type: other

text:
Volvo-rengashuolto Patrik Osterjärvi Metropolia Ammattikorkeakoulu
 Download Volvo-rengashuolto Patrik Osterjärvi Metropolia Ammattikorkeakoulu
 Patrik Osterjärvi
 Volvo-rengashuolto
 49 sivua + 8 liitettä
 Jälkimarkkinajohtaja Tommy Lindholm, Volvo Finland Ab
 Lehtori Markku Haikonen
 Insinöörityö tehtiin Volvo Finland Ab:n toimeksiantoja. Työssä käsitellään raskaan kaluston
 renkaita ja niiden erilaisia ominaisuuksia. Toimeksiantajan puolelta tarkoituksena oli selvittää keinoja, joilla asiakkaille voidaan tarjota Volvon uutta rengashuoltokonseptia, ja mitä
 asioita palvelun tarjoamisessa on otettava huomioon.
 Työssä on esitelty raskaan kaluston rengaskustannuksia ja rengashuollon toimenpiteet,
 joilla voidaan saavuttaa renkailla suurempi kilometrisuorite ja/tai saavuttaa pienempi polttoaineenkulutus.
 Raskaan kaluston käyttötarkoitus vaikuttaa olennaisesti valittavaan rengastyyppiin. Tästä
 syystä henkilön, joka myy kalustoon tarvittavat renkaat tai tekee rengasvalinnan, on oltava
 tietoinen renkaiden erilaisista ominaisuuksista ja niiden soveltuvuudesta eri käyttötarkoituksiin. Työssä esitellään erilaisia raskaan kaluston rengastyyppejä ja renkaiden ominaisuuksia. Lisäksi tarkastellaan niiden vaikutusta renkaan toimintaan, kestävyyteen ja polttoaineenkulutukseen sekä kustannuksiin, joita renkaat aiheuttavat kuljetusyrityksille.
 Volvo Finland Ab on avaamassa kesällä 2016 uutta toimipistettä Vantaalle ja korjaamolle
 on tulossa uudet rengaslaitteet. Työssä on kuvattu laitteiden toimintaa ja käyty läpi Volvon
 tämänhetkisiä tietojärjestelmiä. Lisäksi on tarkasteltu sitä, miten järjestelmiä pitäisi kehittää, jotta rengashuolto on helposti hallinnoitavissa järjestelmissä. Kuljetusyrityksille tehtiin
 kysely, jotta ymmärrettäisiin, kuinka ne teettävät rengastarkastukset.
 Rengaspalveluiden tarjoamisesta on tehty sisäinen prosessikuvaus ja kuvattu, kuinka rengashuolto tulisi sisällyttää ajoneuvon huoltosuunnitelmaan. Lisäksi on eroteltu, kuinka
 GDS-toiminnanohjausjärjestelmää tulisi kehittää, jotta työmääräykset tulevat tehtyä oikein.
 Raskaskalusto, kustannukset, renkaat, rengaskustannukset,
 Tyre Service of Volvo
 49 pages + 8 appendices
 Tommy Lindholm, Commercial Aftermarket Manager, Volvo Finland Ab
 Markku Haikonen, Senior Lecturer
 The objective of this Bachelor’s thesis was find out how Volvo operates the company’s
 new tyre service concept and what issues must be taken care of to make the process and
 customer service successful. The type of transportation determines the choice of tyres. For
 this reason, customer service advisors and customers must be aware of the different types
 of tyres and their features.
 The first goal was to research different types of tyres for trucks and busses. Secondly, the
 goal was to analyze the different features of tyres, and their effects on the fuel consumption, the mileage and costs for transport companies. The thesis also describes the tyre expenditures of trucks and busses and tyre maintenance procedures in order to achieve
 longer driving distances and smaller fuel consumption.
 Volvo Finland Ab will open a new workshop in Vantaa in 2016. The new tyre process will
 be started there with new tyre equipment and tools. In this thesis, these new tools and
 equipment are described and also Volvo’s current information and enterprise resource
 planning systems were researched. Furthermore, it was studied what kind of developments have to be carried out to make tyre service more easily manageable.
 An inquiry was made to clarify how transport companies take care of the tyre maintenance
 of their fleet. A process description was made how to provide quality tyre service by the
 company. In addition, it was studied how to include tyre service into the service plan of vehicles.
