põllumajanduses
 9.Turulepääs põllumajanduses
 10.Põllumajanduse erikaitsemehhanism
 11.Bali tariifikvoodi otsuse läbivaatamine
 12.Puuvill
 13.Vähim arenenud riigid ning eri- ja diferentseeritud kohtlemine
 14.Teavitamine
 15.Kaubandusküsimused
 3.Liidu nimel võetav seisukoht
 Käesoleva ettepaneku eesmärk on võimaldada ELil ühineda WTOs võimaliku konsensusega kavandatavate õigusaktide vastuvõtmisel ministrite konverentsil.
 Kuigi veel ei ole selge, kas ja kuivõrd WTO liikmed konsensuse saavutavad, tuleb nõukogul ELi poolt WTO 12. ministrite konverentsil võetav seisukoht ELi toimimise lepingu
 2
 artikli 218 lõike 9 alusel ette kindlaks määrata.
 Tuleb märkida, et ELi seisukohta toetada elektroonilise edastuse tollimaksumoratooriumi pikendamist ning 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe XXIII artikli lõike 1 punktides b ja c ettenähtud liiki kaebuste (mitterikkumise ja muude olukordadega seotud kaebused) moratooriumi pikendamist ei lisata käesolevasse ettepanekusse, kuna nõukogu 27. novembri 2015. aasta otsuses (EL) 2015/2236 on sätestatud, et seda saab teha tähtajatult.
 Käesolev ettepanek hõlmab järgmisi küsimusi, milles võidakse otsuseid teha:
 ·Kalandustoetused: Mitmepoolse kokkuleppe saavutamine teatavate kalandustoetuste kaotamise eeskirjade kohta on ette nähtud ÜRO kestliku arengu eesmärgi nr 14 alaeesmärgiga nr 6 (edaspidi „eesmärk nr 14.6“), milles riigipead leppisid kokku 2015. aastal, ja WTO ministrite 13. detsembri 2017. aasta otsusega (WT/MIN(17)/64). Läbirääkimised käivad ja EL peaks toetama kokkulepitud tulemust.
 ·Kaubandus ja tervishoid: Kaubandus- ja tervishoiuküsimusi käsitlevad arutelud algasid WTOs (WTO/GC/223) 2020. aastal sama aasta 24. novembril esitatud 13 sarnase mõtteviisiga riigi („Ottawa rühm“) ettepanekuga leppida kokku kaubanduse ja tervishoiu algatuses, et reageerida praegustele ja tulevastele pandeemiatele. EL oli üks algatuse algsetest esitajatest, kes pakkus välja mitmeid meetmeid, mis käsitlesid eelkõige ekspordipiiranguid, kaubandust hõlbustavaid meetmeid ja suuremat läbipaistvust. Samuti innustati ettepanekuga WTOd tegema kriisivalmiduse valdkonnas tihedamat koostööd teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega. Aja jooksul suurenes kaastoetajate arv 26ni. 15. juulil 2021 esitati WTOle muudetud ettepanek nõukogu ülddeklaratsiooni eelnõu kohta (WT/GC/W/823), milles käsitletakse kaubanduspoliitilist reageerimist COVID-19 pandeemiale ja vastupidavuse suurendamist tulevaste pandeemiate suhtes. EL peaks toetama selle valdkonna potentsiaalseid eesmärke seoses ekspordipiirangute, kaubandust hõlbustavate meetmete, suurema läbipaistvuse ja muude elementidega, mis sisalduvad viimases nõukogu ülddeklaratsiooni eelnõu ettepanekus. See võib hõlmata ka 12. ministrite konverentsi järgset WTO tööprogrammi, mille eesmärk oleks suurendada liikmete vastupidavust tulevastele pandeemiatele.
