type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
 Bryssel, 6.07.1995
 KOM(95)326 lopull.
 Ehdotus
 NEUVOSTON ASETUKSEKSI (ET>
 Japanista ja Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan aspartaamin
 tuontia koskevan lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta
 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1391/91 kumoamisesta
 (komission esittämä)
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- Explanatory memorandum
 By Regulation (EEC) No 1391/9119 the Council imposed a definitive anti-dumping
 duty on imports of aspartame originating in Japan and the United States of
 America.
 Further to a request submitted by the NutraSweet Company, a US exporter of
 aspartame, the Commission initiated a review investigation on 26 April 1994.
 After having completed this investigation, the Commission has come to the
 conclusion that removing the duty in force on imports of aspartame originating in
 both the USA and Japan would not entail any risk of injurious dumping being
 resumed.
 In accordance with Article 14 of Council Regulation (EC) No 2423/882 - which
 continues to apply to these proceedings by virtue of Article 23 of Council
 Regulation (EC) No 3283/943 as amended by Regulation (EC) No 355/954 - the
 Commission, after consultation of the Advisory Committee, therefore proposes to
 repeal Council Regulation (EEC) No 1391 imposing a definitive anti-dumping
 duty on imports of aspartame originating in Japan and the United States of
 America.
 1
 OJNoL 134,29.5.1991, p. 1
 2
 OJ No L 209, 2.8.1988, p. 1
 3
 OJ No L 349, 31.12.1994, p. 1
 4
 OJNoL41,23.2.1995,p.2
 ---pagebreak--- NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o
 annettu
 Japanista ja Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan aspartaamin
 tuontia koskevan lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta
 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1391/91 kumoamisesta
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
 ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioista tapahtuvalta
 tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o
 3283/941, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 355/952, ja
 erityisesti sen 23 artiklan, jossa säädetään, että polkumyynnillä tai vientituella muista kuin
 Euroopan talousyhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä
 heinäkuuta 1988 annettua asetusta (ETY) N:o 2423Z883, sellaisena kuin se on viimeksi
 muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 522/944, sovelletaan edelleen menettelyihin, joita
 koskevaa 1 päivänä syyskuuta 1994 vireillä ollutta tutkimusta ei ole saatettu loppuun asetuksen
 (EY) N:o 3283/94 voimaantulopäivään mennessä,
 ottaa huomioon asetuksen (ETY) N:o 2423/88 ja erityisesti sen 14 artiklan,
 ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt kuultuaan neuvoa-antavaa
 komiteaa,
 sekä katsoo, että:
 A. EDELTÄVÄ MENETTELY
 1) Neuvosto on asetuksella (ETY) N:o 1391/915 ottanut käyttöön lopullisen
 polkumyyntitullin Japanista ja Amerikan yhdysvalloista (Yhdysvallat) peräisin olevan
 aspartaamin tuonnissa.
 lEYVLN:oL 349, 31.12.1994, s. 1
 2EYVL N:o L 41, 23.2.1995, s. 2
 3EYVL N:o L 209, 2.8.1988, s. 1
 4EYVL N:o L 66, 10.3.1994, s. 10
 5EYVL N:o L 134,29.5.1991, s. 1
 ---pagebreak--- B. NYKYINEN MENETTELY
 1. Uudelleentarkastelua koskeva pyyntö
 2) Tammikuussa 1994 yhdysvaltalainen viejä, NutraSweet Company, jäljempänä 'NSC',
 pyysi komissiota ottamaan uudelleen tarkasteltavaksi Yhdysvalloista peräisin olevan
 aspartaamin tuontiin sovellettavan polkumyyntitullin ja aloittamaan uudelleen asian
 tutkimisen. NSC väitti uudelleentarkastelupyynnössään, että lopullisen
 polkumyyntitullin käyttöönoton jälkeen oli tapahtunut jäljempänä esitettyjä,
 olosuhteiden merkittävään muuttumiseen johtaneita muutoksia, joiden perusteella oli
 aiheellista aloittaa neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2423/88, jäljempänä 'perusasetus', 14
 artiklassa tarkoitettu uudelleentarkastelu:
 Yhdysvaltojen kotimarkkinoiden hinnat ovat laskeneet merkittävästi NSC:n
 hallussa olleen yhdysvaltalaisen patentin voimassaoloajan päätyttyä. Tämän
 seurauksena NSC:n normaaliarvo on pienentynyt voimakkaasti poistaen näin
 edellytykset polkumyyntimarginaalin olemassaololle,
 Ranskaan on perustettu aspartaamin tuotantoa varten huipputason tehdas, jossa
 NSC on osakkaana. Tämän tehtaan tuontantokyky riittää tyydyttämään
 aspartaamin tavanomaisen kysynnän Euroopan yhteisössä,
 NSC:n yhteisöön viemän yhdysvaltalaisen aspartaamin määrä on vähentynyt
 merkittävästi ja vientiä ollaan korvaamassa Euroopan yhteisössä tuotetun
 aspartaamin myynnillä.
 2. Uudelleentarkastelun aloittaminen
 3) Neuvoa-antavan komitean kuulemisen jälkeen katsottiin, että uudelleentarkastelua
 koskevassa pyynnössä esitetyt todisteet olosuhteiden muuttumisesta olivat riittävät
 perustelemaan perusasetuksen 14 artiklan mukaisen uudelleentarkastelun aloittamista.
 4) Komissio julkaisi tästä syystä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä** asiaa
 koskevan ilmoituksen ja aloitti tutkimuksen.
 3. Uudelleentarkastelun ala
 5) Uudelleen tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin se, johon sovelletaan lopullista
 polkumyyntitullia, eli CN-koodiin 2924 29 90:stä kuuluva aspartaami, joka on maultaan
 sokeria muistuttava, mutta sitä vähäkalorisempi makeutusaine.
 6) Polkumyyntitutkimus suoritettiin 1 päivän lokakuuta 1993 ja 31 päivän maaliskuuta
 1994 välisen ajanjakson osalta.
 6EYVL N:o C 115,26.4.1994, s. 1
 ---pagebreak--- 7) Vaikka NSC:n esittämä uudelleentarkastelupyyntö oli nimenomaisesti rajattu koskemaan
 Yhdysvalloista tapahtuvalle tuonnille asetettua polkumyyntitullia, komissio, harkittuaan
 tällaisen rajauksen oikeutusta, ilmoitti asiasta aiemmassa tutkimuksessa osapuolena
 olleelle japanilaiselle aspartaamin viejälle, tokiolaiselle Ajinomoto Co. Ltd:lle,
 jäljempänä 'Ajinomoto1, ennen tutkimuksen aloittamista. Yhtiö ilmoitti kuitenkin
 hoitavansa nyt toimitukset yhteisön markkinoille yhteisössä sijaitsevista
 tuotantolaitoksista, eikä se siksi ollut lainkaan kiinnostunut uudelleentarkasteluun
 osallistumisesta.
 8) Koska uudelleentarkastelupyynnössä selvästi ilmaistiin, että "pyydetty
 uudelleentarkastelu olisi rajattava koskemaan NSC:n polkumyyntimarginaalia", komissio
 ei tutkimuksen ensimmäisen vaiheen aikana ottanut tarkasteltavaksi vahinkonäkökohtia.
 Kun myöhemmin kuitenkin kävi ilmeiseksi, että voimassa olevaa polkumyyntitullia ei
 kumottaisi polkumyyntitutkimuksen tulosten perusteella, NSC päätti siirtää
 perustelujensa painopisteen vahinkonäkökohtiin ja pyysi komissiota nimenomaisesti
 vahvistamaan, että "Yhdysvalloista viedyn aspartaamin vahinkoa aiheuttava polkumyynti
 ei ollut vaarassa alkaa uudelleen, jos uudelleen tarkasteltavana olevat polkumyynnin
 vastaiset toimenpiteet kumottaisiin".
 4. Tutkimus
 9) Komissio ilmoitti virallisesti tutkimuksen aloittamisesta yhteisön ainoalle aspartaamin
 valmistajalle Holland Sweetener Company Vof:lle, jäljempänä 'HSC, joka oli
 aiemmassa tutkimuksessa ollut valituksen tekijänä, sekä yhdysvaltalaiselle viejälle
 NSC:lie ja Yhdysvaltain viranomaisille ja antoi asianomaisille osapuolille tilaisuuden
 esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi.
 10) Komissio etsi ja tarkisti tutkimuksensa kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja vieraili
 yhdysvaltalaisen viejän NSC:n toimitiloissa Deerfieldissä, Illinois'ssa.
 11) Yhteisön tuottaja HSC:lle, yhdysvaltalaiselle viejälle NSC:lle ja japanilaiselle viejälle
 Ajinomotolle tarjottiin tilaisuus tutustua niihin oleellisiin tietoihin ja päätelmiin, joiden
 perusteella polkumyyntitulli oli tarkoitus kumota. Yksikään asianomaisista osapuolista ei
 kuitenkaan esittänyt tätä koskevaa pyyntöä.
 C. TUTKIMUSTULOS
 1. Polkumyynti
 1.1 Normaaliarvo
 12) NSC:n tutkimusajanjakson aikana Yhdysvaltain markkinoilla myymän aspartaamin
 määrät olivat selvästi riittäviä, jotta normaaliarvo voitaisiin laskea kotimarkkinoiden
 hintojen perusteella. Vahvistettiin, että tämä myynti oli tavanomaista liiketoimintaa.
 13) Tärkein tekijä normaaliarvoa tutkittaessa oli hintojen lasku Yhdysvaltain
 kotimarkkinoilla, mikä NSC:n mukaan oli seurausta yhtiön hallussa olleen
 yksinoikeuspatentin voimassaoloajan päättymisestä. Vahvistettiin, että kyseisen patentin
 voimassaoloaika oli tosiasiallisesti päättynyt joulukuussa 1992, mikä oli johtanut
 kilpailutilanteeseen Yhdysvaltain aspartaamimarkkinoilla, ja että hinnat olivat laskeneet
 huomattavasti aiemmassa tutkimuksessa kirjattuihin hintoihin verrattuna.
 ---pagebreak--- 1.2 Vientihinta
 14) NSC suoritti ainoastaan kaksi vientitoimitusta yhteisöön tutkimusajanjakson aikana.
 Tämä johtui siitä, että yhtiö oli käytännössä lopettanut vientitoiminnan sen jälkeen, kun
 Ranskaan oli perustettu tuotantolaitos, joka nyt hoitaa toimitukset kaikille NSC.n
 asiakkaille yhteisössä. Todettiin, että nämä suhteellisen pieniä aspartaamimääriä
 koskevat vientitoimitukset oli erikseen järjestetty eurooppalaisten asiakkaiden kanssa
 uudelleentarkastelua varten. Tästä syystä kyseisten asiakkaiden maksamiin hintoihin
 liittyviä tietoja pidettiin harhaanjohtavina ja ne päätettiin jättää ottamatta huomioon
 perusasetuksen 7 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti.