 Tyre, heavy duty, tyre costs, haulage
 Sisäkumikalvo
 Kudosrunko
 Reunavaijeri
 Renkaan sivu
 Tukivyöpaketti
 0-asteinen vyö
 Tehdaskunnostettu rengas
 Akseliaaliset erot
 Yksittäis- ja paripyörät
 Vierinvastus
 Renkaan lämpeneminen
 Jarrutusominaisuudet
 Renkaille tehtävät toimenpiteet kunnon varmistamiseksi
 Rengaspaineiden seuranta ja lisääminen
 Urasyvyyden seuranta
 Akseleiden ja pyöränkulmien suuntaus
 Oikeiden ilmanpaineiden tärkeys
 Yleiset rengaspainesuositukset kuljetusliikkeen ajon mukaan
 Rengaskysely kuljetusyrityksille
 Kalustosta aiheutuvat kustannukset
 Uusien renkaiden kustannukset
 Pinnoitettujen renkaiden käyttäminen
 Mahdollinen säästöpotentiaali
 Uudet huoltamattomat renkaat
 Uritetut renkaat ja säännöllinen tarkastus
 Volvolla käytössä oleva rengaslaitteisto
 TyreCheck-järjestelmän toiminta
 Rengaspaineiden mittaus
 Urasyvyyden mittaus
 Akseliston suuntauksen tarkastus ja välysten tarkastus
 Rengasohjelman luominen Volvo järjestelmiin
 Järjestelmän vajaavaisuudet ja kehittäminen VOSP, CQ ja GDS
 Järjestelmä renkaiden seuraamiseen
 Käytettävissä olevat järjestelmät
 Korjaamon ilmanpainejärjestelmä
 Korjaamon toiminta rengashuollossa
 10.1 Renkaiden tarkastaminen
 10.2 Rengaspalveluiden myynti
 Liite 1. STRO-käsikirjan kuormitustaulukko
 Liite 2. Rengashuoltokysely
 Liite 3. Perusilmanpainesuositukset
 Liite 4. Rengashuoltokyselyn tulokset
 Baari, SI-järjestelmän paineen lisäyksikkö.
 CQ-online, huoltosopimusten laskentaohjelma.
 Dimensioton suure
 Dimensioanalyysissa luku, jolla ei ole fysikaalista yksikköä.
 Volvo Trucksin Web-perustainen kuljetusten tietojärjestelmä.
 Volvo-korjaamon ja varaston toiminnanohjausjärjestelmä.
 Tietokanta, josta löytyy koottuna ajoneuvojen korjausohjeet, ohjeajat, huoltopöytäkirjat ja varaosat.
 PDA-laite
 Kaksiulotteinen kuviokoodi eli ruutukoodi. Sisältää enemmän tietoa kuin
 yksiulotteinen viivakoodi.
 The Scandinavian tire & Rim oraganization.
 Volvo Service Planning, järjestelmä, jolla luodaan ajoneuvolle huoltosuunnitelma.
 Tämä insinöörityö on tehty toimeksiantona Volvo Finland Ab:lle, jonka alaisuudessa toimivat Volvo Truck Centerit. Työn tavoitteena on syventyä kuorma- ja linja-autojen renkaisiin ja kehittää kesällä 2016 avattavaan Volvo Trucks Vantaan toimipisteeseen toimivaa rengashuoltoa. Työssä selvitetään, mitä tietoja vaaditaan, jotta asiakkaille voidaan
 suunnitella oma rengasohjelma ja kuinka asiakas saadaan sitoutettua Volvon rengashuollon käyttämiseen. Työhön on kerätty korjaamon henkilökunnalle aineistoa siitä,
 kuinka renkaat käyttäytyvät ja mitä rengashuolto pitää sisällään. Lisäksi rengashuollon
 osalta on kartoitettu järjestelmien toimintaa nykytilanteessa sekä sitä, mitä järjestelmissä
 tulisi kehittää, jotta rengastöiden hallinnointi sujuisi vaivattomasti korjaamon GDS-toiminnanohjausjärjestelmässä.