 ·Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus sätestatud intellektuaalomandiga seotud meetmed COVID-19 pandeemia ja muude pandeemiate korral: Need läbirääkimised on osa WTOs käimasolevatest aruteludest selle üle, kuidas kaubandussüsteem saaks parandada COVID-19 vaktsiinide ja ravimeetodite kättesaadavust kogu maailmas. Mitu WTO liiget esitas 21. mail 2021 WTO TRIPS-nõukogule teatise muudetud ettepanekuga erandi tegemiseks teatavatest intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu COVID-19 ennetamist, tõkestamist ja ravi käsitlevatest sätetest (IP/C/W/669/Rev.1). EL esitas 4. juunil 2021 WTO peanõukogule teatise COVID-19 kriisis vajalike kiireloomuliste kaubanduspoliitika meetmete kohta (WT/GC/231) ja teatise „COVID-19 kriisi vajalikud kiireloomulised kaubanduspoliitilised meetmed: intellektuaalomand“ WTO TRIPSi nõukogule (IP/C/W/680). 18. juunil 2021 esitas EL WTO TRIPSi nõukogule teatise, mis sisaldas deklaratsiooni eelnõu intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu ja rahvatervise kohta pandeemia tingimustes (IP/C/W/681). Deklaratsiooni eelnõu eesmärk on selgitada või hõlbustada intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus sätestatud sundlitsentside süsteemi kasutamist, et muuta see pandeemia tingimustes võimalikult tõhusaks. Arvestades selle küsimuse tähtsust, peaks EL toetama tulemust kooskõlas eespool nimetatud ELi teatistega. Samal ajal peaks ELi nimel võetav seisukoht olema piisavalt paindlik, et võtta arvesse käimasoleva tekstipõhise protsessi dünaamilist olemust, sealhulgas seoses ministrite konverentsil kasutatava vahendiga. Eelkõige peaks EL olema jätkuvalt valmis aktsepteerima muid elemente, mille eesmärk on tõhustada või lihtsustada intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus sätestatud olemasolevate paindlikkusmeetmete kasutamist COVID-19 pandeemia, muude pandeemiate või muude rahvatervisega seotud äärmiselt pakiliste asjaolude korral, mille kohta teised WTO liikmed võivad ettepanekuid teha.
 ·Läbipaistvuse parandamine põllumajanduses: EL usub kindlalt, et 12. ministrite konverentsi otsuse aluseks võiks olla tema ettepanek (JOB/AG/213) võtta vastu ministrite otsus põllumajanduse läbipaistvuse parandamise kohta, mille kaastoetajad on Kanada, Jaapan ja Ameerika Ühendriigid. Ettepanek sisaldab ideid läbipaistvuse parandamiseks põllumajanduse kõigis valdkondades. See on 12. ministrite konverentsi jaoks oluline algatus, sest pandeemia tõttu on jälle ilmnenud vajadus põllumajandustoetuste ja kaubanduse suurema läbipaistvuse ja prognoositavuse järele. See algatus võiks olla oluline osa toiduga kindlustatuse tegevuskavast, mida WTO peadirektor peab 12. ministrite konverentsi prioriteediks.
 ·Siseriiklikud põllumajandustoetused: Läbirääkimised kaubandust moonutava mõjuga siseriiklike toetuste üle põhinevad WTO põllumajanduslepingu artiklil 20 ja on hõlmatud Doha arengukavaga seotud volitustega, nagu on ette nähtud ministrite konverentsi 14. novembri 2001. aasta Doha deklaratsioonis (WT/MIN(01)/DEC/1). Kuna seisukohad läbirääkimistel võivad lahkneda, näeb EL võimaliku tulemusena 12. ministrite konverentsi järgset tööprogrammi kaubandust moonutava siseriikliku toetuse reformimiseks.
 ·Riigivaru loomine toiduainetega kindlustamiseks: Läbirääkimiste tulemusel soovitakse leppida kokku nn püsivas tulemuses, mis täidaks eesmärki, mis nähti ette Balil toimunud WTO ministrite konverentsi 7. detsembri 2013. aasta otsuses toiduga kindlustatuseks riigivaru loomise kohta (WT/MIN(13)/38-WT/L/913), nii nagu seda on tõlgendatud WTO peanõukogu 27. novembri 2014. aasta otsuses (WT/L/939). Seda eesmärki korrati Nairobi ministrite 19. detsembri 2015. aasta otsuses (WT/MIN(15)/44-WT/L/979). See küsimus võib olla osa siseriiklikku toetust käsitlevast tööprogrammist.
