text:
 11/Sv. 056
 HR
 Službeni list Europske unije
 171
 22008D0066
 L 257/29
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 06.06.2008.
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 66/2008
 od 6. lipnja 2008.
 o izmjeni Priloga IX. (Financijske usluge) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je izmijenjen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Prilog IX. Sporazumu izmijenjen je Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 51/2008 od 25. travnja 2008. (1)
 (2)
 Direktivu Komisije 2007/18/EZ od 27. ožujka 2007. o izmjeni Direktive 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu uključivanja ili uključivanja određenih institucija iz njezinog područja primjene i tretiranja izloženosti prema multilateralnim razvojnim bankama (2) treba unijeti u Sporazum,
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 U točku 14. (Direktiva 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća) Priloga IX. Sporazumu dodaje se sljedeće:
 „, kako je izmijenjena:
 —
 32007 L 0018: Direktivom Komisije 2007/18/EZ od 27. ožujka 2007. (SL L 87, 28.3.2007., str. 9.).”
 Članak 2.
 Tekstovi Direktive 2007/18/EZ na islandskom i norveškom jeziku koji se objavljuju u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije vjerodostojni su.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 7. lipnja 2008. pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene Zajedničkom odboru EGP-a (3), ili na dan stupanja na snagu Odluke Zajedničkog odbora EGP-a br. 65/2008 od 6. lipnja 2008., ovisno o datumu koji nastupi kasnije.
 Članak 4.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu 6. lipnja 2008.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 Alan SEATTER
 (1) SL L 223, 21.8.2008., str. 49.
 (2) SL L 87, 28.3.2007., str. 9.
 (3) Ustavni zahtjevi nisu navedeni.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 11.5.2017
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 120/17
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/797 AL COMISIEI
 din 10 mai 2017
 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),
 având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.
 (2)
 Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 10 mai 2017.
 Pentru Comisie,
 pentru președinte
 Jerzy PLEWA
 Director general
 Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală
 (1) JO L 347, 20.12.2013, p. 671.
 (2) JO L 157, 15.6.2011, p. 1.
 ANEXĂ
 Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
 (EUR/100 kg)
 Codul NC
 Codul țării terțe (1)
 Valoarea forfetară de import
 0702 00 00
 EG
 176,8
 MA
 100,6
 TR
 89,0
 ZZ
 122,1
 0707 00 05
 MA
 79,4
 TR
 116,3
 ZZ
 97,9
 0709 93 10
 TR
 134,4
 ZZ
 134,4
 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28
 EG
 47,7
 MA
 55,9
 ZZ
 51,8
 0805 50 10
 TR
 60,0
 ZA
 157,0
 ZZ
 108,5
 0808 10 80
 AR
 111,7
 BR
 106,5
 CL
 115,0
 CN
 145,5
 NZ
 124,5
 US
 111,3
 ZA
 98,7
 ZZ
 116,2
 (1) Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.


type: wikipedia

text:
Rok 2011 (MMXI) gregoriánského kalendáře začal v sobotu 1. ledna a skončil v sobotu 31. prosince. Rok byl vyhlášen za mezinárodní rok lesů a chemie.
 Události
 Automatický abecedně řazený seznam viz :Kategorie:Události roku 2011
 Česko
 1. ledna
 Pavel Zeman se stal nejvyšším státním zástupcem.
 Václav Klaus veřejně přečetl svůj novoroční projev, který trval 10 minut, v televizi a rozhlase.
 24. ledna – skončilo vysílání televize Z1, údajně z důvodu nízké sledovanosti.
 8. března – začala vysílat nová televizní stanice Prima Love.
 16. března – byly nalezeny ostatky zmizelé Anny Janatkové.
 21. března – hlavní podezřelý v kauze Anna Janatkové Otakar Tomek se pokusil o sebevraždu, 23. března zemřel.
 25. až 26. března proběhlo v Česku celostátní sčítání lidu, domů a bytů, které zajišťoval Český statistický úřad.
 28. března – Jiřímu Kajínkovi byla opět zamítnuta žádost na obnovení procesu.
 31. března – přestala platit česká bankovka v hodnotě 50 Kč, v komerčních bankách ji lze vyměnit následující rok, v ČNB následujících 6 let.
 1. května – Začala vysílat Pražská televize Metropol TV.
 28. května – byla zahájena demolice Zimního stadiónu na pražské Štvanici.
 5. června – Lukáš Adamec se stal vítězem 2. Česko Slovenské Superstar.
 16. června – konala se jednodenní celostátní stávka v dopravě, zastavily se vlaky, některé autobusy a tramvaje, nevyjelo ani pražské metro.
 6. července – Česká Wikipedie dosáhla hranice 200 000 článků.
 14.–17. července – v Ostravě se uskutečnilo osmé Mistrovství Evropy v atletice do 23 let.
 28. července až 7. srpna – v Hradci Králové a Pardubicích se uskutečnilo Mistrovství Evropy v basketbalu mužů do 16 let.
 27. listopadu – Kyrgyzstánec Atai Omurzakov se stal vítězem druhé řady soutěže Česko Slovensko má talent.
 28. listopadu – byl otevřen první úsek Vysočanské radiály.
 30. listopadu – Česká televize ukončila analogové televizní vysílání.
 10. prosince – proběhlo úplné zatmění Měsíce, částečně viditelné i z území Česka.
 23. prosince – konal se státní pohřeb Václava Havla.
 Svět
 1. ledna
 Maďarsko se na půl roku ujalo předsednictví EU.
 Estonsko přijalo euro.
 Ostrovy patřící pod Nizozemsko: Bonaire, Svatý Eustach a Saba (Nizozemské Antily) přešly z antilského guldenu na americký dolar.
 Litva se stala předsedou OBSE.
 Dilma Rousseffová se stala prezidentkou Brazílie jako první žena v historii země.
 Následkem výbuchu v koptském kostele v Alexandrii v Egyptě zahynulo 23 lidí a dalších 97 bylo zraněno.
 V Surgutu (Rusko) při vzletu se vzňalo a následně vybuchlo letadlo Tu-154. Zemřeli 3 lidé a dalších 44 bylo zraněno.
 2. ledna
 V Chile došlo k zemětřesení o Richterovy škále 6,5. Nevyžádalo si však žádné oběti ani škody.
 Konjunkce Jupitera a Uranu.
 3. ledna – Arnold Schwarzenegger opustil funkci guvernéra Kalifornie (USA).
 4. ledna – Z větší části Evropy, severní Afriky a západní Asie bylo viditelné částečné zatmění Slunce.
 7. ledna – 15. mistrovství Asijského fotbalového šampionátu v Kataru.
 9. ledna
 V jižním Súdánu začalo referendum o nezávislosti na Súdánu.
 Ruská federace zakázala cizincům nákup pozemků v příhraničních oblastech.
 Při zřícení letadla v Íránu zahynulo 77 osob a dalších 26 bylo zraněno.
 10. ledna – Jižní Osetie zcela zakázala vnik Gruzínské lari na svém území.
 13. ledna – Začal 9. ročník Mezinárodního festivalu duchovní hudby Stříbrné Zvony (Sudraba zvani, Silver Bells) v Daugavpils, Lotyšsko.
 14. ledna
 Parlament Kazachstánu se rozhodl uspořádat referendum o rozšíření pravomocí prezidenta Nursultana Nazarbajeva do roku 2020.
 Došlo k převratu v Tunisku. V důsledku nepokojů v Tunisku, tuniský prezident Zín Abidín bin Alí uprchl ze země.
 15. ledna – 10. výročí založení Wikipedie.
 19. ledna
 Na jihozápadě Pákistánu došlo k zemětřesení o síle 7,4 Richterovy stupnice.
 První trestní řízení proti uživatelům internetu kvůli porušení autorských práv v Rusku.
 20. ledna – Došlo k několika výbuchům v Doněcké Oblasti na Ukrajině. Nebyla zjištěna žádná zranění.
 21. ledna – Alexandr Lukašenko se oficiálně už počtvrté stal prezidentem Běloruska.
 23. ledna
 V prezidentských volbách v Portugalsku zvítězil stávající prezident Aníbal Cavaco Silva.
 V jižním Pákistánu se srazil autobus s autocisternou na benzin. Zemřelo 32 lidi a 9 jich bylo zraněno.
 24. ledna – Během teroristického útoku na letišti Letiště Moskva-Domodědovo v Moskvě zahynulo 35 lidí a 180 jich bylo zraněno.
 6. února – Super Bowl XLV se odehrál na Cowboys Stadium v Texasu, vítězem se stali Green Bay Packers.
 24. února – Poslední let raketoplánu Discovery k ISS (Mezinárodní vesmírná stanice).
 10. února – Do oběhu byl uveden nový vzorek stodolarové bankovky.
 11. února – Egyptský prezident Husní Mubarak odstoupil pod nátlakem miliónových demonstrací.
 12. února – V Erzurumu v Turecku začala Zimní univerziáda 2011.
 27. února – Udílení filmové ceny Oscar, nejúspěšnějším filmem se stal film Králova řeč.
 5. března – Automatická meziplanetární stanice New Horizons křižovala orbit Uranu po pětileté cestě.
 11. března – Silné podmořské zemětřesení způsobilo vlnu tsunami vysokou až 11 metrů. Jeho epicentrum se nacházelo u tichomořského ostrova Honšú, zasáhlo celý Tichý oceán. Velké následky utrpěla zejména japonská města např. Sendai nebo Tokio. Zemětřesení způsobilo havárie v atomových elektrárnách Fukušima 1 i Fukušima 2. V elektrárně Fukušima I nastal v sobotu 12. března 2011 výbuch chladicího okruhu, další dva výbuchy následovaly v dalších dnech.
 17. března – Rada bezpečnosti OSN vyhlásila bezletovou zónu nad Libyí (což se dá pokládat za počátek libyjské občanské války).
 Silné nepokoje a protivládní demonstrace propukly v březnu i Sýrii.
 17.–20. března – Lipský knižní veletrh.
 18. března – Kosmická sonda MESSENGER byla uvedena na oběžnou dráhu okolo Merkuru.
 20. března – Parlamentní volby ve Finsku.
 4. dubna – Z kosmodromu Bajkonur odstartovala k Mezinárodní vesmírné stanici (ISS) kosmická loď Sojuz TMA-21.
 12. dubna – Den kosmonautů, 50 let po letu do vesmíru Jurije Gagarina.
 22. dubna – Mezinárodní Den Země.
 24. dubna – Velikonoce (Boží hod velikonoční).
 29. dubna
 Svatba prince Williama a Kate Middletonové.
 15. května na Slovensku (v Bratislavě a Košicích) Mistrovství světa v ledním hokeji 2011.
 1. května – ve Vatikánu byl slavnostně prohlášen za blahoslaveného jeden z největších papežů 20. století Jan Pavel II. Ceremoniálu, který vedl jeho nástupce Benedikt XVI., se zúčastnily stovky tisíc lidí a další miliony ho sledovaly v přímém přenosu.
 2. května – Usáma bin Ládin zabit americkými vojáky.
 5. května – Ve Velké Británii proběhlo historicky vůbec první celostátní referendum o změně britského volebního systému, britští voliči navrhovanou změnu neschválili.
 16. května – Vypuštění raketoplánu Endeavour. Poslední let raketoplánu Endeavour.
 26. května – Byl zatčen srbský generál a válečný zločinec Ratko Mladić.
 12. června – proběhly v Turecku parlamentní volby. V nich opět zvítězila vládnoucí Strana spravedlnosti a rozvoje tureckého premiéra Recepa Erdoğana, který tak dosáhl historického úspěchu (poprvé v tureckých dějinách se jedné straně podařilo třikrát zvítězit ve volbách, navíc ve všech třech získat nadpoloviční většinu).
 18. června – 3. července – Polsko hostilo Mistrovství Evropy v basketbalu žen a to ve městech: Bydhošť, Katovice, Lodž. Vyhrály Rusky, druhé skončily Turkyně a třetí Francouzky. Český výběr pod vedení Lubora Blažka obsadil čtvrtou příčku.
 1. července – Polsko se ujalo předsednictví EU.
 2. července
 Svatba knížete Alberta II. a Charlene Wittstockové.
 Petra Kvitová vyhrála tenisový turnaj ve Wimbledonu – viz článek finále ženské dvouhry ve Wimbledonu 2011.
 3. července – Zahájení 43. Jihoamerického mistrovství ve fotbale v Argentině.
 6. července – Mezinárodní olympijský výbor rozhodl o hostitelském městě zimních olympijských her v roce 2018, volba padla na jihokorejský Pchjongčchang.
 8. července – Poslední let raketoplánu Atlantis. Po tomto letu NASA ukončí provoz raketoplánů Space Shuttle.
 9. července – Vznikl nový stát – Jižní Súdán. Takto rozhodlo lednové referendum.
 20. července – Oznámen objev čtvrtého měsíce Pluta, později nazvaného Kerberos.
 21. července – Naposledy přistál poslední americký raketoplán Atlantis, skončila další éra dobývání kosmu.
 22. července – Nor Anders Behring Breivik zavraždil na letním táboře mladých sociálních demokratů na ostrůvku Utøya 69 lidí. Spáchal i bombový útok na vládní budovu v Oslu, kde zabil 8 lidí, viz Útoky v Norsku v červenci 2011.
 23. července – Ve svém londýnském bytě byla nalezena mrtvá britská zpěvačka Amy Winehouse.
 24. července
 Skončil 98. ročník cyklistického etapového závodu Tour de France. Vítězem se stal australský závodník Cadel Evans.
 Uruguay porazila ve finále Copa América Paraguay 3:0.
 24.–30. července – 18. Mezinárodní botanický kongres v Melbourne, Austrálie.
 1. srpna – Začátek ramadánu.