 Volvon tahtotila on tarjota asiakkaille kaikki palvelut saman katon alta, joten rengaspalveluiden myyminen on osa tätä kokonaisuutta. Lisäksi asiakkaat haluavat, että autolla
 tehdään mahdollisimman vähän pysähdyksiä. Volvon uuden rengashuollon ansiosta
 myös rengaspalvelut on mahdollista lisätä asiakkaille tähän kokonaisuuteen. Rengashuollon kannattavuudesta asiakkaille työssä on laskettu kuljetusyrityksen toiminnasta aiheutuvia rengaskustannuksia ja syntyviä säästöjä, kun renkaiden huoltoon kiinnitetään
 tarpeeksi huomioita.
 Työn tarkoituksena on syventyä kuorma- ja linja-autojen renkaisiin. Työssä ei ole otettu
 huomioon työkoneiden, henkilö- ja kilpa-autojen käytössä painotettuja renkaiden ominaisuuksia. Työn teoriaosuudesta on rajattu erilaisia renkaiden ominaisuuksia, joilla ei ole
 suurta vaikutusta kuorma- ja linja-autojen renkaiden toimintaan. Lisäksi renkaiden vanteet on jätetty työssä huomioimatta.
 Rengas on osa ajoneuvon alustaa, ja se on ainoa osa, joka yhdistää ajoneuvon tien
 pintaan. Renkaan tehtäviä on välittää ajoneuvon kiihdytys-, jarrutus- ja ohjausvoimia,
 vastaan ottaa tien epätasaisuuksista aiheutuvia voimia ja lisäksi rengas vaikuttaa ajoominaisuuksiin ja ajomukavuuteen. Ajoneuvon hallittavuus ja sitä kautta turvallisuus
 sekä taloudellisuus ovat kiinni renkaan ja tienpinnan pienestä kosketuspinnasta.
 Tässä luvussa käydään läpi renkaan eri osia. Rengas koostuu useista eri aineosista ja
 se sisältää erilaisia kumiseoksia. [1]
 Kuvassa 1 kuvataan renkaan rakennetta ja koostuvia osia:
 kulutuspinta.[A1]
 Renkaan rakenne [2].
 Seuraavaksi esitellään tarkemmin renkaiden eri osien rakennetta.
 Sisäkumikalvo varmistaa renkaan ilmatiiviyden ja vastaa nykyaikaista sisärengasta. Sisäkumikalvo on synteettistä kumia. [2]
 Kudosrungolla on tärkeä tehtävä renkaan kantokyvyn suhteen rengaspaineen ohella.
 Kudosrunko antaa renkaalle sen oikean muodon ja pitää renkaan kasassa ja on siten
 oleellinen osa renkaan rakenteen kannalta. Kudosrunko koostuu ohuista tekstiililangoista, jotka on sidottu toisiinsa kumilla. Tekstiilikudos vastaanottaa renkaan sisällä olevan ilmanpaineen aiheuttamat rasitukset. Kudosrunko välittää kiihtyvyys- ja jarrutusvoimista aiheutuvat kehävoimat vanteen ja kulutuspinnan välillä. Lisäksi se vastaanottaa
 sivuvoimista aiheutuvat aksiaalisvoimat sekä radiaalivoimat, jotka aiheutuvat tien epätasaisuuksista ja pyöränkuormasta. Renkaan kantokyky määräytyy käytetyn rengaspaineen ja kudosrungon lujuuden mukaan. [1; 2; 3]
 Jalka-alue yhdistää renkaan vanteeseen. Kudoslankojen päät on kierretty reunavaijerin
 ympärille, joka pitää renkaan vanteellaan. Jalka-alue välittää kiihtyvyys- ja jarrutusvoimat
 renkaan vanteelta renkaan ja tien väliseen kosketuspintaan. [2; 3]
 Reunavaijerin tehtävä on pitää rengas tiukasti vanteellaan ja koossa. Sen tehtävänä on
 useiden tonnien kuormitus murtumatta. Renkaaseen syötettävä paine painaa reunavaijerin vannetta vasten ja pitää sen paikallaan. [2; 3]
 Renkaan sivun tehtävä on suojata rengasta sivulta kohdistuvilta iskuilta esimerkiksi jalkakäytävän reunoilta tai tiessä olevista kuopista. Renkaan sivu on joustavaa kumia joka
 elää kuormituksen vaihdellessa. Renkaan sivuihin merkitään myös kaikki tiedot kyseisestä renkaasta. [2]