 ·Ekspordipiirangud põllumajanduses: Läbirääkimised ekspordipiirangute üle põllumajanduses, sealhulgas Maailma Toiduprogrammi vabastus ekspordipiirangutest, on näidanud, et suur osa WTO liikmetest toetab lubadust mitte kehtestada selliseid piiranguid humanitaareesmärkidel tehtavatele ostudele. Arvestades küsimuse olulisust, peaks EL jätkuvalt toetama ettepanekut võtta selles küsimuses vastu ministrite otsus, mis võiks olla 12. ministrite konverentsi toiduga kindlustatuse paketi oluline element. EL peaks toetama kokkulepitud tulemust.
 ·Ekspordikonkurents põllumajanduses: Kuigi me näeme vajadust parandada nii läbipaistvust kui ka ekspordikonkurentsi põhimõtteid, näitavad läbirääkimised, et huvi on piiratud. Siiski on mõningane võimalus, et 12. ministrite konverentsiga läbipaistvus paraneb. EL lisas sellega seoses mitu ideed meie kaastoetatavasse ettepanekusse (JOB/AG/213) võtta vastu ministrite otsus läbipaistvuse parandamise kohta põllumajanduses. Ka ekspordikonkurentsi valdkonnas toimub Nairobi ekspordikonkurentsi käsitleva otsuse (WT/MIN(15/45)) iga kolme aasta järel läbivaatamine korralises põllumajanduskomitees, nagu on ette nähtud selle otsuse punktis 5. Eesmärk on vaadata läbi otsuses sisalduvad põhimõtted. Lepiti kokku, et läbivaatamine lükatakse edasi järgmiseks põllumajanduskomisjoni koosolekuks 2022. aasta märtsis. Selline kokkulepe võib vajada ministrite tasandi otsust 12. ministrite konverentsil. EL toetab seda edasilükkamist.
 ·Turulepääs põllumajanduses: Arutelud põllumajanduses turulepääsu käsitlevate läbirääkimiste üle on näidanud, et lähiajal ei ole WTOs tariifide vähendamise üle peetavate läbirääkimiste taaselavdamiseks mingit huvi ega realistlikku võimalust. Mõned WTO liikmed on siiski teinud ettepanekuid, mille eesmärk on pärast 12. ministrite konverentsi alustada läbirääkimisi, näiteks ettepanek tariifide lihtsustamise valdkonnas, mis sisaldab väärtuselise tollimaksu ekvivalentide arvutusi. EL peab turulepääsu puhul ainsaks võimalikuks tulemuseks läbipaistvuselemente. See peaks hõlmama Austraalia, Brasiilia, Kanada ja Ukraina ettepanekut (JOB/AG/212) kohaldatavate tariifimuudatuste läbipaistvuse kohta ja seoses teelolevate kaupade tariifse klassifitseerimisega, mida EL toetab. EL peaks toetama kokkulepitud tulemust.
 ·Põllumajanduse erikaitsemehhanism: Kuna liikmete seisukohad on erinevad ja nad ei ole piisavalt kaasatud, ei ole 12. ministrite konverentsil tulemusi oodata. Sellest hoolimata on ELil huvi tagada, et ühtse järelevalvemehhanismi üle ei peetaks läbirääkimisi eraldiseisva elemendina, vaid osana laiematest turulepääsu käsitlevatest läbirääkimistest.
 ·Bali tariifikvoodi otsuse läbivaatamine: Arutelud põllumajanduslepingu artiklis 2 määratletud põllumajandustoodete tariifikvoote käsitlevate sätete käsitusleppe (WT/MIN(13)/39, WT/L/914) läbivaatamise üle peaksid jõudma tulemuseni 31. detsembriks 2021. Ameerika Ühendriikide ja arengumaade alakasutuse mehhanismist vabastamise otsuse praegune ebavõrdne katvus ei ole vastuvõetav. Arvestades, et arutelud toimuvad korralises põllumajanduskomitees, on võimalik, et ministrite tasandi tulemuse asemel kaalutakse üldnõukogu tasandi tulemuste kasutamist. EL peaks toetama kokkulepitud tulemust.