 15) Näissä olosuhteissa ja muun vientihinnan määrittämiseen sopivan lähtökohdan
 puuttuessa komissio päätti käyttää tarkastelussaan aiemmassa tutkimuksessa kirjattuja
 "vanhoja" vientihintoja.
 1.3 Vertailu
 16) "Uuden", Yhdysvaltojen kotimarkkinoiden hintoihin tutkimusajanjakson aikana
 perustuvan normaaliarvon ja aiemman tutkimuksen aikana kirjattujen "vanhojen"
 vientihintojen vertailussa kävi ilmi, että vaikka NSC:n normaaliarvo olikin aiemman
 tutkimuksen jälkeen vähentynyt merkittävästi, tämä vähennys ei ollut täysin riittävä
 poistaakseen polkumyyntimarginaalin kokonaan.
 2. Vahinko
 2.1 NSC:n esittämät perustelut
 17) NSC:n esittämistä tekijöistä jäljempänä esitetyillä oli välitöntä merkitystä tapauksen
 vahinkonäkökohtien arvioinnissa:
 NSC on yhteisyrityksenä japanilaisen tuottajan Ajinomoton kanssa perustanut
 yhteisöön tuotantolaitoksen, jonka tuotanto riittää tyydyttämään NSC:n
 yhteisöasiakkaiden kysynnän,
 tämän seurauksena NSC on käytännöllisesti katsoen lopettanut aspartaamin
 viennin yhteisöön vuoden 1993 puolivälistä lähtien,
 koska Ranskassa sijaitsevan tuotantolaitoksen tuotantokyky riittää tyydyttämään
 kaiken odotettavissa olevan kysynnän yhteisön markkinoilla, ei ole mitään syytä
 olettaa, että polkumyyntitoimenpiteiden poistaminen johtaisi siihen, että
 Yhdysvalloista tapahtuva vienti saisi uudelleen haltuunsa isohkon osuuden
 yhteisön markkinoista.
 NSC:n näiden tekijöiden tueksi esittämät todisteet tutkittiin.
 2.2 Yhteisön tuottaja ei esittänyt asiaa koskevia huomautuksia.
 ---pagebreak--- 18) HSC:tä pyydettiin esittämään huomautuksia NSC.n esittämistä, vahinkonäkökohtiin
 liittyvistä perusteluista. Sitä kehotettiin kiinnittämään huomiota siihen, että ellei
 vastaväitteitä esitettäisi, ne polkumyyntitullit, jotka ovat tällä hetkellä voimassa sekä
 Yhdysvalloista että Japanista peräisin olevan aspartaamin tuonnissa, saatettaisiin päättää
 kumota. HSC:lla ei kuitenkaan ollut mitään huomautettavaa tämän mahdollisen tuloksen
 suhteen.
 2.3 Vahinkoa koskevat päätelmät
 2.3.1 Vahingon toistumisvaaraa ei ole
 19) Koska HSC on yhteisön ainoa aspartaamin tuottaja ja ainoa valituksen tehnyt osapuoli
 edellisen menettelyn yhteydessä, huomautusten puuttuminen sen osalta on tulkittava
 siten, että se ei ole kiinnostunut polkumyyntitoimenpiteiden jatkamisesta, mikä
 puolestaan vahvistaa NSC.n väitteen, jonka mukaan näiden toimenpiteiden
 kumoamiseen ei liity vahingollisen polkumyynnin toistumisen vaaraa.
 2.3.2 Tämän päätelmän sovellettavuus Yhdysvaltojen lisäksi myös Japaniin
 20) Vaikka uudelleentarkastelu rajattiin koskemaan nimenomaisesti tuontia Yhdysvalloista,
 tässä tutkimuksessa tehty päätelmä, jonka mukaan tuonnista ei aiheudu vahinkoa, johti
 siihen, että oli välttämätöntä ottaa uudelleen harkittavaksi myös Japanista tapahtuvalle
 tuonnille asetetun polkumyyntitullin sovellettavuus. Tämä tehtiin perusasetuksen 14
 artiklan 3 kohdan nojalla aloittamatta uudelleen erillistä tätä koskevaa tutkimusta.
 21) Käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että tärkeimpänä syynä siihen, miksi yhteisön
 teollisuus ei enää katso aspartaamin tuonnin aiheuttavan vahinkoa, on se, että tämä
 tuonti on Ranskaan perustetun tuotantolaitoksen vuoksi loppunut ja että sen
 markkinaosuuden uusi merkittävä kasvu on epätodennäköistä. Aspartaamin ainoa
 japanilainen tuottaja, Asinomoto, osallistuu NSC:n tasaveroisena kumppanina edellä
 mainittuun yhteisyritykseen ja yritykseltä saadut tiedot (katso edellä oleva 7 johdanto-
 osan kappale) osoittavat, että senkin yhteisön markkinoille toimittama aspartaami on
 nykyisin yksinomaan yhteisössä tuotettua.
 22) Näissä olosuhteissa NSC:tä koskeva päätelmä siitä, että vahingon toistumisvaaraa ei ole,
 koskee yhtäläisesti myös Ajinomotoa.
 D. POLKUMYYNTITULLIEN KUMOAMINEN
 23) Voimassa olevat, Yhdysvalloista ja Japanista peräisin olevan aspartaamin tuontia
 koskevat polkumyyntitullit olisi edellä esitetyn perusteella kumottava ja näin
 lakkautettava käytössä oleva menettely,
 ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
 1 artikla
 Kumotaan neuvoston asetus (ETY) N:o 1391/91.
 ---pagebreak--- 2 artikla
 Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa
 lehdessä.
 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa
 jäsenvaltioissa.
 Tehty
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 ---pagebreak--- ISSN 1024-4492
 KOM(95) 326 lopullinen
 r \ ö Arx JVAIV J J\ L
 Fl 02 11
 Luettelonumero : CB-CO-95-356-F1-C
 ISBN 92-77-91317-7
 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
 L-2985 Luxemburg


type: other

jurisdiction: US

text: b'HHS/OIG-Audit-"Review of Home Health Services Billed During an InpatientStay-Home Health&Hospice Care of Whidden Memorial Hospital"(A-01-96-00517)\nDepartment\nof Health and Human Services\nOffice of Inspector General -- AUDIT\n"Review of Home Health Services Billed During An Inpatient Stay - Home Health & Hospice Care of Whidden Memorial\nHospital" (A-01-96-00517)\nJune 20, 1996\nComplete\nText of Report is available in PDF format (699 kb). Copies can also be obtained by contacting the Office of Public\nAffairs at 202-619-1343.\nEXECUTIVE SUMMARY:\nThis final report provides the results of our review of home health services billed by Home Health & Hospice Care\nof Whidden Memorial Hospital (Whidden HHA) under the Medicare program. The objective of our review was to determine whether\nprocedures were established to ensure that home health agency (HHA) services were not billed to Medicare while a beneficiary\nwas an inpatient at a hospital.\nUnder current Medicare regulations, Medicare does not cover home health services furnished while a patient is an inpatient\nat a hospital. Moreover, to be covered, home health services must be properly supported. The Whidden HHA generally has\nadequate controls in place to ensure that services billed are rendered, properly documented, and supported in the medical\nrecords.\nA computer match of the calendar year 1994 inpatient and home health agency paid claims data identified 519 home health\nclaims submitted by Whidden HHA in which the home health dates of service overlapped an inpatient stay. Our review of a\nrandom sample of 100 claims representing 1,717 home health visits, identified that only 27 home health visits were billed\nin error (1.6%). We found that 4 home health visits were billed while the beneficiary was an inpatient at a hospital and\n23 home health visits did not have supporting documentation in the medical records to show if the services were rendered.\nAs a result of reviewing a random sample of claims, we estimate that the Medicare program visits and costs reported in\nWhidden HHA\'s fiscal year 1994 cost report may be overstated by 140 home health visits at a cost of approximately $9,000.\nIn addition, we noted isolated instances in which the physician did not authorize home health aide services, yet, the home\nhealth aide services were billed to Medicare contrary to Medicare regulations.\nTo improve the documenting and supporting of home health visits in the medical records, Whidden HHA developed policies\nand procedures for tracking the flow of home health aide paperwork. We recommend that Whidden HHA continue to strengthen\nprocedures to ensure that services are rendered and supported in the medical records. A listing of the claims with these\nerrors was provided to Whidden HHA during our review.\nIn response to the draft report, the Whidden HHA stated in its letter dated June 14, 1996 that "We are not in dispute\nwith any of the stated findings and continue the improvement practices described by the agency that are in place to eliminate\nany error".'