 Tukivyöpaketti koostuu tuki- ja suojakudoksista. Kudokset koostuvat kumilla ympäröidyistä koordilangoista, jotka ovat yleisimmin valmistettu teräksestä. Kudokset vaikuttavat renkaan ohjautuvuuteen, tieotteeseen ja kudosrungos suojaukseen. [1]
 0-asteinen vyö on tukivyöpaketin päällä, ja sen tehtävänä on vähentää kitkan aiheuttamaa lämpenemistä renkaaseen ja estää kulutuspinnan muodonmuutoksia, jotka aiheutuvat keskipakovoimasta. Vöiden tehtävänä on pitää renkaan kulutuspinta mahdollisimman jäykkänä huomioiden kuitenkin kaarreajon vaatimukset. [2]
 Kulutuspinta on kosketuksessa tienpintaan ja on renkaan kuvioitu osa. Rengaskuvio vaikuttaa turvallisuuteen märällä tiellä ja ohjaustarkkuuteen kuivalla tiellä. Rengaskuvion
 tehtävänä on siirtää märällä tiellä vettä pois renkaan kosketuspinnan alta, jotta renkaan
 kosketuspinta tienpintaa säilyy. Pintakuvio vaikuttaa mm. tieotteeseen, vetokykyyn ja jarrutukseen. Kulutuspinnan on oltava riittävän pitävä kaikilla alustoilla, kestettävä kulutusta, kovaa rasitusta, hankautumista ja vältettävä kuumentumista. Kulutuspinta kertoo
 paljon renkaan kunnosta. [1; 2; 3]
 Rengasvalintaa tehdessä tulee renkaiden kirjainkoodeihin kiinnittää huomiota. Kirjainkoodi ilmoittaa renkaan sijainnin ajoneuvossa. Renkaat on tarkoitettu eri käyttöolosuhteisiin, sekä eri akseleilla on erilaiset kantavuusvaatimukset. Renkaan pintakuviointi on
 myös erilainen riippuen siitä, mille akselille rengas sijoitetaan, koska siltä vaaditaan erilaisia ominaisuuksia. Esimerkiksi Michelin käyttää seuraavia kirjainkoodeja
 F Front, etuakseli
 D Drive, vetoakseli
 T Trailer, perävaunu
 Z kaikki akselit, myös etuakseli [6].
 Vyörenkaassa (kuvassa 2) renkaan kudoslangat on asennettu poikittain reunavaijerilta
 toiselle eli radiaalisesti. Kudosrungon päälle asennetaan usean kerroksen jäykkä vyö,
 joka jäykistää kulutuspinnan ja mahdollistaa hyvän pitojäykkyyden. Vyörenkaan vierinvastus on pienempi ja lämpeneminen vähäisempää. Hyviä ominaisuuksia on hyvä sivuttaispitokyky, tasainen kuluminen ja kestävyys suurilla nopeuksilla. Vyörenkaan paremmat ominaisuudet ovat sivuuttaneet ristikudosrenkaan markkinoilta. Ristikudosrenkaita
 käytetään lähinnä enää työkoneissa, jotka ajavat huonoissa maastoissa. [3]
 Vyörenkaassa näkyvät kerroksittaiset vyöt [25].
 Suomessa ei ole määritelty kuorma- ja linja-autoille lainmukaista talvirengaspakkoa.
 Vaatimuksena on, että kulutuspinnan urasyvyyden on oltava 1,6 mm paripyörissä; toinen
 rengas saa olla sitäkin sileämpi. Ympärivuotiseen ja talvikäyttöön rengasvalmistajat ovat
 suunnitelleen M+S (Mud & Snow) -merkinnällä valmistettuja renkaita, mutta niiden ei
 tarvitse läpäistä erillistä talvirengastestausta. Rengasvalmistaja voi itse määrittää renkailleen M+S-merkinnän. Erityisoloissa ja kuljetustehtävissä, jolloin ajoneuvolta vaaditaan parasta mahdollista pitokykyä, on mahdollista käyttää nastarenkaita tai nastoittaa
 renkaat. Uusien renkaiden asentaminen on hyvä ajoittaa siten, että talveksi asennetaan
 uudet renkaat, jolloin renkaan urasyvyys on parempi ja pito-ominaisuudet. Kun renkaat
 ovat kuluneet, niiden kuviointi soveltuu paremmin kesäkelille, kun vierinvastus pienenee.