 12. srpna
 Anthony Sowell byl odsouzen za vraždu 11 žen k trestu smrti.
 Byla zahájena Letní univerziáda 2011 v čínském Shenzhenu, která potrvá až do 23. srpna.
 15.–21. srpna – V Madridu proběhly světové dny mládeže.
 24. srpna
 Libyjští povstalci ovládli hlavní město Libye Tripolis.
 Při pokusu o start havarovala raketa Sojuz-U s kosmickou lodí Progress M-12M vezoucí zásoby na Mezinárodní vesmírnou stanici.
 Bylo zahájeno Mistrovství světa v atletice 2011, které trvalo až do 4. září v Tegu (Daegu) v Jižní Koreji.
 29. srpna – Byl zahájen 4. grandslamový tenisový turnaj sezóny US Open 2011, který trval až do 11. září.
 31. srpna – Kanada ukončila analogové televizní vysílání.
 1. září – Zakázán prodej 50wattových žárovek v EU.
 7. září – Při letecké havárii u ruského města Jaroslavl tragicky zahynuli členové ruského hokejového týmu Lokomotiv Jaroslavl. Byli mezi nimi i Češi Josef Vašíček, Karel Rachůnek a Jan Marek a Slovák Pavol Demitra.
 9. září – Bylo zahájeno sedmé mistrovství světa v ragby union v Aucklandu na Novém Zélandu.
 30. září – 1. října – Začal židovský Nový rok.
 3. října – laureáty Nobelovy ceny za fyziologii nebo lékařství se stali imunologové Bruce A. Beutler a Jules A. Hoffmann za objevy týkající se aktivace vrozené imunity a Ralph M. Steinman za objev dendritických buněk a jejich roli v získané imunitě.
 9. října – Sebastian Vettel podruhé získal titul Mistra světa ve Formuli 1.
 14.–30. října – Šestnácté Panamerické hry v Guadalajaře, Mexiko.
 16. října – Při automobilovém závodu IndyCar v Las Vegas zahynul při hromadné havárii 15 vozů britský pilot Dan Wheldon.
 20. října – Skončila další fáze libyjské občanské války, v Syrtě byl dopaden a zabit libyjský diktátor Muammar Kaddáfí.
 23. října
 Parlamentní volby v rámci Arabského jara do ústavodárného shromáždění proběhly v Tunisku, volby vyhrála islámská Strana obnovy.
 Smrtelná nehoda italského motocyklového jezdce Marca Simoncelliho poznamenala Velkou cenu Malajsie v královské třídě MotoGP.
 30. října – Prezidentské volby v Kyrgyzstánu.
 31. října
 NATO ukončilo svoji misi při pomoci řešení libyjské občanské války.
 Na Zemi by mělo žít 7 miliard lidí.
 6. listopadu – V Bratislavě byla zahájena série koncertů německé hudební skupiny Rammstein s názvem Made in Germany 1995–2011.
 18. listopadu – V Las Vegas byla na Mineconu vydána oficiální verze hry Minecraft 1.0.0.
 25. listopadu – Částečné zatmění Slunce, viditelné v Antarktidě.
 26. listopadu – Odstartovala nová kosmická sonda programu Mars Science Laboratory.
 29. listopadu – Americká policie identifikovala jednu z osmi dosud neidentifikovaných obětí sériového vraha Johna Wayna Gacyho. Mladík nesl jméno William Bundy.
 4. prosince – Volby do Státní dumy Ruské federace (VI svoláni).
 5. prosince – Oznámen objev extrasolární planety Kepler-22b, první známé planety v obyvatelné zóně hvězdy spektrální třídy G (tj. hvězdy stejné třídy, jako Slunce).
 10. prosince – Úplné zatmění Měsíce, je částečně viditelné z území Česka
 18. prosince – Po téměř devíti letech opustili američtí vojáci Irák.
 29. prosince – Samoa a Tokelau vynechaly 30. prosinec a posunuly se o 24 hodin dopředu, tedy rovnou do 31. prosince, kvůli zjednodušení obchodování mezi Austrálií a Novým Zélandem.
 Uskutečněné události
 Arabské jaro
 Dluhová krize v eurozóně
 Dluhová krize v Řecku
 Občanská válka v Sýrii
 Úmrtí
 Česko
 7. ledna – Miloš Raban, katolický kněz, filosof a teolog (* 20. června 1948)
 8. ledna – Jiří Dienstbier, politik a novinář (* 20. dubna 1937)
 12. ledna – Karel Stádník, sochař a restaurátor (* 24. srpna 1924)
 19. ledna – Antonín Kubálek, klavírista (* 5. listopadu 1935)
 21. ledna – Jiří Batušek, kněz, teolog a politický vězeň (* 10. dubna 1919)
 23. ledna
 Miroslav Řepiský, organizátor hasičského hnutí (* 10. června 1924)
 Luboš Holý, folklórní zpěvák a vysokoškolský pedagog (* 21. října 1930)
 25. ledna – Jiří Franěk, novinář (* 20. dubna 1944)
 26. ledna – Mojmír Horyna, historik umění (* 23. března 1945)
 29. ledna – Zorka Prachtelová, horolezkyně, vytrvalostní běžkyně a jeskyňářka (* 16. ledna 1943)
 1. února – Jiří Kárnet, česko-americký dramatik, divadelní kritik, režisér, básník a překladatel (* 24. ledna 1920)
 5. února
 Stanislav Lachman, designér (* 16. října 1921)
 Pavel Vondruška, herec, dirigent, cimrmanolog (* 15. listopadu 1925)
 7. února – Pavel Vašák, literární teoretik (* 10. února 1941)
 9. února – Prokop Voskovec, divadelník, básník, esejista a překladatel (* 21. ledna 1942)
 15. února – Miroslav Sabev, malíř a grafik (* 8. října 1952)
 22. února – Antonín Švorc, operní pěvec-barytonista (* 12. února 1934)
 26. února – Arnošt Lustig, spisovatel (* 21. prosince 1926)
 27. února
 Věra Jirousová, historička umění a básnířka (* 25. února 1944)
 Oto Mádr, katolický kněz a teolog (* 15. února 1917)
 2. března
 Jiří Hejna, akademický malíř, ilustrátor a grafik (* 29. července 1921)
 Čestmír Gregor, hudební skladatel, teoretik a publicista (* 14. května 1926)
 4. března – Milan Růžička, televizní a filmový režisér a scenárista (* 25. května 1937)
 5. března – Svatopluk Mrázek, trenér a funkcionář basketbalu (* 15. ledna 1923)
 6. března – Rostislav Čtvrtlík, herec (* 9. listopadu 1963)
 7. března – Miloslav Stibor, fotograf (* 11. července 1927)
 10. března
 Jaroslav Čermák, příslušník francouzského protinacistického odboje, oběť komunismu (* 30. července 1929)
 Přemysl Hauser, jazykovědec (* 16. dubna 1921)
 14. března – Josef Kinský, šlechtic (* 19. listopadu 1913)
 21. března
 Bohumil Fišer – lékař a politik (* 22. října 1943)
 Ladislav Novák – fotbalista (* 5. prosince 1931)
 Gustav Krum – malíř a ilustrátor (* 23. května 1924)
 24. března – Boris Masník, filmový animátor (* srpen 1923)
 26. března – František Havránek, fotbalový trenér (* 11. července 1923)
 27. března – Jitka Válová, výtvarnice a malířka (* 13. prosince 1922)
 28. března – Vojtěch Adamec, sochař (* 4. července 1933)
 31. března – Zuzana Šavrdová, herečka (* 6. června 1945)
 7. dubna – Blažena Holišová, herečka (* 11. července 1930)
 9. dubna – Zdeněk Šmíd, spisovatel (17. května 1937)
 11. dubna – Ladislav Lakomý, herec a divadelní pedagog (* 14. listopadu 1931)
 12. dubna
 Karel Janský, herec (* 28. dubna 1944)
 Miroslav Tichý, malíř a fotograf (* 20. listopadu 1926)
 13. dubna – Zdeněk Vašíček, filosof, esejista, historik, archivář, archeolog (* 20. května 1933)
 19. dubna – Oldřich Švarný, sinolog a fonetik (* 1. května 1920)
 24. dubna – Ctibor Dostálek, neurofyziolog (* 3. listopadu 1928)
 6. května – Jan Burian, filolog a historik (* 19. března 1929)
 9. května
 Karel Hieke, dendrolog a zahradník (* 29. července 1930)
 Ivo Pešák, zpěvák a klarinetista (* 7. září 1944)
 10. května – Erik Pardus, herec (* 2. února 1957)
 17. května – Olga Stankovičová, disidentka, politická aktivistka, signatářka Charty 77 (* 1945)
 19. května – Ladislav Simon, hudební skladatel, dramaturg, dirigent a klavírista (* 3. dubna 1929)
 20. května
 Jiří Pešek, fotbalový reprezentant (* 4. června 1927)
 Eduard Janota, ekonom a bývalý ministr financí (* 13. března 1952)
 Jaroslav Hovadík, grafik, malíř a sochař (* 8. května 1935)
 23. května – Karel Otčenášek, katolický duchovní a biskup (* 13. dubna 1920)
 2. června – Max Wittmann, jazzový hudební publicista, skladatel, editor, producent, dirigent (* 3. prosince 1941)
 13. června – Mojmír Stránský, konstruktér a vynálezce (* 29. června 1924)
 16. června – Oldřich Kopal, horolezec (* 4. února 1931)
 17. června – Dušan Pálka, grafik, fotograf, karikaturista, humorista a kreslíř (* 3. listopadu 1942)
 19. června – Alexej Fried, hudební skladatel a dirigent (* 13. října 1922)
 21. června
 Alena Reichová, sportovní gymnastka a olympijská medailistka (* 27. července 1933)
 Stanislav Zámečník, historik (* 12. listopadu 1922)
 22. června – Zbyněk Zeman, česko-britský historik (* 18. října 1928)
 25. června – Václav Kural, historik (* 25. června 1928)
 29. června – Lubomír Tesáček, sportovec, atlet (* 9. února 1957)
 1. července – František Vízner, sklářský výtvarník a designér (* 9. března 1936)
 6. července
 Josef Suk mladší, houslista (* 8. srpna 1929)
 Eva Palyzová, dostihová žokejka, trenérka a manažerka (* 17. září 1935)
 7. července – Milena Vostřáková, televizní hlasatelka a moderátorka (* 2. března 1934)
 8. července – Mojmír Trávníček, literární kritik a editor (* 17. prosince 1931)
 10. července – Stanislav Bártl, novinář, publicista, spisovatel a polárník (* 13. prosince 1927)
 11. července
 Jaroslav Jiřík – hokejista (* 10. prosince 1939)
 Hynek Hlasivec, stavbař, mostař (* 29. ledna 1926)
 Vendelín Macho, vědec, chemik, vynálezce a politik (* 20. října 1931)
 12. července – Zdeněk Sýkora, malíř (* 3. února 1920)
 14. července – František Kyncl, malíř a sochař (* 21. listopadu 1934)
 19. července – Josef Klempera, prozaik a autor odborné a naučné literatury (* 30. srpna 1926)
 20. července – Jiří Ješ, novinář a publicista (* 19. června 1926)
 22. července – Ladislav Vik, kněz a politický vězeň komunistického režimu (* 25. března 1923)
 27. července – Zdeněk Švarc, hudební skladatel (* 1. srpna 1957)
 28. července – Steva Maršálek, herec (* 11. září 1923)
 1. srpna – Milada Šubrtová, operní pěvkyně-sopranistka (* 24. května 1924)
 3. srpna
 Vítězslav Houška, spisovatel a karikaturista (* 30. dubna 1925)
 Robert Bakalář – sportovní novinář a komentátor (* 6. června 1940)
 Simona Monyová – spisovatelka (* 17. března 1967)
 7. srpna – Jiří Traxler, klavírista, skladatel, textař a hudební aranžér (* 12. března 1912)
 8. srpna – Jiřina Švorcová, herečka a komunistická politička (* 25. května 1928)
 10. srpna – Oldřich Machač, hokejista (* 18. dubna 1946)
 12. srpna – Miroslav Richter, archeolog (* 29. května 1932)
 13. srpna – Ctirad Mašín, člen protikomunistické skupiny bratří Mašínů (* 11. srpna 1930)
 19. srpna – Jaroslav Smolka, hudební režisér, muzikolog a skladatel (* 8. dubna 1933)
 23. srpna
 Blanka Vikusová, herečka (* 28. května 1925)
 Markéta Fialková, disidentka a diplomatka (* 27. března 1956)
 25. srpna – Jan Haluza, atlet, trenér a politický vězeň (* 12. července 1914)
 30. srpna – Pavel Růžek, spisovatel (* 30. listopadu 1951)
 1. září – Magdalena Hrabánková, ekonomka, rektorka Jihočeské univerzity (* 1941)
 5. září – Anděla Dvořáková, předsedkyně Českého svazu bojovníků za svobodu (* 30. května 1927)
 7. září
 Pavel Vrba, básník a textař (* 16. dubna 1938)
 Karel Rachůnek, hokejista (* 27. srpna 1979)
 Josef Vašíček, hokejista (* 12. září 1980)
 Jan Marek, hokejista (* 31. prosince 1979)
 15. září
 Josef Vajce, akademický sochař (* 19. září 1937)
 Otakar Vávra, filmový režisér, scenárista a pedagog (* 28. února 1911)
 16. září – Zuzana Dřízhalová, herečka (* 27. ledna 1975)
 19. září
 Vladimír Bejval, dětský herec (* 31. prosince 1942)
 Ctirad Kohoutek, hudební skladatel, vědec a pedagog (* 18. března 1929)
 25. září
 Milan Elleder, lékař a profesor patologie (* 4. prosince 1938)
 Jiří Stárek, dirigent a hudební pedagog (* 25. března 1928)
 26. září – Jan Fišer, divadelní režisér (* 19. července 1921)
 27. září
 Miloslav Blahynka, muzikolog, teatrolog a vysokoškolský pedagog (* 5. června 1951)
 Jiří Hubač, dramatik a scenárista (* 27. srpna 1929)
 28. září – Stanislav Staněk, akademický malíř (* 12. srpna 1927)
 30. září
 Zdeněk Kárník, historik a vysokoškolský pedagog (* 25. června 1931)