 ·Puuvill: Kuna seisukohad läbirääkimistel võivad lahkneda, on 12. ministrite konverentsi kõige tõenäolisem tulemus mõningane läbipaistvuse paranemine. EL lisas puuvillavaldkonda hõlmava läbipaistvusidee meie kaastoetatavasse ettepanekusse (JOB/AG/213) võtta vastu ministrite otsus läbipaistvuse parandamise kohta põllumajanduses.
 ·Vähim arenenud riigid ning eri- ja diferentseeritud kohtlemine: Eri- ja diferentseeritud kohtlemist käsitlevate sätete üle peetavad läbirääkimised on osa Doha arengukavast ja WTO 12. ministrite konverentsi võimalik tulemus võib olla kehtivate sätete selgitamine või täiendav eri- või diferentseeritud kohtlemine vähim arenenud riikidele ja võimalik, et ka teistele haavatavatele WTO liikmetele. Arvestades küsimuse olulisust, peaks EL toetama kokkulepitud tulemust.
 ·Teavitamine: Pidades silmas vajadust parandada läbipaistvust ja kehtivate teavitamisnõuete järgimist, esitas EL ettepaneku võtta vastu üldnõukogu otsus menetluste kohta, millega suurendatakse läbipaistvust ja parandatakse teavitamisnõuete täitmist vastavalt WTO lepingutele (JOB/GC/204/Rev.7). Läbirääkimised käivad ja EL peaks toetama kokkulepitud tulemust.
 ·Kaubandusküsimused Püüdes tõhustada WTO korraliste nõukogude ja komiteede tööd, eelkõige seoses kaubandusküsimustega, esitas EL WTO-le ettepaneku üldnõukogu otsuse kohta, mis käsitleb menetlussuuniseid WTO kaubandusküsimustega tegelevatele nõukogudele ja komiteedele (WT/GC/W/777/Rev.6). Läbirääkimised käivad ja EL peaks toetama kokkulepitud tulemust.
 Kuna läbirääkimised kõigi eespool nimetatud elementide üle on praegu käimas, eeldab komisjon, et nõukogu võtab vastu otsuse läbirääkimiste tulemusi käsitleva ELi seisukoha kohta siis, kui asjaomaste tekstidega seotud olukord on ministrite konverentsi ajal selgeks saanud.
 Algatus on täielikult kooskõlas poliitikavaldkonnas kehtivate õigusnormidega. Sarnaseid otsuseid on ette valmistatud eelmisteks WTO ministrite konverentsideks, sealhulgas viimati 2017. aastal toimunud WTO 11. ministrite konverentsiks.
 4.Õiguslik alus
 4.1.Menetlusõiguslik alus
 4.1.1.Põhimõtted
 Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et võetakse vastu otsused, millega kehtestatakse „lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.
 Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.
 3
 4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil
 WTO ministrite konverents on WTO asutamislepinguga loodud organ, millel on WTO lepingu artikli IV lõike 1 kohaselt pädevus võtta vastu otsuseid kõigis mitmepoolsete kaubanduslepingutega hõlmatud küsimustes, sh õigusliku toimega otsuseid.
 Eespool osutatud kavandatud aktid on õigusliku toimega aktid, kuna need võivad mõjutada liidu õigusi ja kohustusi.
 Kavandatavate õigusaktidega ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.
 Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.
 4.2.Materiaalõiguslik alus
 4.2.1.Põhimõtted
 ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus, nimelt peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav materiaalõiguslik alus.
 4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil
 Kavandatud aktide peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga, kuna Doha arengukavas käsitletud küsimusi puudutavad võimalikud otsused kuuluvad sellesse valdkonda.
 Kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikkel 207.
 4.3.Kokkuvõte
 Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.