 Mikäli ajoneuvolla kertyy kilometrejä riittävästi vuoden aikana, voidaan kalustossa pitää
 erikseen kesä- ja talviaikaan eri renkaita. Yleensä samoilla renkailla ajetaan ympäri vuoden, koska se on taloudellisesti kannattavampaa. Tällä vältytään ylimääräisiltä rengastöiltä ja renkaiden säilytyskuluilta. Uusi tai pinnoitettu rengas kestää maantiekäytössä
 noin 150 000–200 000 kilometriä. [3; 4; 5]
 Esimerkiksi Ruotsissa, Norjassa ja Venäjällä on säädetty tiukempia vaatimuksia renkaisiin talviajaksi. Norjassa on tiukimmat vaatimukset talvirenkaiden käyttöpakkoon. Renkaissa täytyy olla merkintä M+S, MS, M&S, Mud and Snow, 3PMSF tai 3 Peak Mountain
 Snow Flake, ja niiden tulee soveltua talviajoon. Vuoden 2014 alussa Norjassa astui voimaan määräys, että talvirenkaiden minimiurasyvyyden on oltava 5 mm. Talvirenkaita on
 käytettävä 15. marraskuuta – 31. maaliskuuta kaikilla akseleilla, mikä koskee myös perävaunuja. 1.1.2015 alkaen lainsäädäntö muuttui koskemaan myös nousevia teliakseleita. Kokonaispainoltaan yli 3500 kg vetoautossa on kuljettava talvikauden aikana mukana vähintään kolmea ketjua. Vetoauton ja perävaunusta koostuvan yhdistelmän on
 pidettävä mukanaan vähintään seitsemää ketjua, jos autossa on paripyörät vetoakselilla.
 Suomessa on esitetty aloitteita talviajaksi tiukemmille rengasvaatimuksille. Kuljettaja on
 aina vastuussa siitä, että hän on varmistanut riittävän turvallisen pitokyvyn keliolosuhteisiin nähden. [4]
 Rengasvalmistajilta löytyy nykyään erikseen talvikäyttöön kehitetyt renkaat, joiden on
 läpäistävä hyväksytysti ISO-testi, jonka EU otti käyttöön vuonna 2012. Erityisesti talvikäyttöön tarkoitetut renkaat on merkitty 3PMSF -merkinnällä (3 Peak Mountain Snow
 Flake) (kuva 3). Testissä renkaan pitoa verrataan viiterenkaaseen. Renkaan pidon on
 oltava vähintään 25 % viiterangasta parempi kovaksi pakkautuneen lumen piettämällä
 tiellä. [4]
 Lumihiutalesymboli eli 3PMSF-merkintä [4].
 Poliisin ratsioiden ja Autorengasliiton tekemien tarkastusten mukaan yhdeksästä kymmenestä kuorma-autojen vetävillä akseleilla oli erityisesti talvikäyttöön tarkoitetut renkaat. Suomessa olisi syytä tiukentaa raskaiden ajoneuvojen talviajan rengasmääräyksiä.
 Tehtyjen tarkastusten perusteella renkaat ovat olleet pääosin turvallisuuden ja sujuvuuden vaatimalla tasolla. [5]
 Kulutuspinnaltaan loppuun ajettu rengas, mikäli sen runko on vielä käyttökuntoinen, voidaan pinnoittaa uudelleen. Renkaan rungon käyttöikää voidaan pidentää 2–3-kertaiseksi
 pinnoittamalla se uudestaan. Erityisesti raskaan kaluston renkaiden runko suunnitellaan
 niin, että sille voi tehdä useamman jälkiurituksen ja uudelleenpinnoituksen. Pinnoituksessa renkaaseen asennetaan uusi kulutuspinta ja se muotoillaan uudestaan. Pinnoittamisella saavutetaan taloudellista hyötyä sekä vähennetään rengasjätteiden syntyä. Uudelleen pinnoitetun renkaan suorituskyky vastaa uuden renkaan suorituskykyä ja sillä voi
 ajaa yhtä paljon kilometrejä, mutta se maksaa noin 40 % vähemmän. [3; 6]
 Renkaan uudelleen pinnoittamisessa renkaan rungon on oltava täysin virheetön. Pinnoitettava rengas karhennetaan eli entisen kulutuspinnan jäänteet hiotaan pois. Karhennetulle pinnalle levitetään sidekumi, joka kiinnittää vulkanoinnissa kulutuspinnan ja rungon
 toisiinsa (kuva 4). Vulkanointi tapahtuu alipainekammiossa, jossa lämpötila on noin 95
 celsiusastetta. Pinnoitettuun renkaaseen on tehtävä merkintä, jotta se on erotettavissa
 uudesta renkaasta. [3; 6]
 Renkaan kulutuspinnan kiinnittäminen vulkanoituun runkoon [26].