type: contracts

text:
 Anunţ juridic important
 |
 21974A0917(01)
 Official Journal L 295 , 18/11/1977 P. 0008 - 0014 Finnish special edition: Chapter 2 Volume 2 P. 0089 Swedish special edition: Chapter 2 Volume 2 P. 0089 Greek special edition: Chapter 02 Volume 4 P. 0195 Spanish special edition: Chapter 02 Volume 4 P. 0160 Portuguese special edition Chapter 02 Volume 4 P. 0160 Ediţie specială în limba cehă Chapter 02 Volume 01 P. 161 - 168 Ediţie specială în limba estonă Chapter 02 Volume 01 P. 161 - 168 Ediţie specială în limba maghiară Chapter 02 Volume 01 P. 161 - 168 Ediţie specială în limba lituaniană Chapter 02 Volume 01 P. 161 - 168 Ediţie specială în limba letonă Chapter 02 Volume 01 P. 161 - 168 Ediţie specială în limba malteză Chapter 02 Volume 01 P. 161 - 168 Ediţie specială în limba polonă Chapter 02 Volume 01 P. 161 - 168 Ediţie specială în limba slovacă Chapter 02 Volume 01 P. 161 - 168 Ediţie specială în limba slovenă Chapter 02 Volume 01 P. 161 - 168
 19740917Acord european privind schimbul de reactivi de determinare a grupelor tisulareSTATELE SEMNATARE ALE PREZENTULUI ACORD, MEMBRE ALE CONSILIULUI EUROPEI,întrucât reactivii de determinare a grupelor tisulare nu sunt disponibili decât în cantitate limitată;estimând că este de dorit ca, în spiritul solidarității europene, statele membre să-și acorde sprijin reciproc pentru furnizarea acestor reactivi, dacă este necesar;întrucât acest ajutor reciproc nu este posibil decât dacă proprietățile și utilizarea reactivilor de determinare a grupelor tisulare respectă unele norme stabilite de comun acord de către statele membre și dacă importul acestor reactivi beneficiază de facilitățile și scutirile necesare,CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:Articolul 1(1) În sensul prezentului acord, termenii "reactivi de determinare a grupelor tisulare" desemnează toți reactivii de determinare a grupelor tisulare de origine umană, animală, vegetală sau de altă natură.(2) Dispozițiile din articolele 2-6 din prezentul acord se aplică și celulelor de compoziție antigenă cunoscută, utilizate pentru studiul reactivilor în cauză.Articolul 2Părțile contractante se angajează, în măsura în care dispun de rezerve suficiente pentru propriile nevoi, să pună la dispoziția altor părți care au nevoie de reactivii de determinare a grupelor tisulare, fără o altă remunerație decât cea necesară pentru rambursarea cheltuielilor de colectare, preparare și transport al acestor substanțe, precum și, dacă este cazul, a cheltuielilor de cumpărare a acestora.Articolul 3Reactivii de determinare a grupelor tisulare sunt puși la dispoziția celorlalte părți contractante, cu condiția ca acestea să nu conducă la nici un beneficiu și să fie utilizate numai în scopuri medicale și științifice, necomerciale, și nu vor putea fi livrate decât laboratoarelor desemnate de către guvernele interesate conform articolului 6 din prezentul acord.Articolul 4(1) Părțile contractante garantează respectarea dispozițiilor stabilite în protocolul la prezentul acord.(2) Părțile contractante se conformează, în plus, normelor la care au aderat în ceea ce privește standardizarea internațională din acest domeniu.(3) Orice livrare de reactivi de determinare a grupelor tisulare va fi însoțită de un certificat de atestare că aceasta a fost pregătită în conformitate cu specificațiile din protocol. Certificatul se va întocmi după modelul din anexa la protocol.(4) Protocolul și anexa la acesta au caracterul unui aranjament administrativ și pot fi modificate sau completate de guvernele părților la prezentul acord.Articolul 5(1) Părțile contractante iau toate măsurile necesare pentru a scuti de orice drepturi de import reactivii de determinare a grupelor tisulare puși la dispoziția lor de către celelalte părți.(2) Părțile contractante iau, de asemenea, toate măsurile necesare pentru a asigura, pe calea cea mai directă, livrarea rapidă a acestor substanțe la destinatarii prevăzuți în articolul 3 din prezentul acord.Articolul 6Părțile contractante își comunică, prin intermediul Secretarului General al Consiliului Europei, lista laboratoarelor de referință naționale și/sau regionale abilitate să întocmească certificatul prevăzut în articolul 4 din prezentul acord și să distribuie reactivii de determinare a grupelor tisulare importați.Articolul 7(1) Prezentul acord este deschis pentru semnarea de către statele membre ale Consiliului Europei care pot deveni parte la el prin:(a) semnarea fără rezerva ratificării sau acceptării sau(b) semnarea sub rezerva ratificării sau acceptării, urmată de ratificare sau acceptare.(2) Instrumentele de ratificare sau acceptare se depun pe lângă Secretarul General al Consiliului Europei.Articolul 8(1) Prezentul articol intră în vigoare o lună după data la care trei state membre ale Consiliului Europei au devenit părți la acord, conform dispozițiilor din articolul 7.(2) Pentru orice stat membru care îl semnează ulterior fără rezerva ratificării sau acceptării sau îl ratifică sau acceptă, acordul intră în vigoare după o lună de la data semnării sau a depunerii instrumentului de ratificare sau de acceptare.Articolul 9(1) După intrarea în vigoare a prezentului acord, Comitetul Miniștrilor Consiliului Europei poate invita orice stat nemembru al Consiliului să adere la acesta.(2) Aderarea se efectuează prin depunerea, pe lângă Secretarul General al Consiliului Europei, a unui instrument de aderare care are efecte după o lună de la data depunerii.Articolul 10(1) Orice parte contractantă poate, în momentul semnării sau în momentul depunerii instrumentului de ratificare, de acceptare sau de aderare, să desemneze teritoriul sau teritoriile pe care se va aplica prezentul acord.(2) Orice parte contractantă poate, în momentul depunerii instrumentului de ratificare, de acceptare sau de aderare sau în orice alt moment ulterior, să extindă aplicarea prezentului acord, printr-o declarație adresată Secretarului General al Consiliului Europei, la orice alt teritoriu desemnat în declarație și căruia îi asigură relații internaționale sau pentru care este abilitată să dispună.(3) Orice declarație făcută în temeiul alineatului anterior poate fi retrasă, pentru orice teritoriu desemnat în această declarație, în condițiile prevăzute la articolul 11 din prezentul acord.Articolul 11(1) Orice parte contractantă va putea, în ceea ce o privește, denunța prezentul acord printr-o notificare adresată Secretarului General al Consiliului Europei.(2) Denunțarea are efecte după șase luni de la data primirii notificării de către Secretarul General.Articolul 12Secretarul General al Consiliului Europei notifică statele membre ale Consiliului și toate statele care au aderat la prezentul acord cu privire la:(a) orice semnare fără rezerve de ratificare sau de acceptare;(b) orice semnare cu rezerve de ratificare sau de acceptare;(c) depunerea oricărui instrument de ratificare, acceptare sau aderare;(d) toate datele de intrare în vigoare a prezentului acord conform dispozițiilor din articolul 8;(e) orice declarație primită conform dispozițiilor articolului 10 alineatele (2) și (3);(f) orice notificare primită conform dispozițiilor articolului 11 și data de la care denunțarea va avea efecte;(g) orice modificare sau completare a protocolului și a anexei conform articolului 4 alineatul (4) din prezentul acord.Drept pentru care, subsemnații, autorizați corespunzător, au semnat prezentul acord.Încheiat la Strasburg, 17 septembrie 1974, în limbile franceză și engleză, cele două texte fiind autentice în egală măsură, într-un singur exemplar care va fi depus în arhivele Consiliului Europei. Secretarul General al Consiliului Europei va transmite o copie legalizată conformă a acordului fiecăruia dintre statele semnatare și care au aderat la el.--------------------------------------------------19740917PROTOCOL LA ACORDDISPOZIȚII GENERALE1. ParticularitățiA. Reactivii de grupaj tisular care se utilizează în tehnicile de citotoxicitate asupra limfocitelorAcești reactivi trebuie, atunci când sunt utilizați conform tehnicii recomandate de producător, să reacționeze cu toate limfocitele despre care se știe că conțin antigenul sau antigenii corespunzători particularității sau particularităților menționate pe etichetă. Reactivii nu trebuie să reacționeze cu nici o celulă despre care se știe că nu conține acest antigen (sau acești antigeni).Când reactivii sunt utilizați conform tehnicii recomandate de producător, nu trebuie să apară nici un fenomen serologic stânjenitor, cum ar fi:(a) un efect de inhibiție;(b) o anticomplementaritate.B. Reactivii de grupare tisulară care se utilizează în tehnicile de fixare a complementului pe trombociteAcești reactivi trebuie, atunci când sunt utilizați conform tehnicii recomandate de producător, să dea o fixare a complementului cu toate trombocitele despre care se știe că conțin antigenul sau antigenii corespunzători particularității sau particularităților menționate pe etichetă. Reactivii nu trebuie să dea o fixare a complementului cu trombocite despre care se știe că nu conțin acest antigen (sau acești antigeni).Când acești reactivi se utilizează conform tehnicii recomandate de producător, nu trebuie să apară nici un fenomen serologic stânjenitor, cum ar fi:(a) un efect de prozonă;(b) o anticomplementaritate.2. PotențaA. Reactivii de grupare tisulară utilizați în tehnicile de citotoxicitate asupra limfocitelorSe determină titrul unui astfel de reactiv prin diluții duble succesive ale reactivului examinat în ser AB inactivat provenit de la un donator negativ pentru antigenul (sau antigenii) corespunzător(i) anticorpului (sau anticorpilor) conținut(ți) în reactiv. În plus, donatorul nu trebuie să fi fost imunizat împotriva antigenilor tisulari, în urma unei transfuzii, a unei sarcini etc. Fiecare diluție este apoi testată cu limfocite despre care se știe că conțin antigenul (sau antigenii) corespunzător(i) în reactiv, conform tehnicii recomandate de producător. Titrul este reciproca cifrei care reprezintă cea mai puternică diluție a serului în care se observă o reacție net pozitivă, diluția fiind calculată fără a se ține seama de volumul suspensiei celulare sau de orice alt aditiv conținut în volumul total.B. Reactivii de grupare tisulară care se utilizează într-o tehnică de fixare a complementului pe trombociteSe determină titrul unui astfel de reactiv prin diluții duble succesive ale reactivului examinat în ser AB inactivat la 10 % pe tampon veronal. Fiecare ser se testează apoi cu trombocite despre care se știe că conțin antigenii omologi anticorpilor conținuți în reactiv, conform tehnicii recomandate de producător. Titrul este reciproca cifrei care reprezintă cea mai puternică diluție de ser unde se mai observă o reacție net pozitivă, diluția fiind calculată fără a se ține seama de volumul suspensiei celulare sau de orice alt aditiv conținut în volumul total.Alte dispoziții, pentru reactivii de grupare tisulară care se utilizează în tehnicile de citotoxicitate asupra limfocitelor și pentru reactivii care se utilizează în tehnicile de fixare a complementului pe trombocite:3. ConservareaReactivii de grupare tisulară pot fi conservați în stare lichidă sau sub formă deshidratată. Reactivii lichizi trebuie să fie conservați la o temperatură care să nu depășească – 70 °C, iar reactivii deshidratați la o temperatură care să nu depășească + 4 °C.Trebuie evitate, pe