 2021/0350 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Maailma Kaubandusorganisatsiooni 12. ministrite konverentsil Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Liit sõlmis Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu (edaspidi „WTO leping“) 22. detsembril 1994 nõukogu otsusega 94/800/EÜ
 4
 ning see jõustus 1. jaanuaril 1995.
 (2)WTO asutamislepingu artiklite IV:1 ja IX:1 kohaselt võib Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) ministrite konverents vastu võtta otsuseid konsensuse alusel.
 (3)WTO ministrite konverents võib 30. novembrist kuni 3. detsembrini 2021 toimuval 12. istungil võtta vastu otsuseid, mis käsitlevad kalandustoetusi, kaubandust ja tervishoidu, COVID-19 pandeemia ja muude pandeemiate tingimustes intellektuaalomandiõigustega seotud meetmed, nagu on sätestatud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus, läbipaistvuse parandamist põllumajanduses, siseriiklikke põllumajandustoetusi, riigivaru loomist toiduga kindlustamiseks, ekspordipiiranguid põllumajanduses, sealhulgas Maailma Toiduprogrammi vabastust ekspordipiirangutest, ekspordikonkurentsi põllumajanduses, turulepääsu põllumajanduses, põllumajanduse erikaitsemehhanismi, Bali tariifikvootide läbivaatamist (Bali tariifikvoote käsitlev otsus), puuvilla, vähim arenenud riike ning eri- ja diferentseeritud kohtlemist, teavitamist ja kaubandusküsimusi.
 (4)On asjakohane määrata kindlaks WTO ministrite konverentsil liidu nimel vastu võetav seisukoht, sest otsused on liidu jaoks siduvad.
 (5)Kalandustoetuste üle peetavad läbirääkimised on osa Doha arengukavast ning need määratleti prioriteedina ÜRO kestliku arengu eesmärgi nr 14 alaeesmärgiga nr 6 (edaspidi „eesmärk nr 14.6“), milles riigipead leppisid kokku 2015. aastal, ja WTO ministrite 13. detsembri 2017. aasta otsuses (WT/MIN(17)/64). Arvestades küsimuse olulisust kaubanduse ja säästva arengu jaoks ning asjaolu, et liit on olnud üks esitajaid, peaks liit toetama kokkulepitud lahendust.
 (6)Kaubandus- ja tervishoiuküsimusi käsitlevad arutelud algasid 2020. aastal WTOs (WTO/GC/223) 24. novembril 2020 esitatud 13 sarnase mõtteviisiga riigi (nn Ottawa rühm) ettepanekuga saavutada kokkulepe kaubanduse ja tervishoiu algatuses praegustele ja tulevastele pandeemiatele reageerimiseks. EL oli üks algatuse algsetest esitajatest. 15. juulil 2021 esitati WTOle muudetud ettepanek nõukogu ülddeklaratsiooni eelnõu kohta (WT/GC/W/823), milles käsitletakse kaubanduspoliitilist reageerimist COVID-19 pandeemiale ja vastupidavuse suurendamist tulevaste pandeemiate suhtes. Arvestades küsimuse olulisust, peaks liit toetama lahendust selles valdkonnas.