 Uritetussa renkaassa renkaan kuviosyvyyttä lisätään jälkikäteen jyrsimällä (kuva 5), jolla
 saadaan lisättyä pitokykyä ja turvallisuutta. Jälkiuritus tulisi tehdä, kun urasyvyyttä on
 jäljellä 2–4 mm. Jälkiurittaminen on turvallista, mikäli se tehdään tekniikaltaan oikein ja
 ennakoidusti, kun se on otettu huomioon renkaan suunnittelussa. Suunnittelussa renkaan kulutuspinnan alla on riittävän paksu ja tasainen välikumikerros. Oikein tehty järkiuritus ei vaurioita rengasta ja rengas on turvallinen käytössä. Jotta rengas on mahdollista jälkiurittaa, täytyy renkaasta löytyä sitä vastaava merkintä.
 Jälkiuritettua rengasta ei tulisi sijoittaa etuakselille vaan se on hyvä siirtää esimerkiksi
 teliakselille. Renkaiden uritusta ei suositella kuluttaville ajoalustoille esimerkiksi maastoon. Kulunut rengas on herkempi erilaisille viilloille. Michelinin teettämien testien mukaan jälkiurituksella saavutetaan 10 prosenttia parempi pito, 25 prosenttia lisäkilometrejä
 ja polttoainesäästöä 0,5–2 l/100 km. Säästöt saadaan alhaisemmasta vierintävastuksesta sekä käyttöiän kasvattamisesta. Kuluneiden renkaiden vierinvastus on pienempi,
 koska niiden pintakuvio on jäykistynyt. Tällöin energiahäviötä ei synny yhtä paljon kuin
 uusissa renkaissa, koska muodonmuutosta tapahtuu vähemmän. [6; 7; 8]
 Renkaan jälkiurittaminen [6].
 Rengasvalmistajat tarjoavat perinteisen pinnoitusten lisäksi täysin tehdaskunnostettuja
 renkaita. Rengas läpivalaistaan ja testaan standardin mukaisesti tehtaalla, jotta myös
 mahdolliset piilevät vauriot kudoksissa tulevat ilmi. Mikäli rengas hyväksytään kunnostettavaksi, rengas pinnoitetaan uudestaan sekä renkaan jalkaosassa käsitellään uudestaan. Rengas saavuttaa samat ominaisuudet kuin uutena. Renkaan kuviointi voidaan
 toimenpiteen aikana muuttaa siten, että asennus- ja sijaintivaihtoehtoja on useampia.
 Remix-renkaan hinta on noin 60 % uuden renkaan hinnasta. Myös tehdaskunnostettu
 rengas voidaan pinnoittaa ja jälkiurituttaa uudestaan. Tehdaskunnostetusta renkaasta
 tulee olla merkintä renkaassa. Merkintä vaihtelee valmistajan mukaan ja kantaa yleensä
 mallinimeä esimerkiksi Michelinin Remix-rengas on tehdaskunnostettu. [6; 8; 9]
 Ohjaavalla akselilla renkaan vierinominaisuuden ja kuvioinnin tulee olla sellainen, että
 sillä on helppo tehdä ohjaavia toimia. Ohjaavan akselin renkaiden urat ovat pitkäissuuntaiset. Kuorma- ja linja-autoissa ohjaavia akseleita voi olla useita ja niillä käytetään yksittäisiä renkaita. Kaksi etummaista akselia voivat olla ohjaavia, mikä on tyypillistä maansiirto- ja sorakuljetusautoissa; myös teliakseli voi olla ohjaava. Jos ajoneuvossa on useampia ohjaavia akseleita, sen kääntyvyys on parempi ja saavutetaan suurempi kantavuus.