cât posibil, decongelarea și recongelarea reactivilor pe perioada stocării.Reactivii deshidratați trebuie să fie conservați într-o atmosferă de gaz inert sau sub vid în recipientul în care au fost deshidratați și care trebuie închis astfel încât să se evite pătrunderea umidității. Un reactiv deshidratat nu trebuie să piardă mai mult de 0,5 % din greutate când se testează accentuându-i-se deshidratarea cu ajutorul anhidridei fosforice la o presiune care să nu depășească 0,02 milimetri coloană de mercur în 24 de ore.Reactivii trebuie să fie preparați luându-se precauțiile de asepsie necesare și trebuie să fie feriți de orice contaminare bacteriologică. Pentru a evita apariția bacteriilor, producătorul poate prescrie adăugarea unui antiseptic și/sau a unui antibiotic la reactiv. În acest caz, reactivul trebuie să îndeplinească în continuare condițiile de particularitate și de activitate în prezența substanței adăugate. Același lucru este valabil pentru orice alt aditiv, de exemplu anticoagulantele. Reactivii, după decongelare sau reconstituire, trebuie să fie transparenți și să nu conțină nici reziduuri, nici urme de coagulare, nici particule vizibile.4. Stabilitate și data expirăriiOrice reactiv conservat în condiții de stocare adecvate trebuie să își păstreze proprietățile necesare pe o perioadă de cel puțin un an.Data expirării unui reactiv în stare lichidă, care este menționată pe etichetă, nu trebuie să depășească un an de la data ultimului test de activitate satisfăcător. Durata de valabilitate poate fi prelungită pe perioade de câte un an, dacă se reînnoiesc testele de activitate.Data expirării reactivilor sub formă deshidratată, care este menționată pe etichetă, trebuie să fie conformă cu concluziile la care s-a ajuns în urma experimentelor de stabilitate.5. Preparare și volum pe eșantionReactivii de grupare tisulară se vor prepara și repartiza astfel încât reactivii conținuți într-un recipient să permită efectuarea, pe lângă testele cu celule necunoscute, a unor teste cu celule de control pozitiv și negativ.Volumul conținut într-un recipient va fi astfel încât, dacă este cazul, să se poată utiliza pentru efectuarea testelor de activitate corespunzătoare descrise în prezentul protocol.6. Consemnarea rezultatelor și probeleLaboratorul producător trebuie să consemneze în scris toate operațiunile legate de producerea și controlul reactivilor de grupare sanguină. Laboratorul trebuie să păstreze probe adecvate ale tuturor reactivilor pe care i-a produs până când se poate presupune, în mod rezonabil, că lotul nu se mai utilizează.7. TransportulReactivii congelați trebuie să fie transportați în așa fel încât să rămână congelați până la destinație. Trebuie luate precauțiile necesare pentru a se evita ca reactivii să se inactiveze prin pătrunderea de CO2. Reactivii deshidratați pot fi transportați la temperatura mediului ambiant.8. Etichete, prospecte și certificatePe fiecare recipient definitiv se vor fixa două etichete, imprimate una în limba engleză și cealaltă în limba franceză, cu negru pe hârtie albă; ele vor conține următoarele informații:(a) numele și adresa producătorului;(b) denumirea reactivului, așa cum figurează în titlul specificației în cauză;(c) denumirea și cantitatea antisepticului și/sau a antibioticului adăugat sau menționarea absenței acestor substanțe;(d) doza sau, dacă reactivul este deshidratat, doza și compoziția lichidului necesar pentru reconstituirea sa;(e) data expirării;(f) numărul lotului;(g) condițiile de înmagazinare;(h) rezultatele probei HB-Ag.În plus, eticheta sau etichetele aplicate pe cutia care conține mai multe recipiente definitive, sau notița care însoțește recipientele vor conține următoarele informații:(a) numele și adresa complete ale producătorului;(b) denumirea reactivului, așa cum figurează în titlul specificației în cauză;(c) doza sau, dacă reactivul este deshidratat, doza și compoziția lichidului necesar pentru reconstituirea sa;(d) data ultimului test de activitate;(e) data expirării (dacă este cazul);(f) numărul lotului;(g) o descriere corespunzătoare a modului de utilizare recomandat de către producător;(h) condițiile de stocare a fiolelor nedeschise și măsurile de precauție care trebuie luate după deschiderea lor;(i) compoziția exactă, inclusiv, dacă este cazul, antisepticele și/sau antibioticele adăugate;(j) menționarea faptului că produsul conține sau nu conține substanțe de origine umană.Fiecare transport trebuie să fie însoțit de un certificat conform cu dispozițiile din articolul 4 din acord și din anexa la prezentul protocol. Exemple de etichete și de notițe sunt anexate la prezentul protocol.DISPOZIȚII SPECIALE [1][1] A se completa conform articolului 4 alineatul (4) din Acordul european privind schimbul de reactivi pentru determinarea grupelor tisulare.--------------------------------------------------19740917EXEMPLU DE ETICHETĂCONSILIUL EUROPEIAcordul european privind schimbul de reactivi pentru determinarea grupelor tisulare1. Numele și adresa producătorului2. Reactiv pentru grupare tisulară anti HL-A3. 1 mlsauSe reconstituie cu 1 ml de apă distilată4. Data ultimului control de activitate5. Data expirării6. Numărul lotului7. Tehnica ce se utilizează: limfocitotoxicitate NIH8. A se păstra la –... (temperatură etc.)9. Compoziție10. Reactivul conține ser umanAceastă etichetă va fi așezată pe coletul care cuprinde mai multe recipiente definitive.--------------------------------------------------19740917EXEMPLU DE PROSPECTCONSILIUL EUROPEIAcordul european privind schimbul de reactivi de determinare a grupelor tisulare1. Laboratorul național de referință pentru grupare tisulară1, Main Street, Metropolis, Westland.2. Reactiv pentru gruparea tisulară anti HL-A 1.3. Soluție adăugată: N3 Na 0,1 g %.4. 1 mlsauSe reconstituie cu 1 ml de apă distilată.5. Data expirării: 5 decembrie 1975.6. Numărul lotului: 7257.7. A se păstra la – 70 °C.8. Rezultatul testului pentru depistarea HB-Ag: negativ.Acest prospect se lipește pe fiecare recipient final.--------------------------------------------------19740917ANEXĂ LA PROTOCOLCONSILIUL EUROPEIAcordul european privind schimbul de reactivi de determinare a grupelor tisulareCERTIFICAT(Articolul 4)A NU SE DESPRINDE DE PE MĂRFURILE EXPEDIATE...19... |(Locul) | (Data) |Numărul de colete | Subsemnatul declar că transportul specificat pe margine ... |... | ... |... | ... |Denumirea | preparat sub responsabilitatea ... |... | ... |... | ... |Numărul loturilor ... | organism prevăzut în articolul 6 din acord, este conform cu specificațiile din protocolul la acord și poate fi livrat imediat destinatarului (nume și loc) ... |... | ... || (Ștampilă) | (Semnătură) | (Funcție) |--------------------------------------------------


text:
 15.12.2012
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 347/8
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1204/2012 AL COMISIEI
 din 14 decembrie 2012
 de aprobare a unor modificări la caietul de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Castelmagno (DOP)]
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 9 alineatul (2),
 întrucât:
 (1)
 În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 și în temeiul articolului 17 alineatul (2) din același regulament, cererea Italiei de aprobare a unor modificări la caietul de sarcini al denumirii „Castelmagno” a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 (2).
 (2)
 O declarație de opoziție, motivată conform articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, a fost notificată Comisiei de Luxemburg.
 (3)
 Prin scrisoarea din 23 septembrie 2010, Comisia a invitat părțile interesate să inițieze consultările care se impun. Părțile nu au ajuns la un acord în termen de șase luni. Cu toate acestea, Luxemburg și-a retras declarația de opoziție printr-o scrisoare datată 2 august 2012,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Se aprobă modificările caietului de sarcini publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 24 decembrie 2009 cu privire la denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 14 decembrie 2012.
 Pentru Comisie
 Președintele
 José Manuel BARROSO
 (1) JO L 93, 31.3.2006, p. 12.
 (2) JO C 320, 24.12.2009, p. 27.
 ANEXĂ
 Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:
 Clasa 1.3. Brânzeturi
 ITALIA
 Castelmagno (DOP)


text:
 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION
 Bryssel den 04.03.1997
 KOM(97) 85 slutlig
 PROMEMORIA FRÅN KOMMISSIONEN
 om arbetstagares förvärvade rättigheter vid överlåtelse av företag
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- PROMEMORIA FRÅN KOMMISSIONEN
 om arbetstagares förvärvade rättigheter vid överlåtelse av företag
 RIKTLINJER FÖR TILLÄMPNING AV RÅDETS DIREKTIV 77/187/EEG AV
 DEN 14 FEBRUARI 1977 GRUNDADE PÅ EG-DOMSTOLENS RATTSPRAXIS
 INLEDNING
 TILLÄMPNINGSOMRÅDE
 1.1 Vilka länder?
 1.2 Vilka företag?
 1.3 Vilka arbetstagare?
 1.4 Vilka transaktioner?
 1.4.1 Grundläggande begrepp
 1.4.2 Byte av arbetsgivare
 1.4.3 På varandra följande överlåtelser
 1.4.4 Överlåtelse i samband med förfaranden vid
 insolvens
 FÖLJDER AV ÖVERLÅTELSEN
 2.1 Överlåtelse av rättigheter och skyldigheter på förvärvaren
 2.2 Överlåtelse av företag och tillämpliga kollektivavtal
 2.3 Överlåtelse av företag och förändring av arbetsvillkoren
 2.4 Ingen möjlighet att avstå från rättigheterna enligt direktivet
 2.5 Undantag för förmåner utanför lagstadgade socialförsäkringssystem
 2.6 Skydd mot uppsägning
 2.7 Skydd för arbetstagarrepresentanternas funktion
 INFORMATION OCH ÖVERLÄGGNING
 SAMMANFATTNING
 A
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- BILAGOR
 20 FRÅGOR OCH SVAR FÖR EN LYCKAD FÖRETAGSÖVERLÅTELSE
 IL HÄNVISNING TILL EG-DOMSTOLENS OCH EFTA-DOMSTOLENS
 DOMAR OM ÖVERLÅTELSE AV FÖRETAG
 HL HÄNVISNINGAR TILL AKTUELLA MÅL VID EG-DOMSTOLEN OCH
 EFTA-DOMSTOLEN OM ÖVERLÅTELSE AV FÖRETAG
 IV. HANVISNING TILL NATIONELLA LAGAR OCH ANDRA
 FÖRFATTNINGAR FÖR GENOMFÖRANDE AV DIREKTIV 77/187/EEG
 AV DEN 14 FEBRUARI 1977
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- RIKTLINJER FÖR TILLÄMPNING AV RÅDETS DIREKTIV 77/187/EEG AV
 DEN 14 FEBRUARI 1977 GRUNDADE PÅ EG-DOMSTOLENS RÄTTSPRAXIS
 INLEDNING
 Rådets direktiv 77/187/EEG av den 14 februari 1977 om tillnärmning av
 medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av
 företag, verksamheter eller delar av verksamheter1 (nedan kallat "direktivet" eller
 "direktivet om överlåtelser") syftar enligt ingressen till att vara "till skydd for
 arbetstagarna vid byte av arbetsgivare, särskilt for att säkerställa att deras
 rättigheter skyddas". För detta ändamål fastställs i direktivet att överlåtarens rättigheter
 och skyldigheter på grund av ett anställningsavtal eller ett anställningsförhållande till följd
 av sådan överlåtelse skall övergå till förvärvaren. Det fastställs också att de berörda
 arbetstagarna skall skyddas mot uppsägning från överlåtarens eller förvärvarens sida, men
 inga hinder reses for "uppsägningar som sker av ekonomiska, tekniska eller
 organisatoriska skäl där förändringar i arbetsstyrkan ingår". Enligt artikel 6 skall
 överlåtaren och förvärvaren dessutom informera och konsultera representanterna för sina
 av överlåtelsen berörda arbetstagare. Huvudsyftet med direktivet är således att se till att
 omstrukturering av företag inom gemenskapen inte far negativa följder för arbetstagarna
 på det berörda företaget.