 (7)Läbirääkimised intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus sätestatud intellektuaalomandiga seotud meetmed pandeemia, sealhulgas COVID-19 pandeemia tingimustes on osa WTOs käimasolevatest aruteludest selle üle, kuidas kaubandussüsteem saaks parandada COVID-19 vaktsiinide ja ravimeetodite kättesaadavust maailmas. Mitu WTO liiget esitas 21. mail 2021 WTO TRIPS-nõukogule teatise muudetud ettepanekuga erandi tegemiseks teatavatest intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu COVID-19 ennetamist, tõkestamist ja ravi käsitlevatest sätetest (IP/C/W/669/Rev.1). Liit esitas 4. juunil 2021 WTO peanõukogule teatise COVID-19 kriisis vajalike kiireloomuliste kaubanduspoliitika meetmete kohta (WT/GC/231) ja teatise „COVID-19 kriisi vajalikud kiireloomulised kaubanduspoliitilised meetmed: intellektuaalomand“ WTO TRIPSi nõukogule (IP/C/W/680). EL esitas 18. juunil 2021 WTO TRIPSi nõukogule teatise koos deklaratsiooni eelnõuga intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu ja rahvatervise kohta pandeemia tingimustes (IP/C/W/681), mille eesmärk on selgitada või hõlbustada intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus sätestatud sundlitsentsimise süsteemi kasutamist, et muuta see pandeemia tingimustes võimalikult tõhusaks. Arvestades selle küsimuse tähtsust, peaks liit toetama lahendust kooskõlas eespool nimetatud ELi teatistega. Samal ajal peaks ELi nimel võetav seisukoht olema piisavalt paindlik, et võtta arvesse käimasoleva tekstipõhise protsessi dünaamilist olemust, sealhulgas seoses ministrite konverentsil kasutatava vahendiga. Eelkõige peaks EL olema jätkuvalt valmis aktsepteerima muid elemente, mille eesmärk on tõhustada või lihtsustada intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus sätestatud olemasolevate paindlikkusmeetmete kasutamist COVID-19 pandeemia, muude pandeemiate või muude rahvatervisega seotud äärmiselt pakiliste asjaolude korral, mille kohta teised WTO liikmed võivad ettepanekuid teha.
 (8)Läbirääkimised läbipaistvuse suurendamise üle läbiva teemana põllumajanduses on COVID-19 pandeemia ajal pälvinud uut tähelepanu, kuna see aitab hoida kaubavood avatuna. Läbipaistvus on oluline element põllumajanduslepingust tulenevate järelevalvekohustuste täitmisel, läbirääkimiste käigus ning õiglaste, tõhusate ja vastupidavate põllumajandusturgude ja põllumajandustoodetega kauplemise tagamisel. Võttes arvesse küsimuse olulisust, on liit koos Kanada, Jaapani ja Ameerika Ühendriikidega teinud ettepaneku võtta vastu ministrite otsus põllumajanduse läbipaistvuse parandamise kohta (JOB/AG/213) ning seetõttu peaks liit toetama kokkulepitud lahendust.
 (9)Läbirääkimised kaubandust moonutava mõjuga siseriiklike toetuste üle põhinevad WTO põllumajanduslepingu artiklil 20 ja on hõlmatud Doha arengukavaga seotud volitustega, nagu on ette nähtud ministrite konverentsi 14. novembri 2001. aasta Doha deklaratsioonis (WT/MIN(01)/DEC/1). Kuna seisukohad läbirääkimistel võivad lahkneda, näeb EL võimaliku tulemusena 12. ministrite konverentsi järgset tööprogrammi kaubandust moonutava siseriikliku toetuse reformimiseks. Arvestades küsimuse olulisust, peaks liit toetama kokkulepitud tulemust.
 (10)Läbirääkimiste tulemusel soovitakse leppida kokku nn püsivas tulemuses, mis täidaks eesmärki, mis nähti ette Balil toimunud WTO ministrite konverentsi 7. detsembri 2013. aasta otsuses toiduga kindlustatuseks riigivaru loomise kohta (WT/MIN(13)/38-WT/L/913), nii nagu seda on tõlgendatud WTO peanõukogu 27. novembri 2014. aasta otsuses (WT/L/939). Seda eesmärki korrati Nairobi ministrite 19. detsembri 2015. aasta otsuses (WT/MIN(15)/44-WT/L/979). Arvestades küsimuse olulisust, peaks liit toetama kokkulepitud tulemust. See küsimus võib olla osa siseriiklikku toetust käsitlevast tööprogrammist.
 (11)Läbirääkimised ekspordipiirangute üle põllumajanduses, sealhulgas Maailma Toiduprogrammi vabastus ekspordipiirangutest, on näidanud, et suur osa WTO liikmetest toetab lubadust mitte kehtestada selliseid piiranguid humanitaareesmärkidel tehtavatele ostudele. Arvestades ministrite otsuse ettepanekut selles küsimuses ja asjaolu, et see on 12. ministrite konverentsi toiduga kindlustatuse paketi oluline element, peaks liit toetama kokkulepitud tulemust.