 Vetävillä akseleilla renkaalta tarvitaan hyvät pito-ominaisuudet. Vetävän akselin renkaissa kuviointi on yleensä poikittainen eli palakuviointi. Poikittaisella uralla saavutetaan
 parempi liikkeellelähtö heikoissa olosuhteissa. Renkaan kuviointi puree tienpintaan paremmin jarrutus- ja kiihdytysvoimia välittäessä. Rullaavilla ja perävaunun akseleilla renkaan vierinvastuksen tulee olla mahdollisimman alhainen, jotta energiahäviö olisi mahdollisimman vähäistä. Perävaunujen renkaita ei yleensä vaihdeta kausittain, vaan kun
 rengas on kulunut loppuun. Perävaunujen eri akseleiden renkaat kuluvat eri tahtiin, joten
 renkaiden vaihto tehdään yleensä akseli kerrallaan. Kuorma- ja linja-autoissa saman
 renkaan käyttäminen harvoin onnistuu kaikilla akseleilla. [10; 11]
 Kuljetusyrityksen toiminta perustuu siihen, että voidaan kuljettaa tavaraa riittävän suurella käyttösuhteella. Tuottavuutta parantaa, kun kuljetuksia vähennetään ja tavaramassaa lisätään. Tämä on lisännyt paripyörien asennuksia ajoneuvoihin. Paripyöräasennuksilla saadaan suurempi kantavuus yksittäispyöriin verrattaessa. Tämä lisää osaltaan
 myös kuljetusten turvallisuutta ja varmuutta, kun rengasrikoista syntyviä seisokkeja voidaan välttää. Suomessa kuljetusten tuottavuutta ja kilpailunedellytyksiä parannettiin uudella lainsäädännöllä, jossa ajoneuvojen kokonaismassoja nostettiin jopa 76 tonniin.
 TTY:n tekemässä tutkimuksessa havaittiin paripyörien aiheuttavan tiestölle yksittäispyöriä vähemmän kuormitusta. Tämän johdosta voimassa olevaa lakia, jonka mukaan 65 %
 perävaunun massasta on kohdistuttava paripyörille, pidettiin tarpeellisena. [11]
 Paripyöräasennuksella saadaan ajoneuvoon lisää kantavuutta, mutta se lisää myös itse
 ajoneuvon massaa ja laskee käytössä olevaa painokapasiteettia. Paripyörät vaativat
 suuremman tilan ja jousittamaton massa lisääntyy. Paripyöräasennus vaikuttaa myös
 ajoneuvon tukirakenteisiin. Kun tukirakenteen on oltava jykevämpi, luonnollisesti alustankin massa lisääntyy. Paripyöräasennus on tavallinen ajoneuvon vetävillä akseleilla ja
 varsinaisen perävaunun akseleilla. Paripyörillä saavutetaan parempi liikkeellelähtökyky
 ja stabiliteetti. Paripyöriä käytetään raskaissa kuljetuksissa ja kun ajoneuvolla liikutaan
 vaikeissa olosuhteissa, joissa tarvitaan enemmän pitoa, ja ajoneuvon tasapaino on näin
 parempi. Yksittäispyöriä käytetään yleensä ajoneuvon vapaasti pyörivillä akseleilla ja ohjaavilla-akseleilla sekä puoliperävaunussa.
 Paripyörien vierinvastus on suurempi kuin yksittäispyörällä ja tämä lisää energiankulutusta. Ilmanpaineen tarkastaminen ja lisääminen sekä pyörän kunnon tarkastaminen on
 hankalampaa paripyöräiseltä akselilta. Paripyöriin on suositeltavaa asentaa venttiilien
 jatkeet, jotta rengaspaineiden tarkastaminen ja lisääminen on sujuvampaa ja vältytään
 suurilta ilmanpaine-eroilta. Paripyörien urasyvyyksien tulisi olla samansuuruiset; noin 2
 millimetrin urasyvyyden maksimaalinen heitto on rengasvalmistajien suositus. Urasyvyydeltään suuremman renkaan tulisi olla ulompi rengas.