 Generellt sett kan det i lagstiftningshänseende knappast förnekas att det skydd som
 direktivet ger haft en avsevärd social verkan. Direktivet har visat sig vara ett ovärderligt
 instrument när det gäller att skydda arbetstagarna vid omorganisation av företag, eftersom
 det innebär att den ekonomiska och tekniska omstruktureringen sker på ett fredligt sätt
 och i god samförståndsanda, och eftersom minimiregler fastställs för att undvika illojal
 konkurrens avseende dessa förändringar.
 Kommissionen i punkt 11.3.2 i det sociala handlingsprogrammet på medellång sikt (1995-
 1997) att en promemoria skulle utarbetas om arbetstagares förvärvade rättigheter vid
 överlåtelse av företag för att ge bättre information och vägledning om tillämpningen av
 gemenskapsrätten, mot bakgrund av det avsevärda antalet mål som väckts vid EG-
 domstolen.
 0 SYFTE
 Kommissionen skulle önska att denna promemoria betraktades som ett användbart redskap
 för att bättre förstå gemenskapsrätten inom ett mycket komplext område som inte alltid
 är så lätt att tolka. Huvudsyftet med denna promemoria är att genom en belysning
 av EG-domstolens kriterier underlätta förståelsen av direktiv 77/187/EEG för
 människor som inte nödvändigtvis är experter på detta område. Denna promemoria har
 EGT nr L 61/27, 5.3.1977.
 ---pagebreak--- således till syfte att informera de europeiska medborgarna om den tolkning som EG-
 domstolen gjort av rådets direktiv 77/187/EEG. Den är ett svar på behovet av insyn i
 gemenskapens bestämmelser för att på detta sätt underlätta en riktig tillämpning av
 Europeiska unionens lagstiftning, samt en handledning för arbetstagarnas och
 arbetsgivarnas företrädare vad gäller deras rättigheter och skyldigheter vid överlåtelser av
 företag.
 TILLÄMPNINGSOMRÅDE
 1.1 Vilka länder?
 Direktivet skall tillämpas "om och i den mån verksamheten eller den del
 av verksamheten som skall överlåtas ligger inom fördragets territoriella
 räckvidd" (art. 1 och 2), eller i en EES-medlemsstat (Norge, Island,
 Liechtenstein).
 1.2 Vilka företag?
 Direktivet skall tillämpas vid överlåtelse av alla typer av offentliga och
 privata företag, verksamheter eller delar av verksamheter till en annan
 arbetsgivare.
 Företag vars verksamhet inte bedrivs i vinstsyfte ligger heller inte utanför
 direktivets tillämpningsområde2.
 Det är endast överlåtelser av sjögående fartyg som uttryckligen undantas
 från direktivet.
 1.3 Vilka arbetstagare?
 De personer som direktivet syftar till att skydda är de som vid tidpunkten
 för överlåtelsen har ett anställningsavtal eller ett anställningsförhållande,
 såsom detta definieras i medlemsstaternas arbetsrätt.
 Domstolen anser att det är den nationella domstolens sak att avgöra
 huruvida de berörda personerna skall betraktas som arbetstagare, och det
 är därför den nationella lagstiftningen skall tillämpas för att fastställa
 huruvida det vid tidpunkten för överlåtelsen förelåg ett anställningsavtal
 eller ett anställningsförhållande3.
 2
 EG-domstolens dom av den 8 juni 1994, kommissionen mot Förenade konungariket,
 punkt 45, R. 94, 5-2432.
 3
 EG-domstolens dom av den 11 juli 1985, mål 105/84, A/5 Danmals Inventar, R. 1985,
 2639 och 2654.
 ---pagebreak--- Direktivet omfattar inte överlåtelse av rättigheter och skyldigheter för de
 personer som var anställda arbetstagare hos överlåtaren vid överlåtelsen,
 men som själva väljer att inte fortsätta att vara anställda som arbetstagare
 hos förvärvaren4.
 1.4 Vilka transaktioner?
 1.4.1 Grundläggande begrepp
 Inledningsvis bör framhållas att EG-domstolen har slagit fast att direktivet
 skall tillämpas på alla överlåtelser som grundar sig på ett avtal, eller en
 administrativ myndighets beslut eller en rättsakt eller ett domstolsbeslut5.
 Domstolen har också förklarat att det grundläggande kriteriet för
 överlåtelse består i att avgöra om förvärvaren erhållit ett befintligt företag,
 vars verksamhet (eller liknande) kan bedrivas vidare. Det avgörande
 kriteriet när det gäller att fastställa om en överlåtelse inom ramen för detta
 direktiv ägt rum, är således huruvida den ekonomiska enheten har behållit
 sin identitet6. De bedömningar som krävs för att avgöra om sådan
 överlåtelse ägt rum skall göras av nationella domstolar, med beaktande av
 följande särskilda faktorer som skall tolkas vid en sådan utvärdering:
 Typ av företag eller verksamhet.
 Eventuell överlåtelse av materiella tillgångar, som till exempel
 byggnader och lös egendom.
 De immateriella tillgångarnas värde vid tidpunkten för överlåtelsen.
 Huruvida den nye arbetsgivaren övertar huvuddelen av
 personalstyrkan.
 Eventuellt övertagande av kunder.
 Likheten mellan den verksamhet som bedrevs före respektive efter
 överlåtelsen.
 Hur länge eventuellt avbrott i verksamheten varat.
 EG-domstolen har framhållit att dessa punkter endast utgör ett inslag i en
 övergripande utvärdering, och att de inte kan bedömas var för sig7. Enligt
 domstolen förutsätter ovannämnda rättspraxis att överlåtelsen avser en
 ekonomisk enhet med stabil organisation, vars verksamhet inte är
 begränsad till utförande av en viss uppgift. Överlåtelse av företag skall,
 för att falla inom ramen för direktivet, åtföljas av överlåtelse av en
 4
 EG-domstolens dom av den 7 februari 1985, mål 19/83, Wendelboe, Rec. 457.
 EG-domstolens dom av den 16 december 1992, mål 132/91, Katsikas, Rec. 92,1 6577.
 5
 EG-domstolens dom av den 7 februari 1985, mål 135/83, Abels, Rec. 469.
 6
 EG-domstolens dom av den 14 april 1994, mål C-392/92, Schmidt.
 7
 EG-domstolens dom av den 18 mars 1986, mål 24/85, Spijkers.
 ---pagebreak--- organiserad samling tillgångar som gör möjligt för det överlåtande
 företaget att stadigvarande bedriva sin verksamhet eller delar av
 verksamheten8.
 1.4.2 Byte av arbetsgivare
 EG-domstolen har meddelat att direktivet skall gälla alla tänkbara fall som
 innebär byte av den fysiska eller juridiska person som har ansvar för att
 driva företaget9. Då den ekonomiska enheten bedriver verksamhet är byte
 av den fysiska eller juridiska person som har ansvar för att driva företaget
 tillräckligt för att direktivet skall tillämpas, utan att man behöver ta
 ställning till frågan om äganderätten har överlåtits10.
 Överföring av äganderätten till merparten av aktierna i ett företag eller
 byte av majoritetsaktieägare innebär inte att företaget har överlåtits,
 eftersom samma juridiska person förblir arbetsgivare.
 1.4.3 På varandra följande överlåtelser
 - I de fall då ägaren till ett utarrenderat företag på grund av
 kontraktsbrott från arrendetagarens sida återtar driften av företaget
 gäller följande:
 Direktivet skall tillämpas, eftersom dess syfte är att i största
 möjliga utsträckning skydda arbetstagarnas rättigheter vid byte av
 arbetsgivare genom att ge dem möjlighet att fortsätta sin
 anställning hos den nye arbetsgivaren på samma villkor som de
 som överenskommits med överlåtaren11.
 - I de fall då företagsägaren efter det oöverlåtbara arrendekontraktets
 utgång återigen upplåter företaget till en ny arrendetagare, som utan
 avbrott driver företaget vidare med den personal som friställts vid
 utgången av den första upplåtelseperioden, gäller följande:
 Direktivet skall tillämpas, då arrendetagaren vid det oöverlåtbara
 arrendekontraktets utgång upphör att vara arbetsgivare, och då en
 tredje part förvärvar denna ställning genom ett nytt arrendekontrakt
 som sluts med ägaren. Det faktum att överlåtelsen sker i två steg
 utgör inget hinder för direktivets tillämplighet förutsatt att den
 ekonomiska enheten i fråga behållit sin identitet. Det är särskilt
 8
 EG-domstolens dom av den 19 september 1995, mål C-48/94, Rijgaard.
 9
 EG-domstoléns dom av den 15 juni 1988, mål 101/87, Bork International.
 10
 EG-domstolens dom av den 10 februari 1988, mål 324/86, Daddy's Dance Hall.
 11
 EG-domstolens dom av den 17 december 1987, mål 287/86, Ny Moelle Kro.
 ---pagebreak--- fallet då den nya arrendetagaren utan avbrott driver företaget vidare
 med den personal som var anställd på företaget före överlåtelsen12.
 1.4.4 Överlåtelse i samband med förfaranden vid insolvens
 Enligt EG-domstolen innebär direktivet inte att medlemsstaterna åläggs att
 utvidga sina bestämmelser avseende överlåtelse som sker inom ramen för
 ett konkursförfarande som syftar till exekutiv försäljning av överlåtarens
 tillgångar, utan att det påverkar den nationella lagstiftarens befogenhet att
 fatta annat beslut13.
 Domstolen har även slagit fast att direktivet inte skall tillämpas på
 överlåtelser av företag som sker inom ramen för ett konkursförfarande, t.ex
 vid likvidation enligt administrativt tvångsförfarande i den italienska
 lagstiftningen, men att det skall tillämpas när man inom ramen för den typ
 av rättsregler som gäller särskild förvaltning av stora företag i kris har
 beslutat att företagets verksamhet skall fortsätta och att direktivet skall
 tillämpas så länge detta beslut är i kraft14.
 Direktivet skall också tillämpas på överlåtelse av företag, verksamheter
 eller delar av verksamheter till en annan arbetsgivare, då detta sker inom
 ramen för ett förfarande av typen "surséance van betaling"
 (betalningsinställelse) enligt nederländsk lag, eftersom ett sådant förfarande
 gör det möjligt att driva företaget vidare.
 Det faktum att ett företag, en verksamhet eller del av verksamhet överlåtits
 efter det att det överlåtande företaget ställt in betalningarna, utgör inte ett
 tillräckligt skäl för att sådana transaktioner skall falla utanför direktivets
 tillämpningsområde15. Direktivet tillämpas även med avseende på företag
 som konstaterats vara i kris, eftersom det förfarande som följs för att
 konstatera detta ofta främjar företagets fortsatta verksamhet, med
 förhoppning om ett framtida övertagande16.
 12
 EG-domstolens dom av den 10 febmari 1988, mål 324/86, Daddy's Dance Hall.