 Jaroslav Dufek, herec (* 26. dubna 1934)
 5. října – Jiří Hermach, filosof Československého jara (* 6. června 1912)
 6. října – Jan Jílek, spisovatel, dramatik, scenárista a herec (* 24. listopadu 1933)
 10. října – Ewald Osers, básník a překladatel (* 13. května 1917)
 11. října – František Sokol, volejbalista, bronzový olympionik (* 5. února 1939)
 14. října – Bedřich Zelenka, komik, humorista a scenárista (* 3. prosince 1921)
 24. října – Oleg Reif, herec (* 20. září 1928)
 26. října – Roman Kukleta, fotbalista (* 22. prosince 1964)
 28. října – Jiří Gruša, spisovatel a politik (* 10. listopadu 1938)
 29. října – Mojmír Fučík, lékař, profesor UK (* 18. července 1913)
 30. října
 Miloš Pick, ekonom a publicista (* 16. srpna 1926)
 Jiří Winter Neprakta, kreslíř, karikaturista, ilustrátor a humorista (* 12. července 1924)
 Marie Těšitelová, lingvistka (* 3. dubna 1921)
 31. října – Bořivoj Navrátil, herec (* 26. září 1933)
 4. listopadu – Luďa Marešová, herečka (* 29. května 1930)
 7. listopadu – Marie Ljalková, válečná snajperka (* 3. prosince 1920)
 9. listopadu – Ivan Martin Jirous, básník, publicista a výtvarný kritik (* 23. září 1944)
 10. listopadu – Karel Musela, malíř (* 10. června 1955)
 11. listopadu – Jiří Kaftan, herec, mim, tanečník a divadelní pedagog (* 22. května 1935)
 14. listopadu
 Čestmír Vejdělek, spisovatel a publicista (* 8. října 1925)
 Karel Mareš, hudební skladatel, hudební aranžér, scenárista, režisér, klavírista, korepetitor, písňový textař (* 2. srpna 1927)
 18. listopadu – Zdeněk Zouhar, pedagog, muzikolog a skladatel (* 8. února 1927)
 23. listopadu
 Václav Durych, novinář a spisovatel (* 1930)
 Karel Hubáček, architekt a pedagog (* 24. února 1924)
 25. listopadu – Jiří Mostecký, chemik, rektor VŠCHT Praha (* 21. května 1923)
 26. listopadu – Jiří Bažant, hudební skladatel, klavírista a aranžér (* 27. září 1924)
 28. listopadu – Milan Togner, historik umění (* 29. září 1938)
 30. listopadu – Zdeněk Miler, ilustrátor (* 21. února 1921)
 7. prosince – Jiří Klikorka, chemik (* 6. ledna 1922)
 18. prosince
 Bohuslav Švarc, lesnický odborník (* 6. prosince 1921)
 Václav Havel, prezident, spisovatel a disident (* 5. října 1936)
 20. prosince
 Václav Zítek, pěvec (* 24. března 1932)
 Hana Andronikova, spisovatelka (* 9. září 1967)
 21. prosince – Karel Macek, chemik, pedagog a operní pěvec (* 31. října 1928)
 22. prosince – Emanuel Bosák, ministr mládeže a tělovýchovy (* 2. září 1922)
 23. prosince – Ladislav Nižňanský, důstojník československé armády, kolaborant (* 1917)
 26. prosince – Hana Mejdrová, historička a levicová intelektuálka (* 7. července 1918)
 27. prosince
 Koloman Gajan, historik (* 7. listopadu 1918)
 Pavel Linhart, režisér, producent, scenárista, kameraman a pedagog (10. srpna 1960)
 ? – Vilém Václav, hokejový reprezentant (* 16. prosince 1925)
 ? – Jaroslav Marek, historik (* 27. listopadu 1926)
 Svět
 2. ledna
 Anne Francisová, americká herečka (* 16. září 1930)
 Pete Postlethwaite, britský herec (* 7. února 1946)
 Richard Winters, americký voják (* 21. ledna 1918)
 4. ledna
 Gerry Rafferty, skotský hudebník (* 16. dubna 1947)
 Alí Rezá Pahlaví, člen císařské dynastie Pahlaví (* 28. dubna 1966)
 8. ledna – Šimon Ondruš, slovenský jazykovědec (* 27. října 1924)
 9. ledna – Peter Yates, britský režisér a producent (* 24. července 1929)
 16. ledna – Stefka Jordanovová, bulharská sportovkyně, atletka-běžkyně (* 9. ledna 1947)
 17. ledna
 Don Kirshner, americký hudební vydavatel, producent a skladatel (* 17. dubna 1934)
 Jean Dutourd, francouzský novinář, kritik a prozaik (* 14. ledna 1920)
 18. ledna – Robert Sargent Shriver, americký politik a aktivista (* 9. listopadu 1915)
 20. ledna
 Vladimír Kompánek, slovenský sochař a malíř (* 28. října 1927)
 Ladislav Ťažký, slovenský spisovatel-prozaik, publicista, dramatik, scenárista (* 19. září 1924)
 25. ledna – Daniel Bell, americký publicista a sociolog (* 10. května 1919)
 26. ledna – Tore Sjöstrand, švédský olympijský vítěz v běhu na 3000 metrů překážek (* 31. července 1921)
 30. ledna – John Barry, britský hudební skladatel a dirigent (* 3. listopadu 1933)
 1. února – Jiří Kárnet, americký dramatik, režisér, novinář, spisovatel a překladatel českého původu (* 24. ledna 1920)
 3. února
 Maria Schneiderová, francouzská herečka (* 27. března 1952)
 Tony Levin, britský jazzový bubeník (* 30. ledna 1940)
 5. února
 Fanizani Akuda, zimbabwský sochař (* 11. listopadu 1932)
 Konštantín Horecký, slovenský spisovatel a novinář (* 19. května 1925)
 6. února – Gary Moore, irský blues rockový kytarista a zpěvák (* 4. dubna 1952)
 7. února – Franz Bydlinski, rakouský právník (* 20. listopadu 1931)
 11. února – Bo Carpelan, finskošvédský spisovatel (* 25. října 1926)
 12. února – Peter Alexander, rakouský zpěvák, herec a konferenciér (* 30. června 1926)
 13. února
 Inese Jaunzeme, sovětská atletka, olympijská vítězka v hodu oštěpem (* 21. května 1932)
 Ondrej Richard Halaga, slovenský historik (* 4. března 1918)
 14. února – George Shearing, britsko-americký jazzový klavírista (* 13. srpna 1919)
 15. února – François Nourissier, francouzský spisovatel a publicista (* 18. května 1927)
 18. února – Catherine Jourdan, francouzská herečka a modelka (* 12. října 1948)
 19. února – Anson Rainey, americký lingvista (* 11. ledna 1930)
 26. února – Mark Tulin, americký baskytarista (* 21. listopadu 1948)
 28. února
 Annie Girardotová, francouzská herečka (* 25. října 1931)
 Jane Russell, americká herečka (* 21. června 1921)
 3. března – Friedhelm Kemp, německý spisovatel a překladatel (* 11. prosince 1914)
 4. března
 Michail Petrovič Simonov, ruský letecký konstruktér (* 19. října 1929)
 Simon van der Meer, nizozemský fyzik, nositel Nobelovy ceny (* 24. listopadu 1925)
 6. března – Ján Popluhár, československý fotbalista a slovenský fotbalový trenér (* 12. září 1935)
 12. března – Joe Morello, americký jazzový bubeník (* 17. července 1928)
 15. března
 Yvon Mauffret, francouzský novinář a spisovatel (* 24. prosince 1927)
 Nate Dogg, americký zpěvák (* 19. srpna 1969)
 17. března
 Ferlin Husky, americký zpěvák country hudby (* 3. prosince 1925)
 Michael Gough, britský herec (* 23. listopadu 1917)
 18. března
 Warren Christopher, ministr zahraničních věcí Spojených států amerických (* 27. října 1925)
 Antoinette, baronka z Massy, sestra monackého knížete Rainiera III. (* 28. prosince 1920)
 Jet Harris, anglický baskytarista a člen skupiny The Shadows (* 6. července 1939)
 21. března – Pinetop Perkins, americký bluesový pianista (* 7. července 1913)
 22. března – Zoogz Rift, americký wrestler, hudebník a skladatel (* 10. července 1953)
 23. března – Elizabeth Taylorová, americká herečka (* 27. února 1932)
 25. března – Marija Isakovová, sovětská rychlobruslařka (* 5. července 1918)
 29. března – José Alencar, brazilský podnikatel a politik (* 17. října 1931)
 30. března – Jorge Camacho, kubánský malíř (* 5. ledna 1934)
 31. března – Claudia Heillová, rakouská judistka (* 24. ledna 1982)
 1. dubna – Varkey Vithayathil, arcibiskup katolické církve syrsko-malabarského ritu, kardinál (* 29. května 1927)
 3. dubna
 Calvin Russell, americký roots rockový zpěvák-skladatel a kytarista (* 1. listopadu 1948)
 Ondrej Malachovský, slovenský operní zpěvák (* 5. dubna 1929)
 4. dubna – Scott Columbus, americký bubeník (* 10. listopad 1956)
 5. dubna
 Gil Robbins, americký herec a folkový hudebník (* 3. dubna 1931)
 Baruch Samuel Blumberg, americký lékař, nositel Nobelovy ceny (* 28. července 1925)
 Ange-Félix Patassé, prezident Středoafrické republiky (* 25. ledna 1937)
 8. dubna – John McCracken, americký minimalistický sochař a malíř (* 9. prosince 1934)
 9. dubna – Sidney Lumet, americký herec a režisér (* 25. června 1924)
 14. dubna – William Lipscomb, americký chemik, nositel Nobelovy ceny (* 9. prosince 1919)
 18. dubna – Giovanni Saldarini, italský kněz, arcibiskup Turína, kardinál (* 11. prosince 1924)
 19. dubna – Grete Waitzová, norská atletka v maratonskému běhu, mistryně světa (* 1. října 1953)
 21. dubna
 Harold Garfinkel, americký sociolog (* 29. října 1917)
 Annalisa Ericsonová, švédská herečka (* 14. září 1913)
 24. dubna – Marie-France Pisier, francouzská herečka, scenáristka a režisérka (* 10. května 1944)
 25. dubna
 Poly Styrene, anglická punk rocková zpěvačka a skladatelka (* 3. července 1957)
 Ira Cohen, americký filmový režisér, herec, básník a fotograf (* 3. února 1935)
 27. dubna
 David Wilkerson, americký křesťanský kazatel a spisovatel (* 19. května 1931)
 Igor Kon, ruský sociolog a sexuolog (* 21. května 1928)
 30. dubna
 Daniel Quillen, americký matematik (* 22. června 1940)
 Ernesto Sábato, argentinský spisovatel (* 24. června 1911)
 1. května
 Agustín García-Gasco y Vicente, španělský kardinál (* 12. února 1931)
 Moše Landau, předseda Nejvyššího soudu Izraele (* 29. dubna 1912)
 Jacque Fresco, americký multidisciplinární vědec (* 12. března 1916)
 2. května
 Usáma bin Ládin, zakladatel teroristické organizace al-Káida (* 10. března 1957)
 Leonid Ivanovič Abalkin, sovětský ekonom a politik (* 5. května 1930)
 3. května – Jackie Cooper, americký herec (* 15. září 1922)
 4. května – Frans Sammut, maltský spisovatel a esejista (* 19. listopadu 1945)
 7. května
 Willard Sterling Boyle, americký fyzik, nositel Nobelovy ceny (* 19. srpna 1924)
 Seve Ballesteros, španělský golfista (* 7. dubna 1957)
 Milan Mišík, slovenský geolog (* 3. listopadu 1928)
 8. května – Cornell Dupree, americký jazzový a R&B kytarista (* 19. prosince 1942)
 11. května – Snooky Young, americký jazzový trumpetista (* 3. února 1919)
 16. května – Douglas Blubaugh, americký zápasník, olympijský vítěz (* 31. prosince 1934)
 19. května – Garret FitzGerald, irský premiér (* 9. února 1926)
 27. května
 Gil Scott-Heron, americký hudebník (* 1. dubna 1949)
 Janet Brown, britská herečka (* 14. prosince 1923)
 Jeff Conaway, americký herec (* 5. října 1950)
 28. května – Romuald Klim, sovětský olympijský vítěz a mistr Evropy v hodu kladivem (* 25. května 1933)
 29. května
 Sergej Bagapš, prezident separatistické Republiky Abcházie (* 4. března 1949)
 Ferenc Mádl, maďarský prezident (* 29. ledna 1931)
 30. května – Rosalyn Yalowová, americká lékařská fyzička, nositelka Nobelovy ceny (* 19. července 1921)
 31. května – Pauline Betzová, americká tenistka (* 6. srpna 1919)
 1. června – Max Wittmann, jazzový hudební publicista, skladatel a dirigent (* 3. prosince 1941)
 2. června – Ray Bryant, americký jazzový klavírista a skladatel (* 24. prosince 1931)
 3. června – Jack Kevorkian, americký lékař, propagátor eutanazie (* 26. května 1928)
 4. června – Lawrence Eagleburger, ministr zahraničních věcí Spojených států amerických (* 1. srpna 1930)
 7. června
 Jorge Semprún, španělský exilový spisovatel, scenárista a politik (* 10. prosince 1923)
 Ricardo Alegría, portorický archeolog, antropolog a spisovatel (* 14. dubna 1921)
 8. června – Anatole Abragam, francouzský fyzik (* 5. prosince 1914)
 10. června – Al Schwimmer, izraelský průmyslník, zakladatel Izraelského vojenského letectva (* 10. června 1917)
 16. června – Wild Man Fischer, americký hudebník a skladatel (* 6. listopadu 1944)
 18. června
 Bob Pease, americký vynálezce (* 22. srpna 1940)
 Jelena Bonnerová, sovětská disidentka a aktivistka (* 15. února 1923)
 Clarence Clemons, americký saxofonista, zpěvák, hudební skladatel a herec (* 11. ledna 1942)