 (12)Käimas on Nairobi ekspordikonkurentsi käsitleva otsuse (WT/MIN(15/45) põhimõtete iga kolme aasta järel toimuv läbivaatamine korralises põllumajanduskomitees, nagu on ette nähtud selle otsuse punktis 5. Lepiti kokku, et läbivaatamine lükatakse edasi järgmiseks põllumajanduskomisjoni koosolekuks 2022. aasta märtsis. Selline kokkulepe võib vajada ministrite tasandi otsust 12. ministrite konverentsil. EL toetab seda edasilükkamist. Lisaks on arutelud näidanud liikmete teatavat huvi ekspordikonkurentsi läbipaistvuse parandamise vastu. EL lisas sellega seoses mitu ideed oma kaastoetatavasse ettepanekusse (JOB/AG/213) võtta vastu ministrite otsus läbipaistvuse parandamise kohta põllumajanduses. Arvestades, et liit on olnud üks ettepaneku esitajatest, peaks ta toetama kokkulepitud tulemust.
 (13)Arutelud põllumajanduses turulepääsu käsitlevate läbirääkimiste üle on näidanud, et lähiajal ei ole WTOs tariifide vähendamise üle peetavate läbirääkimiste taaselavdamiseks mingit huvi ega realistlikku võimalust. Mõned WTO liikmed on siiski teinud ettepanekuid, mille eesmärk on pärast 12. ministrite konverentsi alustada läbirääkimisi, näiteks ettepanek tariifide lihtsustamise valdkonnas, mis sisaldab väärtuselise tollimaksu ekvivalentide arvutusi. EL peab turulepääsu puhul ainsaks võimalikuks tulemuseks läbipaistvuselemente. See peaks hõlmama Austraalia, Brasiilia, Kanada ja Ukraina ettepanekut (JOB/AG/212) kohaldatavate tariifimuudatuste läbipaistvuse kohta ja seoses teelolevate kaupade tariifse klassifitseerimisega, mida EL toetab. Liit peaks toetama kokkulepitud tulemust.
 (14)Arutelud põllumajanduse erikaitsemehhanismi üle on jätkunud vastavalt esitatud ettepanekutele ja Nairobi ministrite konverentsi otsusele (WT/MIN(15)/43 – WT/L/978). Kuna liikmete seisukohad on erinevad ja nad ei ole piisavalt kaasatud, ei ole 12. ministrite konverentsil tulemusi oodata. Sellest hoolimata on ELil huvi tagada, et põllumajanduse erikaitsemehhanismi üle ei peetaks läbirääkimisi eraldi. Seega peaks liit toetama põllumajanduse erikaitsemehhanismi käsitlevat tulemust üksnes juhul, kui see on osa laiematest turulepääsu käsitlevatest läbirääkimistest.
 (15)Arutelud põllumajanduslepingu artiklis 2 määratletud põllumajandustoodete tariifikvoote käsitlevate sätete käsitusleppe (WT/MIN(13)/39, WT/L/914) läbivaatamise üle peaksid jõudma tulemuseni 31. detsembriks 2021. Ameerika Ühendriikide ja arengumaade alakasutuse mehhanismist vabastamise otsuse praegune ebavõrdne katvus ei ole vastuvõetav. Arvestades, et arutelud toimuvad korralises põllumajanduskomitees, on võimalik, et ministrite tasandi tulemuse asemel kaalutakse üldnõukogu tasandi tulemuste kasutamist. Liit peaks toetama kokkulepitud tulemust.
 (16)Puuvilla käsitlevad arutelud on jätkunud ministrite Balil tehtud puuvilla käsitleva otsuse (WT/MIN(13)/41 – WT/L/916) punktides 5, 6 ja 7 ning ministrite Nairobis tehtud puuvilla käsitleva otsuse (WT/MIN(15)/46 – WT/L/981) lõikes 14 sätestatud raamistikus. Kuna seisukohad läbirääkimistel võivad lahkneda, võiks 12. ministrite konverentsi kõige tõenäolisem tulemus olla mõningane läbipaistvuse paranemine. Liit peaks toetama kokkulepitud tulemust.