 13
 EG-domstolens dom av den 7 febmari 1985, mål 135/83, Abels; EG-domstolens dom av
 den 7 febmari 1985, mål 179/83, FNV; EG-domstolens dom av den 7 febmari 1985, mål
 186/83, Botzen, EG^iomstolens dom av den 25 juli 1991, mål 362/89, d'Urso.
 14
 EG-domstolens dom av den 25 juli 1991, mål 362/89, d'Urso.
 15
 EG-domstolens dom av den 11 juli 1985, mål 105/84, Mikkelson.
 16
 EG-domstolens dom av den 7 december 1995, mål 472/93, Spano.
 ---pagebreak--- FÖLJDER AV ÖVERLÅTELSEN
 2.1 Överlåtelse av rättigheter och skyldigheter på forvärvaren
 Enligt artikel 3.1 i direktivet skall överlåtarens rättigheter och skyldigheter
 på grund av ett anställningsavtal eller ett anställningsförhållande som gäller
 vid tidpunkten för överlåtelsen till följd av sådan överlåtelse övergå till
 förvärvaren. Medlemsstaterna far dock föreskriva att överlåtaren efter
 tidpunkten för överlåtelsen - utöver förvärvaren - skall fortsätta att
 ansvara för förpliktelser som har uppkommit på grund av ett
 anställningsavtal eller ett anställningsförhållande.
 Förvärvaren måste överta överlåtarens alla skyldigheter som följer av ett
 anställningsavtal eller ett anställningsförhållande, även de som uppkommit
 före tidpunkten för överlåtelsen. Domstolen anser att direktivet utan
 förbehåll hänvisar till överlåtarens rättigheter och skyldigheter på grund av
 ett anställningsavtal eller ett anställningsförhållande som gäller vid
 tidpunkten för överlåtelsen. Det är förvärvaren som ansvarar för alla
 åligganden på grund av de rättigheter som arbetstagarna har vid tidpunkten
 för överlåtelsen17. Direktivets syfte är att skydda arbetstagarnas rättigheter
 vid byte av arbetsgivare genom att ge dem möjlighet att fortsätta sin
 anställning hos den nye arbetsgivaren på samma villkor de som
 överenskommits med överlåtaren. Syftet är dock inte att se till att avtalet
 med överlåtaren fortsätter att gälla om en arbetstagare inte vill fortsätta sin
 anställning hos förvärvaren18.
 2.2 Överlåtelse av företag och tillämpliga kollektivavtal
 Enligt artikel 3.2 i direktivet skall förvärvaren efter överlåtelsen vara
 bunden av villkoren i löpande kollektivavtal på samma sätt som
 överlåtaren var bunden av dessa villkor till dess att avtalets giltighetstid
 har löpt ut eller ett nytt kollektivavtal har börjat gälla.
 Enligt domstolen bör artikel 3.2 i direktivet tolkas som att förvärvaren
 skall vara bunden av villkoren i ett kollektivavtal när det gäller
 arbetstagare som redan var anställda på företaget vid tidpunkten för
 överlåtelsen, men att detta inte gäller arbetstagare som anställdes efter
 denna tidpunkt19.
 17
 EG-domstolens dom av den 7 febmari 1985, mål 135/83, Abels.
 18
 EG-domstolens dom av den 5 maj 1988, mål 144 och 154/87, Berg och Busschers.
 19
 EG-domstolens dom av den 17 december 1987, mål 287/86, Ny Moelle Kro.
 8
 ---pagebreak--- Förvärvaren skall vara bunden av villkoren i löpande kollektivavtal på
 samma villkor till dess att avtalets giltighetstid har löpt ut eller ett nytt
 kollektivavtal har börjat gälla. Medlemsstaterna får enligt artikel 3.2 i
 direktivet begränsa den period under vilken de skall vara bundna av ett
 sådant avtal, med det förbehållet att den inte far vara kortare än ett år20.
 2.3 Överlåtelse av foretag och förändring av arbetsvillkoren
 Om anställningsavtalet eller anställningsförhållandet upphör därför att
 överlåtelsen enligt direktivet medför en genomgripande förändring av
 arbetsvillkoren som är till nackdel för arbetstagaren, skall arbetsgivaren
 anses vara ansvarig för att anställningsavtalet eller anställningsförhållandet
 har upphört (artikel 4.2).
 Arbetstagarnas rättigheter vad gäller lön som följer av anställningsavtalet
 eller anställningsförhållandet far inte ändras, även om den sammanlagda
 lönesumman förblir oförändrad. Om det föreskrivs i nationell lagstiftning
 att anställningsförhållandet kan förändras till nackdel för arbetstagaren, kan
 en sådan förändring dock inte uteslutas av den enda anledningen att
 företaget under tiden överlåtits. Förvärvaren har således samma
 möjligheter att ändra rättigheterna och skyldigheterna som överlåtaren
 skulle ha haft, även om överlåtelsen i sig aldrig skall kunna
 utgöra skäl för en sådan förändring21.
 2.4 Ingen möjlighet att avstå från rättigheterna enligt direktivet
 Enligt domstolen är det skydd som de tvingande bestämmelserna i
 direktivet ger en fråga av allmän ordning. Domstolen har mycket tydligt
 beslutat att en arbetstagare inte ens med sitt medgivande kan avstå från
 eller berövas sina rättigheter enligt direktivet, även om de nackdelar som
 detta innebär uppvägs genom sådana fördelar att arbetstagaren totalt sett
 inte försätts i ett totalt sett mindre gynnsamt läge22.
 I enlighet med domstolens preciseringar omfattar direktivets regler alla,
 inklusive arbetstagarnas fackliga förtroendemän, vilka inte kan undantas
 från detta genom överenskommelser mellan överlåtaren eller förvärvaren.
 Enligt domstolen är det inte tillåtet att göra sådana avvikelser från
 direktivet som är till nackdel för arbetstagarna. Följaktligen far
 tillämpningen av arbetstagarnas rättigheter enligt direktivet varken vara
 beroende av överlåtarens eller förvärvarens samtycke och inte heller av
 20
 EG-domstolens dom av den 11 december 1992, mål 209/91, Rask och Christensen.
 21
 EG-domstolens dom av den 11 december 1992, mål 209/91, Rask och Christensen.
 22
 EG-domstolens dom av den 10 febmari 1988, mål 324/86, Daddy's Dance Hall.
 ---pagebreak--- samtycke från arbetstagarnas företrädare eller arbetstagarna själva. Det
 enda förbehållet i detta fall är den möjlighet arbetstagarna har att efter ett
 självständigt beslut välja att inte fortsätta anställningsförhållandet hos den
 nye arbetsgivaren23. I detta fall skall medlemsstaterna fastställa vad som
 skall ske med anställningsavtalet eller anställningsförhållandet.
 Medlemsstaterna får då föreskriva att avtalet skall anses vara upphävt,
 antingen på arbetstagarens eller arbetsgivarens begäran. Medlemsstaterna
 far även föreskriva att avtalet fortfarande skall gälla gentemot
 överlåtaren24.
 2.5 Undantag för förmåner utanför lagstadgade socialförsäkringssystem
 Överlåtelse av rättigheter och skyldigheter på grund av ett anställningsavtal
 eller ett anställningsförhållande skall inte omfatta arbetstagarnas rätt till
 ålders-, invaliditets- eller efterlevandeförmåner på grund av kompletterande
 pensionssystem utanför medlemsstaternas nationella lagstadgade
 socialförsäkringssystem (artikel 3.3 första stycket).
 Någon överlåtelse av överlåtarens skyldigheter på grund av kompletterande
 pensionssystem sker alltså inte. För att undvika eventuella ogynnsamma
 följder som detta undantag kan medföra för arbetstagarna skall
 medlemsstaterna dock vidta de åtgärder som är nödvändiga för att skydda
 arbetstagarnas intressen samt de personers intressen som vid tidpunkten för
 överlåtelsen inte längre är anställda i överlåtarens verksamhet (artikel 3.3
 andra stycket).
 2.6 Skydd mot uppsägning
 Överlåtelsen av ett företag, en verksamhet eller en del av en verksamhet
 skall i sig inte utgöra skäl för uppsägning från överlåtarens eller
 förvärvarens sida (artikel 4.1). Denna bestämmelse skall dock inte
 hindra uppsägningar som sker av ekonomiska, tekniska eller
 organisatoriska skäl där förändringar i arbetsstyrkan ingår.
 Direktivet förbjuder således endast uppsägningar som sker enbart på grund
 av överlåtelsen.
 Domstolen har förklarat att det skydd som direktivet ger vid uppsägning
 gäller alla situationer där de arbetstagare som berörs av överlåtelsen enligt
 nationell lagstiftning ges någon form av skydd mot uppsägning - även om
 detta är begränsat - och att detta skydd följaktligen varken kan berövas
 dem eller begränsas enbart på grund av överlåtelsen.25
 23
 EG-domstolens dom av den 25 juli 1991, mål 362/89, d'Urso.
 24
 EG-domstolens dom av den 16 december 1992, mål 132/91, Katsikas, Rec. 92,1 6577.
 25
 EG-domstolens dom av den 15 april 1986, mål 237/84, kommissionen mot konungariket
 10
 ---pagebreak--- Vid uppsägning inskränks däremot direktivets räckvidd genom den rätt
 som medlemsstaterna har att från detta skydd undanta "vissa särskilda
 kategorier av arbetstagare som inte omfattas av medlemsstaternas lag eller
 praxis i fråga om uppsägningsskydd"26.
 2.7 Skydd för arbetstagarrepresentanternas funktion
 Artikel 5 i direktivet syftar till att trygga kontinuiteten när det gäller
 arbetstagarnas representation och skyddet för berörda arbetstagare. När det
 gäller denna kontinuitet (artikel 5.1) måste man ta hänsyn till om den
 verksamhet som överlåtits behåller sin självständighet, dvs. om den
 fortsätter att existera som en separat driftsenhet och inte uppgår i en mer
 komplex struktur. Om så är fallet skall den ställning och den funktion som
 föreskrivs i medlemsstaternas lagar eller andra författningar angående
 representanterna, eller representanterna för de arbetstagare som berörs av
 överlåtelsen, bibehållas. Däremot skall den ställning eller den funktion som
 innehas av de representanter, eller representanter för arbetstagarna som
 berörs av en överlåtelse, inte gälla om nödvändiga förutsättningarna finns
 för en förnyad utnämning av arbetstagarrepresentanter enligt nationell
 lagstiftning.
 De arbetstagarrepresentanter som berörs av en överlåtelse och vars uppdrag
 löper ut på grund av överlåtelsen skall "alltjämt åtnjuta det skydd som
 medlemsstaternas lagar och andra författningar eller praxis ger dem"
 (artikel 5.2).