 Frederick Chiluba, prezident Zambie (* 30. dubna 1943)
 23. června
 Christiane Desroches Noblecourt, francouzská egyptoložka (* 17. listopadu 1913)
 Peter Falk, americký herec (* 16. září 1927)
 25. června – Aalaeddin Melmasi, íránský fotograf, překladatel a básník (* 9. ledna 1952)
 26. června – Jan van Beveren, nizozemský fotbalista, brankář (* 5. března 1948)
 30. června – Georg Sterzinsky, německý kardinál (* 9. února 1936)
 1. července – Anne LaBastille, americká spisovatelka (* 20. listopadu 1935)
 2. července – Itamar Franco, prezident Brazílie (* 28. června 1930)
 4. července – Otto von Habsburg, rakousko-německý politik, následník rakouského trůnu (* 20. listopadu 1912)
 5. července
 Cy Twombly, americký malíř (* 25. dubna 1928)
 Hanna Segalová, britská psychoanalytička (* 20. srpna 1918)
 7. července
 Manuel Galbán, kubánský kytarista a zpěvák (* 14. ledna 1931)
 Marek Zvelebil, česko-britský archeolog (* 9. ledna 1952)
 8. července – Betty Fordová, manželka 38. prezidenta USA Geralda Forda (* 8. dubna 1918)
 9. července – Michael Burston, anglický heavy metalový kytarista a zpěvák (* 23. října 1949)
 11. července – Rob Grill, americký zpěvák, baskytarista a skladatel (* 30. listopadu 1943)
 17. července – Georges Condominas, francouzský etnograf a etnologie|etnolog (* 29. června 1921)
 20. července – Lucian Freud, britský malíř (* 8. prosince 1922)
 21. července – Kazimierz Świątek, polský arcibiskup a kardinál (* 21. října 1914)
 23. července
 Fran Landesman, americká textařka a básnířka (* 21. října 1927)
 Amy Winehouse, britská zpěvačka (* 14. září 1983)
 24. července
 Virgilio Noè, italský kardinál (* 30. března 1922)
 Vladimír Hajko, slovenský fyzik a politik (* 3. října 1920)
 25. července
 Michalis Kakojannis, řecký filmový režisér (* 11. června 1922)
 Jeret Peterson, americký akrobatický lyžař (* 12. prosince 1981)
 26. července – Frank Foster, americký jazzový saxofonista a skladatel (* 23. září 1928)
 27. července
 Agota Kristofová, švýcarská spisovatelka maďarského původu (* 30. října 1935)
 John Stott, britský kazatel vůdce britského a světového evangelikálního hnutí (* 27. dubna 1921)
 28. července
 J. Milton Yinger, americký sociolog (* 6. července 1916)
 Eric Stein, česko-americký právník a vysokoškolský učitel (* 8. července 1913)
 2. srpna
 Karol Benický, slovenský fotograf, nakladatel (* 13. dubna 1940)
 Baruj Benacerraf, americký imunolog, nositel Nobelovy ceny (* 29. října 1920)
 3. srpna
 Rudolf Brazda, poslední přeživší gay vězeň koncentračních táborů (* 26. června 1913)
 Bubba Smith, americký herec a hráč amerického fotbalu (* 28. února 1945)
 Annette Charlesová, americká herečka (* 5. března 1948)
 5. srpna – Andrzej Lepper, polský politik a odborář (* 13. června 1954)
 7. srpna – Jiří Traxler, český pianista, hudební skladatel, textař a hudební aranžér (* 12. března 1912)
 11. srpna – Jani Lane, americký hudebník, zpěvák, textař a frontman americké skupiny Warrant (* 1. února 1964)
 13. srpna
 Topi Sorsakoski, finský zpěvák (* 27. října 1952)
 Ctirad Mašín, český protifašistický a protikomunistický odbojář (* 11. srpna 1930)
 16. srpna
 Huw Ceredig, velšský herec (* 22. června 1942)
 Andrej Bajuk, slovinský ekonom a politik (* 18. října 1943)
 19. srpna – Raúl Ruiz, chilský režisér (* 25. července 1941)
 22. srpna – Vicco von Bülow, německý karikaturista, režisér a filmový herec (* 12. listopadu 1923)
 25. srpna – Eugene Nida, americký lingvista (* 11. listopadu 1914)
 26. srpna – Alojzij Ambrožič, kanadský kardinál slovinského původu (* 27. ledna 1930)
 27. srpna – Norman Frederick Simpson, anglický dramatik (* 29. ledna 1919)
 30. srpna – Alla Bajanovová, ruská a rumunská zpěvačka (* 18. května 1914)
 31. srpna
 André-Marcel Adamek, belgický spisovatel píšící francouzsky (* 3. května 1946)
 Valerij Rožděstvenskij, sovětský kosmonaut ruské národnosti (* 13. února 1939)
 3. září
 Andrzej Maria Deskur, polský kardinál (* 29. února 1924)
 Finn Helgesen, norský rychlobruslař, olympijský vítěz (* 25. dubna 1919)
 6. září
 George Kuchar, americký filmový režisér a herec (* 31. srpna 1942)
 Felix Rakouský, rakouský arcivévoda (* 31. května 1916)
 7. září
 Pavol Demitra, slovenský hokejista (* 29. listopadu 1974)
 Ruslan Salej, běloruský hokejista (* 2. listopadu 1974)
 Stefan Liv, švédský hokejista (* 21. prosince 1980)
 Eddie Marshall, americký jazzový bubeník (* 13. dubna 1938)
 9. září – Horst Fuhrmann, německý historik (* 22. června 1926)
 10. září – Cliff Robertson, americký herec (* 9. září 1923)
 11. září – Andy Whitfield, americký herec (* 17. července 1972)
 12. září – Wade Mainer, americký bluegrassový banjista (* 21. dubna 1907)
 13. září
 Walter Bonatti, italský horolezec, novinář a spisovatel (* 22. června 1930)
 Richard Hamilton, britský malíř (* 24. února 1922)
 14. září – Rudolf Ludwig Mössbauer, německý fyzik, nositel Nobelovy ceny (* 31. ledna 1929)
 16. září – Willie Smith, americký bluesový zpěvák, bubeník a hráč na foukací harmoniku (* 19. ledna 1936)
 20. září – Burhánuddín Rabbání, prezident Afghánistánu (* 20. září 1940)
 21. září
 John Du Cann, britský kytarista a zpěvák (* 5. června 1946)
 Paulette Dubost, francouzská filmová herečka a zpěvačka (* 8. října 1910)
 22. září – Aristides Pereira, prezident Kapverd (* 17. listopadu 1923)
 25. září – Wangari Maathaiová, keňská aktivistka, nositelka Nobelovy ceny (* 1. dubna 1940)
 26. září – Harry Muskee, nizozemský zpěvák (* 10. června 1941)
 27. září
 Johnny Mathis, americký countryový zpěvák a skladatel (* 28. září 1933)
 Ida Finková, izraelská spisovatelka polského původu (* 1921)
 Imre Makovecz, maďarský architekt (* 20. listopadu 1935)
 Jesús María Pereda, španělský fotbalista (* 15. června 1938)
 29. září – Hella S. Haasse, nizozemská spisovatelka (* 2. února 1918)
 30. září
 Ralph M. Steinman, kanadský imunolog a cytolog, nositel Nobelovy ceny (* 14. ledna 1943)
 Marv Tarplin, americký soulový kytarista a skladatel (* 13. června 1941)
 1. října
 Sven Tumba Johansson, švédský hokejista (* 27. srpna 1931)
 David Bedford, britský hudebník a skladatel (* 4. srpna 1937)
 Butch Ballard, americký jazzový bubeník (* 26. prosince 1918)
 5. října
 Pietro Lombardi, italský zápasník, zlato na OH 1948 (* 6. června 1922)
 Steve Jobs, zakladatel a ředitel firmy Apple (* 24. února 1955)
 Charles Napier, americký herec (* 12. dubna 1936)
 Bert Jansch, skotský kytarista a zpěvák (* 3. listopadu 1943)
 7. října – Ramiz Alia, albánský prezident (* 18. října 1925)
 9. října – Dennis Ritchie, americký programátor a informační vědec (* 9. září 1941)
 12. října
 Joel DiGregorio, americký countryový klávesista (* 8. ledna 1944)
 Dennis Ritchie, americký programátor (* 9. září 1941)
 16. října
 Pete Rugolo, americký jazzový aranžér a skladatel (* 25. prosince 1915)
 Dan Wheldon, britský automobilový závodník (* 22. června 1978)
 18. října – Bob Brunning, britský baskytarista (* 29. června 1943)
 20. října – Muammar Kaddáfí, libyjský voják a diktátor (* 7. června 1942).
 22. října – Sultán ibn Abdal Azíz Saúd, saúdskoarabský korunní princ a politik (* 5. ledna 1928)
 23. října
 Herbert A. Hauptman, americký matematik (* 14. února 1917)
 Marco Simoncelli, italský motocyklový závodník (* 20. ledna 1987)
 John McCarthy, americký informatik (* 4. září 1927)
 Bronislovas Lubys, litevský velkopodnikatel, průmyslník a politik (* 8. října 1938)
 24. října – Morio Kita, japonský lékař a spisovatel (* 1. května 1927)
 27. října – Radomir Konstantinović, srbský spisovatel (* 27. března 1928)
 29. října
 Robert Lamoureux, francouzský filmař a divadelník (* 4. ledna 1920)
 Jimmy Savile, britský moderátor a filantrop (* 31. října 1926)
 Walter Norris, americký jazzový klavírista a skladatel (* 27. prosince 1931)
 31. října – Flórián Albert, maďarský fotbalista (* 15. září 1941)
 1. listopadu – Heinz Ludwig Arnold, německý publicista (* 29. března 1940)
 4. listopadu – Norman Foster Ramsey, americký fyzik a pedagog, nositel Nobelovy ceny (* 27. srpna 1915)
 7. listopadu – Joe Frazier, americký boxer (* 12. ledna 1944)
 11. listopadu – Michael Garrick, britský jazzový klavírista a hudební skladatel (* 10. května 1933)
 13. listopadu – František Miko, slovenský literární vědec a teoretik, jazykovědec (* 13. dubna 1920)
 15. listopadu – Moogy Klingman, americký hudebník (* 7. září 1950)
 21. listopadu
 Josef Nave, izraelský archeolog (* 1928)
 Anne McCaffrey, americká spisovatelka (* 1. dubna 1926)
 22. listopadu
 Georg Kreisler, všestranný slovesný, hudební a divadelní umělec (* 18. července 1922)
 Světlana Allilujevová, dcera sovětského diktátora Stalina (* 28. února 1926)
 Paul Motian, americký jazzový bubeník a skladatel (* 25. března 1931)
 Lynn Margulisová, americká bioložka (* 5. března 1938)
 24. listopadu
 Krystyna Broll-Jarecka, polská básnířka (* 15. července 1927)
 Ludwig Hirsch, rakouský šansoniér, poeta a herec (* 28. února 1946)
 25. listopadu – Vasilij Alexejev, ruský vzpěrač, olympijský vítěz (* 7. ledna 1942)
 26. listopadu
 Keef Hartley, britský bubeník a kapelník (* 8. dubna 1944)
 Chukwuemeka Odumegwu Ojukwu, nejvyšší představitel Biafry (* 4. listopadu 1933)
 27. listopadu – Ken Russell, anglický filmový režisér (* 3. července 1927)
 28. listopadu – Ante Marković, předseda federální vlády Jugoslávie (* 25. listopadu 1924)
 30. listopadu – Leka I. Zogu Albánský, syn krále Zogu (* 5. dubna 1939)
 1. prosince – Christa Wolfová, německá spisovatelka (* 18. března 1929)
 2. prosince
 Howard Tate, americký zpěvák a skladatel (* 13. srpna 1939)
 Bill Tapia, americký hudebník (* 1. ledna 1908)
 4. prosince
 Hubert Sumlin, americký bluesový kytarista a zpěvák (* 16. listopadu 1931)
 Sócrates, brazilský fotbalový reprezentant (* 19. února 1954)
 5. prosince – Violetta Villas, polská zpěvačka (* 10. června 1938)
 7. prosince – Harry Morgan, americký herec (* 10. dubna 1915)
 8. prosince – Gilbert Adair, skotský spisovatel, básník, filmový kritik, novinář a překladatel (* 29. prosince 1944)
 11. prosince – John Patrick Foley, americký kardinál (* 11. listopadu 1935)
 14. prosince – Joe Simon, americký komiksový spisovatel (* 11. října 1913)
 15. prosince
 Christopher Hitchens, anglicko-americký spisovatel a novinář (* 13. dubna 1949)
 Bob Brookmeyer, americký jazzový pozounista, pianista a skladatel (* 19. prosince 1929)
 17. prosince
 Cesária Évora, kapverdská zpěvačka (* 27. srpna 1941)
 Kim Čong-il, korejský levicový politik, vůdce KLDR (* 16. února 1941 nebo 1942)
 19. prosince – Tony Duran, britský kytarista a zpěvák (* 14. října 1945)
 20. prosince – Sean Bonniwell, americký kytarista, zpěvák a skladatel (* 16. srpna 1940)
 21. prosince
 Jevhen Rudakov, ukrajinský fotbalista (* 2. ledna 1942)
 Werner Otto, německý podnikatel (* 13. srpna 1909)
 24. prosince – Johannes Heesters, nizozemský herec a zpěvák (* 5. prosince 1903)
 25. prosince – Jim Sherwood, americký saxofonista, zpěvák (* 8. května 1942)
 26. prosince
 James Rizzi, americký pop artový malíř (* 5. října 1950)
 Sam Rivers, americký jazzový hudebník a skladatel (* 25. září 1923)
 27. prosince
 Michael Dummett, britský filozof (* 27. června 1925)
 Helen Frankenthaler, americká malířka (* 12. prosince 1928)
 30. prosince – Eva Zeisel, americká průmyslová designérka narozená v Budapešti (* 13. listopadu 1906)
 Hlavy států
 V tomto seznamu jsou uvedeni pouze představitelé nejvýznamnějších států.