 (17)Eri- ja diferentseeritud kohtlemist käsitlevate sätete üle peetavad läbirääkimised on osa Doha arengukavast ja WTO 12. ministrite konverentsi võimalik tulemus võib olla kehtivaid sätete selgitamine või täiendav eri- või diferentseeritud kohtlemine vähim arenenud riikidele ja võimalik, et ka teistele haavatavatele WTO liikmetele. Arvestades küsimuse olulisust, peaks liit toetama kokkulepitud tulemust.
 (18)Peanõukogus on käimas arutelud teavitamise kohta seoses ettepanekutega võtta vastu üldnõukogu otsus menetluste kohta, millega suurendatakse läbipaistvust ja parandatakse teavitamisnõuete täitmist vastavalt WTO lepingutele (JOB/GC/204/Rev.7). Arvestades, kui oluline on suurendada läbipaistvust ja parandada olemasolevate teavitamisnõuete täitmist, ning pidades silmas liidu rolli ettepaneku ühe esitajana, peaks liit toetama selles valdkonnas kokkulepitud tulemust,
 (19)Peanõukogus on käimas arutelud kaubandusküsimuste üle seoses otsusega WTO kaubandusküsimustega tegelevatele nõukogudele ja komiteedele antavate menetlussuuniste kohta (WT/GC/W/777/Rev.6). Arvestades, kui oluline on tõhustada WTO korraliste nõukogude ja komiteede tööd, eelkõige seoses kaubandusküsimustega ja liidu rolliga ühe ettepaneku esitajana, peaks liit toetama selles valdkonnas kokkulepitud tulemust,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 WTO 12. ministrite konverentsil liidu nimel võetav seisukoht on järgmine:
 ühineda WTO liikmete saavutatava konsensusega, et võtta vastu otsused, mis käsitlevad kalandustoetusi, kaubandust ja tervishoidu, COVID-19 pandeemia ja muude pandeemiate tingimustes intellektuaalomandiõigustega seotud meetmed, nagu on sätestatud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus, läbipaistvuse parandamist põllumajanduses, siseriiklikke põllumajandustoetusi, riigivaru loomist toiduainetega kindlustamiseks, ekspordipiiranguid põllumajanduses, sealhulgas Maailma Toiduprogrammi vabastust ekspordipiirangutest, ekspordikonkurentsi põllumajanduses, turulepääsu põllumajanduses, põllumajanduse erikaitsemehhanismi, Bali tariifikvootide läbivaatamist (Bali tariifikvoote käsitlev otsus)
 5
 , puuvilla, vähim arenenud riike ning eri- ja diferentseeritud kohtlemist, teavitamist ja kaubandusküsimusi.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 Nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsus
 94/800/EÜ
 , mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986–1994) (EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1).
 (2)
 Kui konsensus vormistatakse vastupidi ootustele WTO asutamislepingut muutvas rahvusvahelises lepingus või teatavate WTO liikmete vahel sõlmitud rahvusvahelises mitmepoolses lepingus, teeks komisjon ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 alusel vajalikud ettepanekud pärast seda, kui WTO 12. ministrite konverents või asjaomased WTO liikmed on aktid vastu võtnud ja need on WTO 12. ministrite konverentsi jooksul allakirjutamiseks avatud.
 (3)
 Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.
 (4)
 EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1.
 (5)
 Võttes arvesse WTO lepingu artikli IV lõike 2 teist lauset, hõlmab see WTO liikmete võimalikku konsensust seoses põllumajanduslepingu artiklis 2 määratletud põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsitusleppe läbivaatamist (WT/MIN(13)/39, WT/L/914) (Bali tariifikvoote käsitlev otsus) käsitleva otsuse vastuvõtmisega peanõukogu istungil.