 INFORMATION OCH ÖVERLÄGGNING
 Överlåtaren och förvärvaren skall informera representanterna för sina av
 överlåtelsen berörda arbetstagare om (artikel 6.1)
 - skälen till överlåtelsen,
 - de juridiska, ekonomiska och sociala följderna av överlåtelsen för
 arbetstagarna,
 - planerade åtgärder med hänsyn till arbetstagarna.
 Överlåtaren skall ge representanterna för sina arbetstagare sådan information i god
 tid innan överlåtelsen genomförs, och i vart fall innan hans arbetstagares arbets-
 och anställningsvillkor direkt påverkas av överlåtelsen.
 Belgien.
 26
 Artikel 4.1, andra stycket i rådets direktiv 77/187/EEG av den 14 febmari 1977.
 11
 ---pagebreak--- Skyldigheten att lämna information har generell räckvidd, medan skyldigheten att
 överlägga med arbetstagarrepresentanterna endast har begränsad räckvidd. Denna
 skyldighet föreligger om överlåtaren eller förvärvaren planerar åtgärder med
 hänsyn till sina arbetstagare (artikel 6.2), till exempel när det gäller nedskärningar
 av arbetsstyrkan. Överläggningarna skall ske "för att söka nå en
 överenskommelse". Domstolen har tolkat en liknande bestämmelse i direktiv
 75/129/EEG om kollektiva uppsägningar på så sätt att detta inte innebär en
 skyldighet att nå fram till en överenskommelse27. Överläggningarna med
 arbetstagarrepresentanterna måste ske "i god tid".
 Enligt domstolen syftar direktivet inte till en övergripande harmonisering av de
 nationella systemen för arbetstagarrepresentation i företag. Den begränsade
 harmoniseringen far dock inte hindra den nödvändiga verkan av bestämmelserna
 i artikel 6 i direktivet. Den får i synnerhet inte vara ett hinder för
 medlemsstaternas skyldighet att vidta nödvändiga åtgärder för att utse
 arbetstagarrepresentanter för den information och de överläggningar som
 föreskrivs i denna artikel. Vidare överlåter direktivet åt medlemsstaterna att avgöra
 på vilket sätt arbetstagarrepresentanterna skall utses28.
 Medlemsstaterna far dessutom begränsa de ovan nämnda skyldigheterna till
 företag eller verksamheter som beträffande antalet arbetstagare uppfyller villkoren
 för val av eller inrättande av ett arbetstagarorgan som företräder arbetstagarna
 (artikel 6.4).
 Medlemsstaterna far även föreskriva att, för det fall att det inte finns
 arbetstagarrepresentanter i ett företag eller en verksamhet, berörda arbetstagare
 skall informeras i förväg när en överlåtelse skall äga rum (artikel 6.5).
 Det bör framhållas att det i nationell lagstiftning skall föreskrivas effektiva,
 välawägda och avskräckande påföljder om arbetsgivaren underlåter att informera
 och överlägga med arbetstagarrepresentanterna29.
 SAMMANFATTNING
 Direktivet om överlåtelser har utgjort grunden för ett avsevärt antal mål som
 väckts vid Europeiska gemenskapernas domstol. Totalt har 25 domar meddelats,
 varav de flesta efter begäran om förhandsavgörande (se Bilaga II). För närvarande
 behandlas flera mål vid domstolen (se Bilaga III).
 27
 EG-domstolens dom av den 12 februari 1985, mål 284/83, Rec. s. 553.
 28
 EG-domstolens dom av den 8 juni 1994, mål 382/92, kommissionen mot Förenade
 konungariket.
 29
 EG-domstolens dom av den 8 juni 1994, mål 382/92, kommissionen mot Förenade
 konungariket.
 12
 ---pagebreak--- Domstolen har genom sina domar särskilt förtydligat begreppet överlåtelse,
 fastställt att det inte krävs något kontraktsförhållande mellan överlåtaren och
 förvärvaren för att direktivet skall tillämpas, undantagit likvidationsförfaranden
 från direktivets tillämpningsområde men inte förfaranden i samband med
 betalningsinställelse, förtydligat innebörden i termen "arbetstagare", samt förklarat
 att arbetstagarna och deras företrädare inte kan avstå från sina rättigheter enligt
 direktivet såsom detta genomförts i nationell lagstiftning.
 13
 ---pagebreak--- BILAGA I
 20 FRÅGOR OCH SVAR FÖR EN LYCKAD FÖRETAGSÖVERLÅTELSE
 -HANDLEDNING FÖR ARBETSTAGARNAS OCH FÖRETAGENS
 REPRESENTANTEROMDERAS RÄTTIGHETER OCHSKYLDIGHETER
 VID ÖVERLÅTELSER AV FÖRETAG
 1. Tillämpas direktivet även vid överlåtelse av foretag som har sitt säte i ett
 lands territorium som inte är en av Europeiska unionens medlemsstater?
 - Direktivet tillämpas i den mån det företag som skall överlåtas har sitt säte inom
 den territoriella räckvidden för Fördraget om Europeiska unionen eller i en
 medlemsstat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (Norge, Island,
 Liechtenstein).
 2. Måste foretaget drivas i vinstsyfte för att direktivet skall tillämpas?
 - Det faktum att verksamheten inte bedrivs i vinstsyfte är inte ett tillräckligt skäl
 för att ett företag skall falla utanför direktivets tillämpningsområde.
 3. Vilka transaktioner faller utanför direktivets tillämpningsområde?
 - I direktivet undantas uttryckligen överlåtelser av sjögående fartyg. Tyskland,
 Spanien, Frankrike, Italien och Portugal har dock tillämpat direktivets principer
 när det gäller sjögående fartyg.
 4. Vem omfattas av direktivet?
 - Alla personer som vid tidpunkten för överlåtelsen har ett anställningsavtal eller
 ett anställningsförhållande.
 - I den mån som offentliganställda tjänstemän inte omfattas av gällande arbetsrätt
 i medlemsstaterna, omfattas de heller inte av direktivet.
 5. Vem avgör huruvida det vid tidpunkten for överlåtelsen förelåg ett
 anställningsavtal eller ett anställningsförhållande?
 - Denna fråga avgörs av varje medlemsstats nationella domstolar och i enlighet
 med nationell lagstiftning.
 6. Gäller direktivet arbetstagare som vid tidpunkten for överlåtelsen har
 lämnat foretaget ?
 - Nej. Bestämmelserna i direktivet gäller endast de arbetstagare som vid
 tidpunkten för överlåtelsen är anställda på företaget.
 14
 ---pagebreak--- 7. Vem har ansvaret for gällande skyldigheter efter en överlåtelse —
 överlåtaren eller forvärvaren?
 - Förvärvaren övertar överlåtarens alla skyldigheter, även de som uppkommit före
 tidpunkten för överlåtelsen.
 Överlåtelsen innebär att överlåtaren fritas från alla förpliktelser, utom då det i
 nationell lagstiftning föreskrivs att överlåtaren och förvärvaren har ett gemensamt
 ansvar.
 Gemensamt ansvar har införts i Tyskland, Spanien, Frankrike, Grekland, Italien,
 Nederländerna och Portugal.
 8. Vilket kollektivavtal skall gälla då ettforetag överlåts - överlåtarens eller
 förvärvarens?
 - Enligt direktivet skall förvärvaren efter överlåtelsen vara bunden av villkoren i
 löpande kollektivavtal på samma sätt som överlåtaren var bunden av dessa villkor
 till dess att avtalets giltighetstid har löpt ut eller ett nytt kollektivavtal har börjat
 gälla.
 Medlemsstaterna far dock begränsa den period under vilken de skall vara bundna
 av ett sådant avtal, med det förbehållet att den inte far vara kortare än ett år
 9. Får arbetsvillkoren förändras efter överlåtelsen?
 Arbetstagarnas rättigheter på grund av anställningsavtalet eller
 anställningsförhållandet far inte förändras till följd av en överlåtelse.
 Förvärvaren har dock samma möjligheter att förändra rättigheterna och
 skyldigheterna som överlåtaren skulle ha haft, även om överlåtelsen i sig aldrig
 skall kunna utgöra skäl för en sådan förändring.
 10. Kan arbetstagarna avstå från sina rättigheter enligt direktivet?
 - Nej. Arbetstagare kan inte ens med sitt medgivande avstå från eller berövas sina
 rättigheter enligt direktivet, även om de nackdelar som detta innebär uppvägs
 genom liknande fördelar.
 11. Omfattar det skydd direktivet ger även förmåner utanför lagstadgade
 socialförsäkringssystem ?
 Nej. Överlåtelse av rättigheter och skyldigheter på grund av ett anställningsavtal
 eller ett anställningsförhållande skall inte omfatta arbetstagarnas rätt till ålders-,
 invaliditets- eller efterlevandeförmåner på grund av kompletterande
 pensionssystem utanför medlemsstaternas nationella lagstadgade socialförsäk-
 ringssystem. Medlemsstaterna skall dock vidta de åtgärder som är nödvändiga för
 att skydda de rättigheter som arbetstagarna förvärvat eller håller på att förvärva
 15
 ---pagebreak--- samt de personers rättigheter som vid tidpunkten för överlåtelsen inte längre är
 anställda i överlåtarens verksamhet.
 12. Får uppsägningar göras av ekonomiska, tekniska eller organisatoriska
 skäl vid överlåtelse av foretag?
 - Ja. Direktivet förbjuder endast uppsägningar som sker enbart på grund av
 överlåtelsen.
 13. Vilka rättigheter har företrädarna for de av överlåtelsen berörda
 arbetstagarna om deras uppdrag upphör tillföljd av överlåtelsen?
 - Arbetstagarrepresentanterna skall alltjämt åtnjuta det skydd, som
 medlemsstaternas lagar och andra författningar eller praxis ger dem.
 14. Vilka är överlåtarens och förvärvarens skyldigheter med avseende på
 information till arbetstagarrepresentanterna?
 - Överlåtaren och förvärvaren skall informera arbetstagarrepresentanterna om
 skälen till överlåtelsen,
 de juridiska, ekonomiska och sociala följderna av överlåtelsen för
 arbetstagarna,
 planerade åtgärder med hänsyn till arbetstagarna.
 15. År överläggningar med arbetstagarrepresentanterna obligatoriska vid
 överlåtelse?
 - Skyldigheten att överlägga med arbetstagarrepresentanterna föreligger om
 överlåtaren eller förvärvaren planerar åtgärder med hänsyn till sina arbetstagare,
 till exempel när det gäller nedskärningar av arbetsstyrkan.
 16. När skall information lämnas och överläggningar äga rum? -^
 - Information skall lämnas och överläggningar med arbetstagarrepresentanterna äga
 rum i god tid innan överlåtelsen genomförs, och i vart fall innan arbets- och
 anställningsvillkoren för överlåtarens arbetstagare direkt påverkas av överlåtelsen.
 17. Förekommer det avvikelser från principen om information och
 överläggningar med arbetstagarrepresentanterna?