 Brazílie – prezidentka Dilma Rousseffová (od 2011)
 Čínská lidová republika – prezident Chu Ťin-tchao (od 2003)
 Česko – prezident Václav Klaus (od 2003)
 Dánsko – královna Markéta II. (od 1972)
 Francie – prezident Nicolas Sarkozy (od 2007)
 Indie – prezidentka Pratibha Pátilová (od 2007)
 Itálie – prezident Giorgio Napolitano (od 2006)
 Japonsko – císař Akihito (od 1989)
 Kanada – generální guvernérka Michaëlle Jeanová (od 2005)
 Maďarsko – prezident Pál Schmitt (od 2010)
 Německo – prezident Christian Wulff (od 2010)
 Polsko – prezident Bronisław Komorowski (od 2010)
 Rakousko – prezident Heinz Fischer (od 2004)
 Rusko – prezident Dmitrij Medveděv (od 2008)
 Slovensko – prezident Ivan Gašparovič (od 2004)
 Spojené království – královna Alžběta II. (od 1952)
 Spojené státy americké – prezident Barack Obama (od 2009)
 Vatikán – papež a suverén Vatikánu Benedikt XVI. (od 2005)
 Reference
 Externí odkazy
 21. století


type: contracts

text:
 Ważna informacja prawna
 |
 22000A0811(01)
 Dziennik Urzędowy L 204 , 11/08/2000 P. 0037 - 0041
 Porozumienie w formie Wymiany Listówmiędzy Wspólnotą Europejską a Norwegią dotyczące poszerzenia wspólnej sieci łączności/wspólnego systemu połączeń (CCN/CSI) w ramach konwencji o wspólnej procedurze tranzytowejA. List Wspólnoty EuropejskiejSzanowny Panie,Nawiązując do poszerzenia na Norwegię korzystania ze wspólnej sieci łączności/wspólnego systemu połączeń (CCN/CSI) do celów nowego skomputeryzowanego systemu tranzytowego, pragnę zaproponować w imieniu Wspólnoty Europejskiej następujące zobowiązanie:I. Strony będą stosować się do specyfikacji technicznych określonych w dokumentach wymienionych w załączniku do niniejszego listu, które udostępniono Norwegii, wraz ze wszelkimi przyszłymi zmianami, jakie mogą zostać dokonane w związku z tym projektem.II. Komisja Wspólnot Europejskich (zwana dalej "Komisją") będzie zarządzała tym systemem i nadal go rozwijała, zgodnie z wytycznymi opracowanymi przez Komitet do spraw polityki celnej — Grupa Robocza do spraw przetwarzania danych — Podgrupa Techniczna CCN/CSI (CPC-CWP-CCN/CSI) również na potrzeby krajów partnerskich.III. Strony będą się stosowały do zasad ogólnej polityki bezpieczeństwa, przyjętych i ustanowionych w ramach tego projektu.IV. Nie później niż do dnia 1 września 2000 roku Norwegia zapłaci zryczałtowaną kwotę 120000 EUR za instalację CCN/CSI.V. Przed dniem 31 stycznia 2001 roku Komisja rozliczy rachunki odnoszące się do kosztów instalacji, biorąc za podstawę kwoty już zapłacone i rzeczywiste koszty obciążające Norwegię, na podstawie szczegółowej umowy, jaką Komisja zawarła w tym celu z podwykonawcą i przekaże Norwegii notę rozliczeniową. Ostateczna zapłata (uregulowanie salda) nastąpi w ciągu 30 dni po przedstawieniu noty rozliczeniowej.VI. Nie później niż do dnia 1 września 2000 roku Norwegia zapłaci zryczałtowaną kwotę 48000 EUR tytułem kosztów obsługi sieci w roku 2000.VII. Poczynając od roku 2001, w dniu 15 maja każdego roku Norwegia będzie płaciła zryczałtowaną kwotę tytułem rocznych kosztów korzystania z sieci. Przed dniem 31 lipca każdego roku Komisja poinformuje Norwegię o wysokości zryczałtowanej kwoty na rok następny. Kwota zryczałtowana na rok 2001 wyniesie 96000 EUR.VIII. Przed dniem 31 stycznia każdego roku Komisja będzie dokonywała rozliczenia rachunków odnoszących się do rocznych kosztów korzystania z sieci, biorąc za podstawę kwotę już zapłaconą i rzeczywiste koszty obciążające Norwegię oraz przedstawi Norwegii notę rozliczeniową. Komisja skalkuluje koszty rzeczywiste na podstawie swojej umowy z podwykonawcą, wybranym zgodnie z aktualnymi procedurami udzielania zamówień. Ostateczna zapłata (uregulowanie salda) nastąpi 30 dni po przedstawieniu noty rozliczeniowej. Całkowita kwota do zapłacenia przez Norwegię w żadnym wypadku nie przekroczy o 20 % zapłaconej już rocznej kwoty zryczałtowanej.IX. W ten sam sposób, w jaki to ma miejsce w stosunku do Państw Członkowskich Unii Europejskiej, Norwegia będzie informowana o przewidywanych trendach w zakresie kształtowania się tych kosztów, jak również o głównych aspektach rozwoju CCN/CSI mogących mieć wpływ na wysokość tych kosztów.X. Nie później niż do dnia 1 września 2000 roku Norwegia złoży roczny depozyt na pokrycie różnych ewentualności i kosztów przyszłego rozwoju w kwocie 40000 EUR Komisja przedstawi Norwegii notę rozliczeniową, wyszczególniającą rozbicie kosztów poniesionych w ciężar tego depozytu nie później, niż do dnia 15 maja każdego roku. Norwegia będzie uzupełniała depozyt wpłacając kwotę odpowiadającą kwocie rzeczywiście wykorzystywanej w roku poprzednim na pokrycie różnych ewentualności i kosztów przyszłego rozwoju.XI. Wszelkie wpłaty muszą być dokonywane na rachunek Komisji. O ile nie zostanie to określone inaczej, będą one miały za podstawę notę rozliczeniową wystawioną przez Komisję, zawierającą rozbicie kosztów według określonych rodzajów usług oraz kosztów dostawy sprzętu i oprogramowania, z terminem płatności wynoszącym 60 dni.XII. Umowa niniejsza pozostanie w mocy tak długo, jak długo obydwie strony pozostaną Umawiającymi się Stronami Konwencji z dnia 20 maja 1987 roku o wspólnej procedurze tranzytowej. Jednakże obydwie strony zastrzegają sobie prawo do zmian niniejszej umowy w drodze wzajemnego porozumienia.XIII. Jeżeli Norwegia dokona wpłaty kwot przewidzianych w punktach IV, V, VI, VII, VIII i X później niż w terminach wyszczególnionych w tych punktach, Unia Europejska może pobierać odsetki za opóźnienie (według stopy stosowanej przez Europejski Bank Centralny dla swych operacji dokonywanych w EUR, publikowanej w serii "C"Dziennika Urzędowego Wspólnot Europejskich w dniu upływu ostatecznego terminu zapłaty, plus jeden i pół punktu). Ta sama stopa będzie miała zastosowanie do płatności dokonywanych przez Wspólnotę.Byłbym wdzięczny, gdyby mógł Pan potwierdzić zgodę Norwegii na powyższe.Proszę przyjąć, Szanowny Panie, wyrazy mojego najwyższego poważania.W imieniu Rady Unii EuropejskiejZAŁĄCZNIK DO WYMIANY LISTÓWCCN/CSI — DOKUMENTACJA ZEWNĘTRZNAOGÓLNE21info_en | CCN/CSI: telematyczna integracja dla ceł i podatków pośrednich (wersja angielska) |21info_fr | CCN/CSI: telematyczna integracja dla ceł i podatków pośrednich (wersja francuska) |Arap_101 | Struktura systemu zastosowań transeuropejskich |Bnf104de | Oczekiwane korzyści z wykorzystania CCN/CSI dla zastosowań transeuropejskich DG XXI (wersja niemiecka) |Bnf104en | Oczekiwane korzyści z wykorzystania CCN/CSI dla zastosowań transeuropejskich DG XXI (wersja angielska) |Bnf104fr | Oczekiwane korzyści z wykorzystania CCN/CSI dla zastosowań transeuropejskich DG XXI (wersja francuska) |Lr092v08 | Opis oferty CSI |Lr155v01 | Opis dynamicznych zachowań interakcji CCN/CSI |Lst-rol-XXI-00 | Opis roli spełnianej przez CCN/CSI |Mathaeus-Dublin | Struktura i metodologia systemów wewnątrzwspólnotowych |Pre-gen-XXI | CCN/CSI — prezentacja i przewodnik do odczytywania |CCN/TCCcn_tc_sla_03 | CCN/TC — umowa o poziomie usług |Epm01 | CCN/TC — podręcznik procedury zewnętrznej |Sqp_01 | CCN/TC — plan jakości usług |ROZWÓJAcg_03 | Przewodnik do konfigurowania aplikacji |Prg_c_05 | Przewodnik do programowania aplikacji (język C) |Prg_Cob_BS2000_03 | Przewodnik do programowania aplikacji (język Cobol dla BS2000) |Prg_Cob_CICS_01 | Przewodnik do programowania aplikacji (język Cobol dla IBM) |Prg_Cob_GCOS7_03 | Przewodnik do programowania aplikacji (język Cobol dla GCOS7) |Prg_Cob_GCOS8_01 | Przewodnik do programowania aplikacji (język Cobol dla GCOS8) |Ref_cd09 | Wspólne definicje — podręcznik (język C) |Ref_Cob_cd01 | Wspólne definicje — podręcznik (język Cobol) |Ref_Cob_cs01 | Podręcznik CSI (język Cobol) |Ref_Cob_gs01 | Podręcznik GSS (język Cobol) |Ref_Cob_hl01 | Podręcznik HL (język Cobol) |Ref_Cob_os01 | Podręcznik ATS (język Cobol) |Ref_Cob_pr01 | Podręcznik prezentacji (język Cobol) |Ref_cs09 | Podręcznik CSI (język C) |Ref_er05 | Podręcznik kodów przyczyn powstawania błędów |Ref_gs03 | Podręcznik GSS (język C) |Ref_hl07 | Podręcznik HL (język C) |Ref_os01 | Podręcznik ATS (język C) |Ref_pr07 | Podręcznik prezentacji (język C) |BEZPIECZEŃSTWOPol-sec-XXI-01 | CCN/CSI — polityka ogólnego zabezpieczenia |WYMOGIAd_07 | Plan struktury |Frs_03 | Specyfikacja wymagań |Fss_05 | Wymogi systemu funkcjonalnego |Ovw_07 | Ogólny przegląd systemu |KSZTAŁCENIETra-csi(mod1)- 05.ppt | Kurs dla kadry wdrażającej i rozwijającej CSI |Tra-csi(mod2)- 05.ppt | Kurs dla kadry wdrażającej i rozwijającej CSI (język C) |Tra-csi(mod3)- 03.ppt | Kurs dla kadry wdrażającej i rozwijającej CSI (język C) |Tra-csi_cob(mod2)- 01.ppt | Kurs dla kadry wdrażającej i rozwijającej CSI (język Cobol) |Tra-csi_cob(mod 3)-01.ppt | Kurs dla kadry wdrażającej i rozwijającej CSI (język Cobol) |B. List NorwegiiSzanowny Panie,Potwierdzam otrzymanie Pańskiego listu dotyczącego poszerzenia na Norwegię korzystania ze wspólnej sieci łączności/wspólnego systemu połączeń (CCN/CSI) do celów nowego, skomputeryzowanego systemu tranzytowego, który brzmi, jak następuje:"Nawiązując do poszerzenia na Norwegię korzystania ze wspólnej sieci łączności/wspólnego systemu połączeń (CCN/CSI) do celów nowego skomputeryzowanego systemu tranzytowego, pragnę zaproponować w imieniu Wspólnoty Europejskiej następujące zobowiązanie:I. Strony będą stosować się do specyfikacji technicznych określonych w dokumentach wymienionych w Załączniku do niniejszego listu, które udostępniono Norwegii, wraz ze wszelkimi przyszłymi zmianami, jakie mogą zostać dokonane w związku z tym projektem.II. Komisja Wspólnot Europejskich (zwana dalej "Komisją") będzie zarządzała tym systemem i nadal go rozwijała, zgodnie z wytycznymi opracowanymi przez Komitet do spraw polityki celnej — Grupa Robocza do spraw przetwarzania danych — Podgrupa Techniczna CCN/CSI (CPC-CWP-CCN/CSI) również na potrzeby krajów partnerskich.III. Strony będą się stosowały do zasad ogólnej polityki bezpieczeństwa, przyjętych i ustanowionych w ramach tego projektu.IV. Nie później, niż do dnia 1 września 2000 roku. Norwegia zapłaci zryczałtowaną kwotę 120000 EUR za instalację CCN/CSI.V. Przed dniem 31 stycznia 2001 roku Komisja rozliczy rachunki odnoszące się do kosztów instalacji, biorąc za podstawę kwoty już zapłacone i rzeczywiste koszty obciążające Norwegię, na podstawie szczegółowej umowy, jaką Komisja zawarła w tym celu z podwykonawcą i przekaże Norwegii notę rozliczeniową. Ostateczna zapłata (uregulowanie salda) nastąpi w ciągu 30 dni po przedstawieniu noty rozliczeniowej.VI. Nie później niż do dnia 1 września 2000 roku Norwegia zapłaci zryczałtowaną kwotę 48000 EUR tytułem kosztów obsługi sieci w roku 2000.VII. Poczynając od roku 2001, w dniu 15 maja każdego roku Norwegia będzie płaciła zryczałtowaną kwotę tytułem