 - Ja. Medlemsstaterna far begränsa de ovan nämnda skyldigheterna till företag
 eller verksamheter som beträffande antalet arbetstagare uppfyller villkoren för val
 av eller inrättande av ett arbetstagarorgan som företräder arbetstagarna.
 16
 ---pagebreak--- 18. Tvingar direktivet medlemsstaterna att infora ett system for
 arbetstagarrepresentation trots att det i kraft av nationell lagstiftning
 inte finns någon sådan representation i foretagen?
 - Ja. Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att
 arbetstagarrepresentanter skall kunna utnämnas för den information och de
 överläggningar som föreskrivs i artikel 6 i direktivet. Medlemsstaterna avgör på
 vilket sätt arbetstagarrepresentanterna skall utnämnas.
 19. Är skyldigheten att informera och överlägga med
 arbetstagarrepresentanterna bindande?
 - Det skall i nationell lagstiftning föreskrivas kännbara påföljder för de fall där
 arbetsgivaren underlåter att ge information eller att överlägga med
 arbetstagarrepresentanterna.
 20. Utgör det skydd direktivet ger den övre gränsen?
 - Nej. Direktivet påverkar ue medlemsstaternas rätt atttillämpaeller införa lagar
 eller andra författningar som är mer gynnsamma för arbetstagarna.
 17
 ---pagebreak--- BILAGA n
 EG-DOMSTOLENS OCH EFTA-DOMSTOLENS DOMAR AVSEENDE
 DIREKTIVET OM
 ÖVERLÅTELSE AV FÖRETAG - RÅDETS DIREKTIV 77/187/EEG AV
 DEN 14 FEBRUARI 1977
 Wendelboe, mål 19/83 av den 7 februari 1985, s. 457.
 Abels, mål 135/83 av den 7 februari 1985, Rec. 1985, s. 479.
 Industriebond FNV, mål 179/83 av den 7 februari 1985, Rec. 1985, s. 511 och
 517.
 Botzen, mål 186/83 av den 7 februari 1985, Rec. 1985, s. 520 och 523.
 A/S Danmols Inventar, mål 105/84 av den 11 juli 1985, Rec. 1985, s. 2639 och
 2654.
 Italienska republiken, mål 235/84 av den 10 juli 1986, Rec. 1986, s. 2291 och
 2304.
 Konungariket Belgien, mål 237/84 av den 15 april 1986, Rec. 1986, s. 1247 och
 1257.
 Spijkers, mål 24/85 av den 18 mars 1986, Rec. 1986, s. 1119 och 1130.
 NY Moelle KRO, mål 287/86 av den 17 december 1987, Rec. 1987, s. 5465.
 Daddy's Dance Hall, mål 324/86 av den 10 februari 1988, Rec. 1988, s. 739.
 Bork, mål 101/87 av den 15 juni 1988, Rec. 1988, s. 3057.
 Berg & Busschers, mål 144 och 145/87 av den 5 maj 1988, Rec. 1988, s. 2559.
 D'Urso, mål 362/89 av den 25 juli 1991, EG-domstolen 91, I -4105 ff.
 Redmond Stichting, mål 29/91 av den 19 maj 1992, EG-domstolen 92, 1-3189
 ff.
 Katsikas, mål 132/91 av den 16 december 1992, Rec. 92, 1-6577.
 Anne Watsen, mål 209/91 av den 12 november 1992, EG-domstolen 92,1 -5755
 ff.
 Schmidt, mål 392/92 av den 14 april 1994, EG-domstolen 94, 1-1311.
 Kommissionen mot Förenade konungariket, 382/92 av den 8 juni 1994, EG-
 domstolen 94, I - 2435.
 Rygaard, mål 48/94 av den 19 september 1995.
 Luigi Spano, mål 472/93 av den 7 december 1995.
 Merckx och Neuhuys, mål 171/94 och mål 172/94 av den 7 mars 1996.
 Eilert Eidesund mot Stavanger Catering A.S., mål E-2/95. Dom i EFTA-domstolen
 av den 25 september 1996.
 Torgier Langeland mot Norske Falnicorn A.S., mål E-3/95. Dom i EFTA-
 domstolen av den 25 september 1996.
 Annette Henke mot Gemeinde Schierke och Verwaltungsgemeinschat "Broeken" -
 Mål nr C-298/94.
 Claude Rotsart de Hertains mot S.A. J. Benoit (i likvidation) och SA I.G.C.
 Housing Service- -Mål nr C-305/94.
 18
 ---pagebreak--- BILAGA m
 AKTUELLA MÅL VID EG-DOMSTOLEN OCH EFTA-DOMSTOLEN VAD
 GÄLLER RÅDETS DIREKTIV 77/187/EEG AV DEN 14 FEBRUARI 1977
 -Mål nr C-319/94.S.A. Jules Dethier Equipment mot Jules Dassy, Sprl Sovam (i
 likvidation).
 -Mål nr C-13/95. Ayse Suzen mot SA Zehnacker Gebändereinigung Gmbh.
 -Mål nr C-229/95. Simone Moll mot Berhane Mesghena.
 -Mål nr C-3 3 6/95. Pedro Burdal o mot Fondo de Garanti a Salarial.
 -Mål nr E-2/96. J. Ulstein & P.Otto Raiseng mot A. Malier.
 -Mål nr E-3/96. Tor A. Ask mot ABB AS och ÅKER AS.
 -Mål nr C-121/96. Sultan Bulut mot Deutsche Bundespost.
 -Mål nr C-127/96. Prudencia Gomez Perez mot Contrtas y Limpiensas S.L. och
 Hernandez vidai S.A.
 -Mål nr C-l73/96. Francisco Hidalgo mot Asociaciôn de Servicios ÅSER och
 Sociedad Cooperativa Minerva.
 -Mål nr C-204/96. E.f. Liebelt GmbH mot Marianne Seidel.
 -Mål nr C-229/96. F. Santer mot Hoechts A.g.
 -Mål nr C-247/96. H. Ziemann mot Fa Ziemann Sicherheit GmbH och Fa H. Bohn
 Sicherheitsdienst.
 -Mål nr C-277/96. H.J. Dick mot EB - Schulungs GmbH i.L.
 19
 ---pagebreak--- BILAGA IV
 HÄNVISNING TILL NATIONELLA LAGAR OCH ANDRA
 FÖRFATTNINGAR FÖR GENOMFÖRANDE AV DIREKTIV 77/187/EEG
 AV DEN 14 FEBRUARI 1977
 Medlemsstaterna har överlämnat följande nationella lagar och författningar som
 rör rådets direktiv 77/187/EEG av den 14 februari 1977 om tillnärmning av
 medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse
 av företag, verksamheter eller delar av verksamheter:
 Tyskland: Gesetz vom 25/08/69, Bundesgesetzblatt (Teile I, II, III) I, Nr. 83
 vom 27708/69 S. 1317.
 Gesetz vom 15/01/72, Bundesgesetzblatt (Teile I, II, III) I Nr. 48
 vom 20/08/80 S. 1308.
 Österrike: Arbeitsvertragsrechts-Anpassungsgesetz -Avrag, BGB1 Nr 459/1993.
 Belgien: Arrêté Royal du 19/04/78, Moniteur Belge du 25/08/78.
 Arrêté Royal du 31/10/78, Moniteur Belge du 31/10/78.
 Convention collective n*32 bis du 7 juin 1985 modifiée par la
 Convention n#32ter du 2 décembre 1986.
 Danmark: LOV AF 21/03/79, Lovtidende à NR. 11 AF 21/03/79 s. 326.
 Spanien: Ley N. 8/80 de 10/03/80, (Boletin Oficial del Estado de 14/03/80).
 Decreto N. 2065/74 de 30/05/74, (Boletin Oficial del Estado de
 30/07/80).
 Finland: Lag om arbetsavtal 320/70 ändrad genom lag 235/93.
 Lag om samarbete inom företag 725/78 ändrad genom lag 236/93.
 Frankrike : Code du Travail (Art. 122-12, 122-12.1, 132-8, 412-16, 412-18).
 Circulaire n*27/75 du 02/07/75.
 Arrêté Ministériel du 27/03/62.
 Accord Convention Collective National Retraite Prévoyance Cadres du
 14/03/47.
 Loi n'82-915; Journal Officiel du 29/10/82.
 Loi n#83-528, Journal Officiel du 29/06/83.
 Luxemburg : Règlement Grand-Ducal du 19/06/70, Memorial A n*35 du
 30/06/70.
 Loi du 24/06/70, Memorial A n"35 du 30/06/70.
 Règlement Grand Ducal du 27/06/70, Memorial A n*35 du 30/06/70.
 Loi du 12/11/71. Loi du 18/03/81, Memorial A n" 16 du 26/03/81.
 20
 ---pagebreak--- Grekland: Presidentdekret nr 572 du 01/12/88, FEK AN. 269 du 06/12/88
 P.4099.
 Irland: E.C. Safeguarding of Employees on transfer of Undertaking,
 Statutory Instruments n*306 of 10/10/1980.
 Italien: Code Civile (Art.2112).
 Legge N*675 del 12/08/77, Gazetta Ufficiale.
 le n. 243 del 07/09/77 P. 6257.
 Legge N.215 del 26/05/78, Gazetta Ufficiale N. 145 del 07/05/78 P.38.03.
 Legge N.428 del 29 dicembre 1990, Gazetta Ufficiale n'10 du 12/01/1991.
 Nederländerna: Wet van 15/07/79, Staatsblad nr 1979/448 van 31/08/79.-
 Ministeriele Verordening van 30/01/81, Staatsblad nr. 1981/18 van
 15/02/81.
 Wet van 15/05/81, Staatsblad nr. 1981/400 van 07/07/81.
 Wet van 22/05/81, Staatsblad Nr 1981/416 van 14/07/81.
 Portugal : Decreto - Lei N 49/408 du 24/11/69.
 Decreto-Lei N*519C/79 du 29/12/79.
 Lei n"46/79 du 12/09/79.
 Lei n'68/79 du 09/10/79.
 Förenade kungariket: Regulations 1981, Statutory Instruments n* 1794 of
 14/12/81.
 Trade Union Reform and Employment Rights Act. 1993.
 Terms and conditions of employment. Regulations 1995 - N#2587.
 Sverige: Lag (1982:80) om anställningsskydd, kapitel 4, 7 och 25-27.
 Lag (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL), kapitel
 6, 10-22 och 28.
 Semesterlag (1977:480), kapitel 31.
 Lag (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på
 arbetsplatsen.
 Lag (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m.
 21
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- ---pagebreak--- ISSN 1024-4506
 KOM(97) 85 slutlig
 DOKUMENT
 SV 04 05 06 08
 Katalognummer : CB-CO-97-077-SV-C
 ISBN 92-78-16357-0
 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer
 L-2985 Luxemburg
 It