rocznych kosztów korzystania z sieci. Przed dniem 31 lipca każdego roku Komisja poinformuje Norwegię o wysokości zryczałtowanej kwoty na rok następny. Kwota zryczałtowana na rok 2001 wyniesie 96000 EUR.VIII. Przed dniem 31 stycznia każdego roku Komisja będzie dokonywała rozliczenia rachunków odnoszących się do rocznych kosztów korzystania z sieci, biorąc za podstawę kwotę już zapłaconą i rzeczywiste koszty obciążające Norwegię oraz przedstawi Norwegii notę rozliczeniową. Komisja skalkuluje koszty rzeczywiste na podstawie swojej umowy z podwykonawcą, wybranym zgodnie z aktualnymi procedurami udzielania zamówień. Ostateczna zapłata (uregulowanie salda) nastąpi 30 dni po przedstawieniu noty rozliczeniowej. Całkowita kwota do zapłacenia przez Norwegię w żadnym wypadku nie przekroczy o 20 % zapłaconej już rocznej kwoty zryczałtowanej.IX. W ten sam sposób, w jaki to ma miejsce w stosunku do Państw Członkowskich Unii Europejskiej, Norwegia będzie informowana o przewidywanych trendach w zakresie kształtowania się tych kosztów, jak również o głównych aspektach rozwoju CCN/CSI mogących mieć wpływ na wysokość tych kosztów.X. Najpóźniej do dnia 1 września 2000 roku Norwegia złoży roczny depozyt na pokrycie różnych ewentualności i kosztów przyszłego rozwoju w kwocie 40000 EUR Komisja przedstawi Norwegii notę rozliczeniową, wyszczególniającą rozbicie kosztów poniesionych w ciężar tego depozytu nie później, niż do dnia 15 maja każdego roku. Norwegia będzie uzupełniała depozyt wpłacając kwotę odpowiadającą kwocie rzeczywiście wykorzystywanej w roku poprzednim na pokrycie różnych ewentualności i kosztów przyszłego rozwoju.XI. Wszelkie wpłaty muszą być dokonywane na rachunek Komisji. O ile nie zostanie to określone inaczej, będą one miały za podstawę notę rozliczeniową wystawioną przez Komisję, zawierającą rozbicie kosztów według określonych rodzajów usług oraz kosztów dostawy sprzętu i oprogramowania, z terminem płatności wynoszącym 60 dni.XII. Umowa niniejsza pozostanie w mocy tak długo, jak długo obydwie strony pozostaną Umawiającymi się Stronami Konwencji z dnia 20 maja 1987 roku o wspólnej procedurze tranzytowej. Jednakże obydwie strony zastrzegają sobie prawo do zmian niniejszej umowy w drodze wzajemnego porozumienia.XIII. Jeżeli Norwegia dokona wpłaty kwot przewidzianych w punktach IV, V, VI, VII, VIII i X później niż w terminach wyszczególnionych w tych punktach, Unia Europejska może pobierać odsetki za opóźnienie (według stopy stosowanej przez Europejski Bank Centralny dla swych operacji dokonywanych w EUR, publikowanej w serii "C"Dziennika Urzędowego Wspólnot Europejskich w dniu upływu ostatecznego terminu zapłaty, plus jeden i pół punktu). Ta sama stopa będzie miała zastosowanie do płatności dokonywanych przez Wspólnotę.Byłbym wdzięczny, gdyby mógł Pan potwierdzić zgodę Norwegii na powyższe."Mam przyjemność potwierdzić zgodę Norwegii na treść tego listu.Proszę przyjąć, Szanowny Panie, wyrazy mojego najwyższego poważania.W imieniu rządu Norwegii--------------------------------------------------


type: other

text:
Rechtliche Informationen zum Coronavirus - Rechtsanwaltkanzlei Attems
 Rechtliche Informationen zum Coronavirus
 Coronavirus und Betriebsversicherungen
 Sie führen ein Unternehmen und möchten wissen, ob und inwieweit Schäden und Verluste Ihres Unternehmens durch Ihre betrieblichen Versicherungen abgedeckt sind?
 Die Deckung der Schäden und Verluste Ihres Unternehmens im Zusammenhang mit dem Ausbruch des COVID-19 Virus hängt vom konkreten Schaden, dessen Ursache, Art der abgeschlossenen Versicherung sowie auch vom jeweiligen Deckungsumfang ab, insofern muss differenziert werden wie folgt:
 Typischerweise werden von Betriebsunterbrechungsversicherungen Unterbrechungen des Betriebes infolge von Sachschäden gedeckt. Da der COVID-19 jedenfalls nicht als Sachschaden angesehen werden kann, ist eine daraus resultierende Betriebsunterbrechung vom Leistungsfall nicht umfasst. Ungeachtet dessen können Betriebsunterbrechungsversicherungen auch Einkommenseinbußen aus „persönlichen Gründen“ abdecken. Zu den „persönlichen Gründen“ zählen auch die Erkrankung, sodass gegebenenfalls im Falle einer Infizierung Ertragsausfälle abgedeckt sein könnten.
 Betriebsschließungsversicherungen bieten hingegen Versicherungsschutz für durch Infektionskrankheiten verursachte Betriebsschließungen. Die Versicherungsbedingungen der auf dem Markt erhältlichen Versicherungsverträge sind durchaus unterschiedlich ausgestaltet, sodass diese jedenfalls im Einzelfall zu prüfen sind.
 Graz, am 20.03 2020
 Sie haben eine Reise gebucht und möchten aufgrund der Corona-Krise von dieser Reise zurücktreten?
 Pauschalreise oder Individualreise:
 Im Vorfeld ist zu prüfen, ob es sich um eine Pauschalreise oder eine Individualreise handelt. Unter Pauschalreise versteht man eine Reise, bei der mindestens zwei Leistungen wie etwa Hotel, Flug, Mietwagen oder ähnliches von Ihrem Reiseveranstalter zur Verfügung gestellt wurden.
 Im Falle einer Individualreise hat man selbst direkt bei einem Beförderungsunternehmen, einem Hotel oder ähnlichen Beherbergungsbetrieben eine einzelne Einzelleistung gebucht.
 Diese Unterscheidung ist insofern wichtig, als sie Auswirkungen auf Ihren Vertragspartner hat.
 Wann habe ich gebucht?
 Ansprüche gegenüber ihrem Reiseveranstalter können nur dann geltend gemacht werden, wenn sie vor Bekanntwerden der Unzumutbarkeit der Reise aufgrund der starken Verbreitung des Virus am Zielort gebucht haben. Sie müssen sohin von der Unzumutbarkeit der Reise regelrecht überrascht worden sein.
 Wann soll die Reise stattfinden? Ist der Reisezeitraum früher oder später als in einer Woche?
 Sie haben jedenfalls keinen gesetzlichen Anspruch auf einen kostenfreien Rücktritt, wenn sie später als in einer Woche reisen, zumal sich die Situation naturgemäß bessern kann.
 Sie haben nunmehr die Möglichkeit abzuwarten, ob sich die Lage bessert. Bitte bedenken Sie, dass bei Zuwarten sich die Lage tatsächlich bessern und sohin die Unzumutbarkeit des Reiseantritts nicht mehr gegeben sein könnte. Dies hätte schlussendlich zur Folge, dass im Falle des Nicht-Reiseantritts die Stornierung mit erheblichen (Mehr-)Stornokosten verbunden wäre. Stornokosten steigen stufenmäßig an und sind in Ihrem Reisevertrag geregelt. Die Intervalle der stufenweisen Erhöhung werden gegen Reisebeginn hin immer kürzer.
 Oder Sie erklären den Vertragsrücktritt zur Sicherheit schon jetzt. Je früher man storniert, desto günstiger kann man aus dem Pauschalreisevertrag aussteigen.
 Will man kostenlos von einer Reise zurücktreten ist die Frage zu stellen, wie stark der Zielort betroffen ist.
 Gemäß § 10 Abs. 2 Pauschalreisegesetz kann man von einer Pauschalreise kostenlos zurücktreten, wenn vor der Abreise am Reiseziel „unvermeidbare und außergewöhnliche Umstände“ auftreten, welche die Reise wesentlich beeinträchtigen.
 Nach ständiger Judikatur ist der Fall dann eingetreten, wenn bspw. ein Einreiseverbot verhängt worden ist oder Flughäfen gesperrt sind.
 Ein anderer Fall liegt dann vor, wenn eine Reisewarnung des Außenministeriums für das betroffene Gebiet veröffentlicht worden ist. Hierbei ist zu unterscheiden, ob es sich um eine bloße Sicherheitswarnung (Stufe 4), eine partielle Reisewarnung für einzelne Orte (Stufe 5) oder Reisewarnungen für ganze Länder und Gebiete (Stufe 6) handelt. Erfahrungsgemäß akzeptieren Pauschalreiseanbieter den Rücktritt ab Stufe 5, im Falle von Stufe 4 hängt es vom Einzelfall ab.
 Mein Reiseveranstalter hat wegen des COVID-19 die Pauschalreise abgeändert?
 Gemäß § 9 Abs. 2 Pauschalreisegesetze müssen Reiseveranstalter zeitgerecht vor Reiseantritt informieren, wenn sich Wesentliches geändert hat.
 In Konsequenz können Sie binnen einer vom Reiseveranstalter zu setzenden Frist vom Vertrag zurück-treten oder diese Änderung annehmen.
 Wenn bei einer Individualreise Verkehrsmittel und Unterkunft selbst und direkt gebucht wurden, wird es mit dem Storno schwieriger. Fluglinien, Busreiseanbieter, Eisenbahnen und Hotels verzichten auf Stornokosten meistens nur dann, wenn sie selbst die Leistungen nicht erbringen können oder der Zielort von Behörden gesperrt wurde.
 Trotzdem sollten Individualreisende versuchen, mit den Anbietern Kontakt aufzunehmen, um einen kostenlosen Rücktritt zu erreichen.
 Reiserücktrittsversicherungen decken das Risiko einer unerwarteten schweren Erkrankung des Reisen-den typischerweise ab, sofern die Infizierung vor Reisebeginn erfolgt. Kein Versicherungsschutz besteht hingegen häufig bei Reiserücktritt aufgrund einer Epidemie oder Pandemie im Zielland. Je nach Einzelvereinbarung kann jedoch bspw. eine Reisewarnung einen Versicherungsfall begründen. Um die Angelegenheit abschließend beurteilen zu können, sollte die gegenständliche Polizze mit professioneller Unterstützung geprüft werden.
 Graz, am 18. März 2020
 Coronavirus und Mietzins- und Pachtzahlungen
 Die Zahl der Neuinfektionen mit SARS-CoV-2 (Coronavirus) steigt noch immer täglich an. Jedoch wiegen nicht nur die gesundheitlichen Folgen der Infektionskrankheit schwer, auch die wirtschaftlichen Folgen treten bereits jetzt immer deutlicher zutage.
 Für viele Unternehmer stellt sich nunmehr die Frage, ob sie Miete und Pacht bezahlen müssen, auch wenn der Betrieb vom nunmehr verordneten Betretungsverbot betroffen ist.
 Hierzu ist grundsätzlich festzuhalten, dass § 1104 ABGB normiert, dass, wenn ein Bestandsobjekt – wie etwa ein Geschäftslokal – wegen „außerordentlicher Zufälle“ wie Feuer, Krieg oder Seuchen, große Überschwemmungen oder Wetterschlägen gar nicht gebraucht oder benutzt werden kann, kein Miet- und Pachtzins zu zahlen ist. Nach der ständigen Rechtsprechung des Obersten Gerichtshofes sollen von dieser Bestimmung vor allem jene elementaren Ereignisse erfasst werden, die stets einen größeren Personenkreis treffen und vom Menschen nicht beherrschbar sind, sodass für deren Folgen grundsätzlich von niemand Ersatz erwartet werden kann.
 Es könnte sohin unter die Bestimmung des § 1104 ABGB subsumiert werden, dass im Falle einer pandemiebedingten behördlich angeordneten Schließung, wie im gegenständlichen Falle, ein derartiger außerordentlicher Zufall für einen Zinsentfall verwirklicht ist. Für die Dauer der Unbenutzbarkeit des Bestandobjektes wäre dann kein Mietzins beziehungsweise Pachtzins zu bezahlen, wobei ausdrücklich festgehalten wird, dass es hierzu noch an Rechtsprechung fehlt und ganz im Allgemeinen festgehalten werden muss, dass der Coronavirus und dessen Folgen eine Menge an Rechtsfragen aufwirft.
 Die Regelung in § 1104 ABGB ist jedoch sogenanntes dispositives Recht, kann sohin von den Vertragsparteien im Vertrag abbedungen beziehungsweise abweichend geregelt werden.
 Festgehalten wird daher, dass bevor Mietzahlungen oder Pachtzahlungen übereilig eingestellt werden, zuvor jedenfalls eine Prüfung der entsprechenden Vertragsunterlagen stattfinden sollte, ob bzw. wie Fälle der Unmöglichkeit der Nutzung des Bestandobjektes im konkreten Miet- beziehungsweise Pacht-vertrag geregelt wurden. Des Weiteren empfiehlt es sich jedenfalls im Vorfeld mit dem Vermieter Kontakt aufzunehmen, um allenfalls eine einvernehmliche Lösung herbeizuführen.
 Graz, am 17. 03. 2020
 Vorweg ist festzuhalten, dass das am Sonntag, den 15. März 2020 vom Nationalrat und Bundesrat beschlossene „Covid-19 Maßnahmengesetz“ (siehe Anhang) noch am gleichen Tage im Bundesgesetzblatt veröffentlicht wurde. Es erlaubt dem Gesundheitsministerium, das Betreten von Betriebsstätten zu untersagen, um die Verbreitung des Coronavirus zu verhindern.
 Festzuhalten ist, dass es sich bei den in diesem Gesetz enthaltenen Maßnahmen nicht um Maßnahmen im Sinne des § 20 Epidemiegesetzes handelt, weshalb die in § 32 Epidemiegesetz verankerte Übernahme von Verdienstentgang und Entgeltübernahme von Unternehmen bzw. Arbeitnehmern nicht zum Tragen kommt. Nur für den Fall einer Betriebsschließung nach § 20 Epidemiegesetz besteht Anspruch auf Vergütung des Vermögensnachteiles. Hierbei wird einerseits der Verdienstentgang, welche aufgrund der Untersagung der Erwerbstätigkeit oder Verkehrsbeschränkungen entstanden ist und zum anderen die Entgeltfortzahlung bei Mitarbeitern ersetzt.
 Die zum jetzigen Zeitpunkt verfügten Schließungen von Gastronomiebetrieben, Tourismus und Handel sind davon aufgrund des neuen Gesetzes nicht umfasst und begründen daher keinen unmittelbaren Ersatzanspruch.
 Des Weiteren halten wir fest, dass ab Montag, den 16. März 2020, nur noch jene Geschäfte offen gehalten werden sollen, die für die Versorgung der Bevölkerung unbedingt notwendig sind. Die per Verordnung (siehe Anhang) vorgeschriebene Schließung betrifft sämtliche Betriebe (Handel und Dienstleistungen) mit Kundenkontakt. Ausnahmen bestehen lediglich für folgende Branchen:
 – medizinische Produkte und Heilbehelfe
 – Gesundheits- und Pflegedienstleistungen
 – Verkauf von Tierfutter
 – Agrarhandel
 – Sicherheit- und Notfallprodukte sowie deren Wartung
 – Dienstleistungen im Zusammenhang mit der Rechtspflege
 – Lieferdienste
 – Reinigung / Hygiene
 – öffentliche Verkehr
 – Tabakfachgeschäfte und Zeitungskioske
 – Hygiene und Reinigungsdienstleistungen
 – Abfall Entsorgungsbetriebe sowie
 – KFZ-Werkstätten
 1. Verpflichtung des Arbeitgebers zur Vornahme von Vorsorgemaßnahmen zur Vermeidung einer Ansteckung
 Grundsätzlich ist der Arbeitgeber nicht verpflichtet in seinem Betrieb Vorsorgemaßnahmen zur Vermeidung der Ansteckungsgefahr zu treffen. Auf Basis der Fürsorgepflicht sind aber folgende Maßnahmen und Handlungsanweisungen empfehlenswert:
 Insbesondere in Betrieben mit starkem Kundenkontakt oder bei Kundenkontakt mit gefährdeten Personen ist der Arbeitgeber aufgrund seiner Fürsorgepflicht angehalten, geeignete Vorsorgemaßnahmen zu ergreifen, um seine Arbeitnehmer vor Infektionen zu schützen. Angedacht werden sollten dabei beispielsweise Anweisungen, sich täglich mehrmals die Hände zu waschen bzw. alkoholhaltige Desinfektionsmittel zu verwenden, Mund und Nase bedeckt zu halten und den Kontakt mit kranken Menschen zu vermeiden.
 Im Verdachtsfall, sohin bei Auftreten akuter Symptome oder Aufenthalt in einem gefährdeten Gebiet, hat der Arbeitgeber auch aufgrund der Fürsorgepflicht die gesetzliche Verpflichtung die Gesundheitsbehörden unter der Tel.-Nr. 1450 zu informieren. Im Falle einer Erkrankung wird empfohlen, den betroffenen Mitarbeiter gesondert unterzubringen und bis zum Eintreffen des Amtsarztes bzw. der Gesundheitsbehörden sollte kein Mitarbeiter das Gebäude verlassen.
 Die Verwendung von Schutzmasken können dazu beitragen, das Risiko der Weiterverbreitung zu verringern, wurden jedoch von Seiten der Behörden nicht verordnet, woraus folgt, dass diese im Einvernehmen zwischen Arbeitgeber und Arbeitnehmer verwendet werden können.
 Nach derzeitigem Stand gibt es auch keinerlei Verpflichtung des Arbeitgebers, seine Mitarbeiter (Verkäufer, Kellner usw.) mit Gesichtsmasten bzw. Handschuhen auszustatten.
 Festzuhalten ist des Weiteren, dass ein Arbeitnehmer nicht von der Arbeit fernbleiben darf, wenn er sich vor einer Ansteckung fürchtet. Ein grundloses einseitiges Fernbleiben von der Arbeitsstätte stellt eine Verletzung der Dienstpflichten dar und kann so eine Entlassung begründen. Eine Verweigerung der Arbeitsleistung könnte nur dann gerechtfertigt sein, wenn eine objektiv nachvollziehbare Gefahr bestünde, sich bei der Arbeit mit dem Virus anzustecken, was unter anderem dann gegeben sein kann, wenn es im unmittelbaren Arbeitsumfeld bereits zu einer Ansteckung mit dem Virus gekommen wäre. Dies gilt jedoch nicht für jene Arbeitnehmer, die aufgrund ihres Berufes mit Krankheiten regelmäßig zu tun haben, wie etwa Mitarbeiter von Spitälern oder Apotheken.
 Aus arbeitsrechtlicher Sicht besteht für Mitarbeiter im Dienstleistungsbereich, in welchen regelmäßig Leistungen für Menschen erbracht werden und ein ständiger Kontakt mit Gästen oder Kunden besteht, immer ein gewisses Risiko sich mit Krankheiten zu infizieren. Eine Weigerung von Mitarbeitern, Gäste oder Kunden zu bedienen oder andere Dienstleistungen nicht zu erbringen, ist derzeit nicht gerechtfertigt, wobei abzuwarten bleibt, wie sich die Situation weiter entwickeln wird.
 Grundsätzlich muss die Arbeit von zu Hause (Home-Office) zwischen Arbeitnehmer und Arbeitgeber ausdrücklich vereinbart werden, sohin die einseitige Anordnung von Home-Office nicht gestattet ist.
 Lediglich für den Fall, dass eine diesbezügliche Vereinbarung im Arbeitsvertrag bereits enthalten ist oder sich darin eine sogenannte Versetzungsklausel findet, wonach der Arbeitgeber einseitig einen anderen als den ursprünglich vereinbarten Arbeitsort benennen kann, ist eine Anordnung durch den Arbeitgeber möglich. Der Arbeitgeber hat hierbei jedoch die allenfalls anfallenden Kosten, zum Beispiel für Internet, Handy etc., zu übernehmen. Unter gewissen Voraussetzungen kann Home-Office auch während einer Quarantäne angeordnet werden.
 3. Auswirkungen auf die Arbeitszeit und die Arbeitsruhe
 In gewissen Fällen dürfen aufgrund des Coronavirus Arbeitszeitgrenzen überschritten werden und Ausnahmen von der Mindestruhezeit sowie Wochenend- und Feiertagsruhe vorgenommen werden. Dies gilt zum einen für Betriebe, welche dem Krankenanstalten-Arbeitszeitgesetz unterliegen. Für Betriebe, welche nicht dem Krankenanstalten-Arbeitszeitgesetz unterliegen, gilt zum anderen, dass Ausnahmen vom Arbeitszeitgesetz im Zusammenhang mit dem Coronavirus zulässig sind. Es muss sich um vorübergehende und unaufschiebbare Arbeiten handeln, die eine unmittelbare Gefahr für Leben und Gesundheit von Menschen abwenden. Bei den dem AZG unterliegenden Arbeitnehmern darf auch die durchschnittliche Wochenhöchstarbeitszeit überschritten werden, ohne dass es hierfür spezielle Zustimmungserklärungen der betroffenen Arbeitnehmerinnen und Arbeitnehmer bedarf.
 Auch Ausnahmen vom Arbeitsruhegesetz sind möglich. Das bedeutet, dass auch hier eine unmittelbare Gefahr für Leben und Gesundheit von Menschen bestehen muss und die erforderlichen Arbeiten sofort vorgenommen werden müssen.
 4. Arbeitsrechtliche Maßnahmen
 Unter Kurzarbeit versteht man die vorübergehende Herabsetzung der Normalarbeitszeit und des Arbeitsentgeltes wegen wirtschaftlicher Schwierigkeiten. Kurzarbeit hat den Zweck, die Kosten temporär zu verringern und gleichzeitig die Beschäftigten im Betrieb zu halten.
 Hierfür sind jedoch gewisse Voraussetzungen einzuhalten.
 b) Corona-Kurzarbeit
 Die Sozialpartner haben nunmehr zur Sicherung von Arbeitsplätzen und zur Erhaltung der Liquidität von Unternehmern sowie zur Sicherung bewährter Fachkräfte im Rahmen der derzeitigen „Corona-Warnung“ ein vereinfachtes Modell für Kurzarbeit (vorläufig für 6 Monate) vereinbart. Die Kurzarbeit ist dabei für Unternehmen – unabhängig von der jeweiligen Betriebsgröße und unabhängig von der jeweiligen Branche – möglich.
 Vor Beginn einer etwaigen Kurzarbeit müssen Arbeitnehmerinnen und Arbeitnehmer in Abstimmung mit dem Arbeitgeber ein etwaiges Urlaubsguthaben vergangener Urlaubsjahre und Zeitguthaben zur Gänze konsumieren. Bei Verlängerung der Kurzarbeitsvereinbarung über drei Monate hinaus müssen Arbeitnehmerinnen und Arbeitnehmer weitere drei Urlaubswochen konsumieren.
 Im Zeitraum der Kurzarbeit und einen Monat danach dürfen Kündigungen grundsätzlich nicht ausgesprochen werden. Bei Urlaub und Krankenständen während der Kurzarbeitszeit gebührt dem Arbeitnehmer wie bisher das volle Entgelt wie vor der vereinbarten Kurzarbeit.
 Im Hinblick auf die Arbeitszeit ist festzuhalten, dass es nunmehr möglich ist, dass die Normalarbeitszeit im Rahmen des Corona-Kurzarbeitszeitraums 0 % betragen kann. Diese Normalarbeitszeit kann im Einvernehmen mit dem Betriebsrat, in Betrieben ohne Betriebsrat mit dem Arbeitnehmer, verändert werden. In Betrieben, in welchen ein Betriebsrat nicht besteht, müssen die Sozialpartner darüber spätestens fünf Arbeitstage im Voraus informiert werden.
 Im gesamten Durchrechnungszeitraum kann die Arbeitszeit, und sohin das Entgelt, um maximal 90 % reduziert werden, wobei festzuhalten ist, dass dabei aber auch längere Zeiträume mit einer Wochenarbeitszeit von 0 Stunden vereinbart werden können.
 Beispiel: Kurzarbeit für die Dauer von 6 Wochen, davon 5 Wochen 0 % Arbeitszeit und eine Woche 60 %.
 Der Durchrechnungszeitraum darf jedoch nicht länger sein als der bewilligte Kurzarbeitszeitraum.
 Für den Fall, dass Ihr Unternehmen Kurzarbeit plant, ist umgehend das zuständige AMS über bestehende Beschäftigungsschwierigkeiten zu informieren und soweit vorhanden, Gespräche mit dem Betriebsrat zu führen und Sozialpartnervereinbarungen abzuschließen und in weiterer Folge der Antrag beim zuständigen AMS einzubringen. Das AMS benötigt hierzu den genauen Beschäftigtenstand, die geplante Dauer der Kurzarbeit, die Anzahl der von der Kurzarbeit betroffenen Mitarbeiterinnen und Mitarbeiter, das durchschnittliche Einkommen in den jeweiligen Einkommensgruppen sowie die geplante maximale Arbeitszeitreduktion.
 Die Kurzarbeitsbeihilfe des AMS bemisst sich sodann am Nettoentgelt des Arbeitnehmers vor der Kurzarbeit und garantiert sohin ein Mindesteinkommen, wobei festzuhalten ist, dass die Förderdauer zunächst drei Monate beträgt und bei Bedarf um weitere drei Monate verlängert werden kann:
 – bei einem Bruttoentgelt bis zu Euro 1.700,00 beträgt das Entgelt 90 % des bisherigen Nettoentgelts
 – bei einem Bruttoentgelt bis zu Euro 2.685,00 beträgt das Entgelt 85 % des bisherigen Nettoentgelts
 – bei einem Bruttoentgelt bis zu Euro 5.370,00 beträgt das Entgelt 80 % des bisherigen Nettoentgelts.
 In den Pauschalsätzen des AMS sind auch die anteiligen Sozialversicherungsbeiträge enthalten, wobei sich diese Sozialversicherungsbeiträge des Dienstgebers am Entgelt vor Kurzarbeit bemessen. Im neuen Kurzarbeitsmodell werden auch diese erhöhten Beiträge ab dem 4. Monat vom AMS übernommen.
 In diesem Zusammenhang haben die Sozialpartner zugesagt, ab Abschluss der Gespräche auf betrieblicher Ebene (Vorliegen einer unterschriftsreifen Betriebsvereinbarung / Einzelvereinbarung) eine Sozialpartnervereinbarung innerhalb von 48 Stunden zu ermöglichen.
 5. Dienstverhinderungen aufgrund der Einstellung des Betriebes von Schulen und Betreuungseinrichtungen
 Solange die Möglichkeit besteht, dass Kinder in der Schule oder Kindergarten betreut werden können, wird im Regelfall keine gerechtfertigte Dienstverhinderung vorliegen, welche eine Entgeltfortzahlungspflicht des Arbeitgebers auslöst.
 Generell ist festzuhalten, dass die Regelungen zur Pflegefreistellung nur dann relevant sind, wenn ein Kind oder naher Angehöriger erkrankt ist. Die Betreuungsfreistellung kommt dann infrage, wenn die übliche Betreuungsperson wegen Krankheit oder aus anderen bestimmten Gründen nicht zur Verfügung steht. Die Schließung von Betreuungseinrichtungen ist grundsätzlich kein Anlassfall für die Pflege- oder Betreuungsfreistellung. Die nachfolgende kurz und überblicksmäßig dargestellte Regelung gilt sowohl für Angestellte als auch für Arbeiter.
 In folgenden Fällen haben Arbeitnehmerinnen und Arbeitnehmer Anspruch auf eine Woche Freistellung unter Fortzahlung der Bezüge:
 – Pflegefreistellung gemäß § 16 Abs. 1 Ziffer 1 UrlG: ein Arbeitnehmer muss einen im gemeinsamen Haushalt lebenden erkrankten nahen Angehörigen pflegen und kann daher seine Arbeitsleistung nicht erbringen, wobei festzuhalten ist, das unter gewissen Voraussetzungen Verlängerungen der Pflegefreistellung möglich sind.
 – Betreuungsfreistellung gemäß § 16 Abs. 1 Ziffer 2 UrlG: ein Arbeitnehmer kann seine Arbeitsleistung deswegen nicht erbringen, weil er die notwendige Betreuung eines Kindes übernehmen muss, sofern die eigentliche Betreuungsperson aus gewissen Gründen (zum Beispiel Tod, Aufenthalt in einer Heil- und Pflegeanstalt, Verbüßung einer Freiheitsstrafe etc.) verhindert ist.
 – Krankenhausbegleitung gemäß § 16 Abs. 1 Ziffer 3 UrlG: ein Arbeitnehmer begleitet ein unter zehnjähriges erkranktes Kind bei einem stationären Aufenthalt in einer Heil- und Pflegeanstalt.
 – Dienstverhinderung aus wichtigem Grund gemäß § 8 Abs. 3 AngG, § 1154b Abs. 5 ABGB: die Regelungen zu Pflegefreistellung sowie der Betreuungsfreistellung können nicht in Anspruch genommen werden, sofern das Kind gesund ist aber aufgrund der Schließung von Betreuungseinrichtungen betreut werden muss. In diesem Fall kommt nur das Recht in Betracht, der Arbeit aufgrund einer „Dienstverhinderung aus wichtigen Gründen“ bezahlt fernzubleiben. Dieser Anspruch besteht laut gesetzlicher Regelung jedoch nur für „verhältnismäßig kurze Zeit“. Eine gesetzlich festgelegte Dauer gibt es hierfür nicht. Aufgrund der jetzigen Sondersituation kommen jedoch längere als einwöchige Zeiträume in Betracht.
 – Zudem wurde nunmehr angekündigt, dass Arbeitgeber Arbeitnehmern mit Betreuungspflichten für Kinder unter 14 Jahren freiwillig bis zu drei Wochen bezahlten Sonderurlaub gewähren können, welche zu einem Drittel staatlich refundiert wird.
 6. Kündigungen und einvernehmliche Auflösungen
 Kündigungen sind wie bisher naturgemäß weiterhin möglich und erlaubt. Zu beachten ist, dass diese „Coronakrise“ wohl als betriebsbedingter Kündigungsgrund anzusehen ist, wobei jedoch festgehalten wird, dass das Frühwarnsystem des AMS auch weiterhin Gültigkeit besitzt, wonach für den Fall, dass mehrere Arbeitnehmerinnen und Arbeitnehmer gekündigt werden sollen, die Regelungen des Frühwarnsystems zu beachten sind, damit diese Kündigungen auch rechtswirksam sind.
 Mit den Mitarbeitern kann auch jederzeit eine einvernehmliche Auflösung vereinbart werden, unter Umständen mit der Zusicherung der Wiedereinstellung.


text:
 4. 2. 95 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 27/ 19
 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 236/95
 af 3 . februar 1995
 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse
 frugter og grøntsager
 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE ved Rådets forordning (EF) nr. 3311 /94 af 20. december
 FÆLLESSKABER HAR — 1994 om en måneds forlængelse af anvendelsen af de
 bestemmelser i den agromonetære ordning, der var
 under henvisning til traktaten om oprettelse af Det
 Europæiske Fællesskab,
 gældende pr. 31 . december 1994, og om fastsættelse af de
 nye medlemsstaters landbrugsomregningskurser ^) er der
 under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. fastsat en måneds forlængelse af den periode, hvor den pr.
 3223/94 af 21 . december 1994 om gennemførelsesbestem 31 . december 1994 gældende agromonetære ordning
 melser for importordningen for frugt og grøntsager (!), anvendes, og forordningen fastsætter de landbrugsomreg
 særlig artikel 4, stk. 1 , ningskurser, der skal anvendes for de nye medlemsstater ;
 den undtagelse, som er fastsat i forordningens artikel 1 ,
 under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 3813/92 stk. 2, bør anvendes —
 af 28 . december 1992 om den regningsenhed og de
 omregningskurser, der skal anvendes i den fælles land
 brugspolitik (2), senest ændret ved forordning (EF) nr.
 1 50/95 (3), særlig artikel 3, stk. 3, og UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING :
 ud fra følgende betragtninger :
 1 forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af Artikel 1
 gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale
 handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i
 for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i
 import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er tabellen i bilaget.
 anført i nævnte forordnings bilag ;
 ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste Artikel 2
 importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i
 bilaget til nærværende forordning ; Denne forordning træder i kraft den 4. februar 1995.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver
 medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 3. februar 1995.
 På Kommissionens vegne
 Franz FISCHLER
 Medlem af Kommissionen
 O EFT nr. L 337 af 24. 12. 1994, s. 66.
 O EFT nr. L 387 af 31 . 12. 1992, s. 1 .
 (3) EFT nr. L 22 af 31 . 1 . 1995, s. 1 . O EFT nr. L 350 af 31 . 12. 1994, s. 1 .
 ---pagebreak--- Nr. L 27/20 De Europæiske Fællesskabers Tidende 4. 2. 95
 BILAG
 til Kommissionens forordning af 3. februar 1995 om faste importværdier med henblik pa
 fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 (ECU/100 kg)
 Fast
 KN-kode Tredjelands-kode (')
 importværdi
 0702 00 15 204 53,5
 212 88,7
 624 158,0
 999 100,1
 0707 00 10 053 166,9
 068 169,8
 204 136,3
 624 207,3
 999 170,1
 0709 90 73 204 189,7
 624 196,3
 I 999 193,0
 (') Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 3079/94 (EFT nr. L 325 af 1 7.
 12. 1994, s. 17). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.


text:
Aguascalientes ("varmt vand") er en delstat i Mexico med et areal på 5.197 km2, beliggende midt i landet med 944.000 indbyggere. Hovedstaden hedder også Aguascalientes. Delstaten blev dannet i 1835 ved udskillelse fra delstaten Zacatecas. ISO 3166-2-koden er MX-AGU.
 Berømte hidrocálidos
 Antonio Acevedo Escobedo, writer
 José María Bocanegra, præsident
 Francisco Díaz de León, artist
 Gabriel Fernández Ledesma, artist
 Manuel M. Ponce, musician
 José Guadalupe Posada, artist
 Saturnino Herrán, artist
 Ramón López Velarde, poet
 Arturo Robles Aguilar, politician
 Miguel Angel Barberena Vega, politician
 Jose Antonio Zapata, journalist
 Otto Granados Roldán, politician
 Eksterne henvisninger
 News and Radio
 Delstatens websted
 Delstater i Mexico


type: caselaw

text:
 14.3.2016
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 98/21
 Pedido de decisão prejudicial apresentado pela cour administrative d'appel de Douai (França) em 21 de dezembro de 2015 — Wenceslas de Lobkowicz/Ministère des Finances et des Comptes publics
 (Processo C-690/15)
 (2016/C 098/27)
 Língua do processo: francês
 Órgão jurisdicional de reenvio
 Cour administrative d'appel de Douai
 Partes no processo principal
 Recorrente: Wenceslas de Lobkowicz
 Recorrido: Ministère des Finances et des Comptes publics
 Questão prejudicial
 Opõe-se um princípio do direito da União Europeia a que um funcionário da Comissão Europeia esteja sujeito à contribuição social generalizada, à quotização social e às contribuições adicionais a essa quotização, às taxas de 0,3 % e de 1,1 %, sobre os rendimentos prediais auferidos num Estado-Membro da União Europeia?


text:
 3.11.2015
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 363/10
 Acórdão do Tribunal de Justiça (Quinta Secção) de 10 de setembro de 2015 (pedido de decisão prejudicial do Raad van State — Países Baixos) — Nannoka Vulcanus Industries BV/College van gedeputeerde staten van Gelderland
 (Processo C-81/14) (1)
 («Reenvio prejudicial - Diretiva 1999/13/CE - Anexo II B - Poluição atmosférica - Compostos orgânicos voláteis - Redução das emissões - Utilização de solventes orgânicos em certas atividades e instalações - Obrigações aplicáveis às instalações existentes - Prorrogação do prazo»)
 (2015/C 363/12)
 Língua do processo: neerlandês
 Órgão jurisdicional de reenvio
 Raad van State
 Partes no processo principal
 Recorrente: Nannoka Vulcanus Industries BV
 Recorrido: College van gedeputeerde staten van Gelderland
 Dispositivo
 1)
 O anexo II B da Diretiva 1999/13/CE do Conselho, de 11 de março de 1999, relativa à limitação das emissões de compostos orgânicos voláteis resultantes da utilização de solventes orgânicos em certas atividades e instalações, deve ser interpretado no sentido de que a prorrogação do prazo prevista no seu ponto 2, primeiro parágrafo, alínea i), pode ser concedida ao operador de uma «instalação», na aceção do artigo 2.o, ponto 1, desta diretiva, para efeitos da aplicação do seu plano de redução das emissões de compostos orgânicos voláteis, caso se encontrem ainda em fase de desenvolvimento substituintes isentos de solventes ou com um teor reduzido dos mesmos, numa situação em que se pode supor que essa instalação processa quantidades constantes de produtos sólidos que serão utilizadas para a definição do valor de referência para a redução das emissões.
 2)
 O anexo II B, ponto 2, primeiro parágrafo, alínea i), da Diretiva 1999/13 deve ser interpretado no sentido de que a prorrogação do prazo de aplicação de um plano de redução das emissões de compostos orgânicos voláteis exige uma autorização das autoridades competentes, a qual pressupõe um pedido prévio por parte do operador em causa. Para poder determinar se a prorrogação do prazo deve ser concedida ao operador para efeitos da aplicação de um plano de redução das emissões de compostos orgânicos voláteis e fixar a duração da prorrogação do prazo eventualmente concedida, incumbe às autoridades competentes, no âmbito da margem de apreciação de que dispõem, verificar, entre outros, se estão efetivamente em fase de desenvolvimento produtos de substituição próprios para serem utilizados nas instalações em causa e diminuírem as emissões de compostos orgânicos voláteis, se os trabalhos em curso, face aos elementos fornecidos, são suscetíveis de conduzir à obtenção de tais produtos e se existem medidas alternativas que possam provocar, a custo inferior, uma redução das emissões semelhante, ou mesmo maior, e, designadamente, se não há já produtos de substituição disponíveis. Além disso, há que ter em conta a relação entre, por um lado, a redução das emissões que os produtos de substituição em fase de desenvolvimento permitirão, bem como o custo desses produtos, e, por outro, as emissões adicionais causadas pela prorrogação do prazo, bem como o custo de eventuais medidas alternativas. A duração da prorrogação do prazo não deve ir além do necessário para o desenvolvimento dos produtos de substituição. Isso deve ser apreciado tendo em conta todos os elementos pertinentes e, designadamente, a dimensão das emissões adicionais causadas pela prorrogação do prazo e o custo de eventuais medidas alternativas relativamente à dimensão da redução das emissões que os produtos de substituição em fase de desenvolvimento irão permitir e o custo desses produtos.
 (1) JO C 142, de 12.5.2014.


text:
 23.10.2010
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 288/4
 Izba odwoławcza
 (2010/C 288/07)
 W dniu 14 września 2010 r. Sąd postanowił, że w skład izby odwoławczej, w okresie od dnia 20 września 2010 r. do dnia 31 sierpnia 2011 r. wchodzić będą: prezes Sądu oraz po dwóch prezesów izb na zmianę.
 Sędziami zasiadającymi wraz z prezesem izby celu utworzenia powiększonego składu pięciu sędziów będą trzej sędziowie zasiadający w składzie, przed którym rozpoczęło się rozpoznanie sprawy oraz po dwóch prezesów izb na zmianę.