 Paripyörille on olemassa vaihtoehtoinen rengasmalli, leveä singlepyörä. Leveää singlepyörää kutsutaan supersingleksi, ja se on leveydeltään yli 350 mm. Leveä singlepyörä
 ei ole juuri löytänyt jalansijaa paripyörien korvaajana. Leveää singlepyörää käytetään
 useimmiten puoliperävaunuissa, joita käytetään rahtiliikenteessä. Leveä singlepyörä ei
 kuitenkaan ole saanut markkinoita hankalissa olosuhteissa liikkuvissa autoissa. Paripyörillä saavutetaan suurempi kosketusalue tiehen, jolloin ajotasapaino on parempi, lisäksi
 jarrutusmatka saadaan lyhyemmäksi. Rengasrikon syntyessä paripyöräasennus on
 myös turvallisempi supersingleen verrattaessa. Supersinglen asennusta voidaan pitää
 järkevämpänä vapaasti pyörivällä akselilla. [11; 12]
 Renkaiden käyttöolosuhteet vaihtelevat paljon kuljetustyypin mukaan. Tämä edellyttää
 renkailta erilaisia vaatimuksia ominaisuuksia. Suoraa maantietä ajettaessa renkaan rullaavuuden on oltava hyvä. Maansiirto- ja sora-autoissa erilaiset viillot ovat mahdollisia.
 Linja-autojen ja jakelukuljetusta tekevien autojen renkaissa renkaiden sivuissa on
 yleensä vahvistettu kumikerros, jotta vältytään tien vierustan kanttikivien tekemiltä vaurioilta. Tässä luvussa tarkastellaan renkaiden erilaisia ominaisuuksia.
 Ajoneuvon liikkeellelähtöön ja liikkeellä pitämiseen vaikuttaa erilaisia vastusvoimia. Niitä
 ovat erilaiset mekaaniset vastukset, ilmanvastus ja vierinvastus. Vierinvastus on renkaiden vierimistä vastustava voima, joka on esitetty kuviossa 1. Vierinvastus on noin 33 %
 ajoneuvon liikettä vastustavasta voimasta, eli karkeasti voidaan sanoa sen olevan 33 %
 ajoneuvon polttoaineen kulutuksesta [1]. Valittaessa ominaisuuksiltaan 10 % pienemmän vierinvastuksen omaavat renkaat, voidaan polttoaineenkulutusta vähentää noin 3
 %. Ajoneuvossa joka kuluttaa 33 l / 100 km tämä on keskimäärin 1 l / 100 km. Vuoden
 aikana 150 000 kilometrin vuosisuoritteella tämä tekee noin 1650 €, kun polttoaineen
 hinta on 1,1 €/l. [13]
 Tien pinnan epätasaisuudet saavat renkaan muuttamaan muotoaan. Kun renkaan kulutuspinta ja sivut muuttavat muotoaan, siihen kuluu osa renkaan pyörimisenergiasta, joka
 muuttuu lämmöksi. Renkaaseen kohdistuva lämpötilan nousu lyhentää renkaan kestoikää. Vierinvastus on sitä suurempi, mitä pienempi on pyörän säde. Tien pinnan kunto
 vaikuttaa oleellisesti vierinvastukseen. Päällystämättömällä ja epätasaisella tiellä vierinvastus on suurempi.
 Muodonmuutoksista aiheutuva vastus on noin 90 % renkaan vierinvastuksesta (kuvio 1).
 Mitä suurempi on renkaan vierinvastus, sitä suurempi on polttoaineenkulutus, moottori
 joutuu tekemään enemmän töitä, jotta pyörillä oleva massa saadaan liikkumaan. [1]
 Kuvio 1. Kuorma-auton renkaan vierinvastus [28].
 Rengaspaineen vaikutus renkaan vierinvastukseen on suurin. Mitä suurempi rengaspaine, sitä pienempi on vierinvastus. Rengaspaineen ja vierinvastuksen suhde on havainnollistettu kuviossa 2. Rengas ei jousta yhtä paljon suurilla rengaspaineilla, jolloin
 muodonmuutoksiin kuluu vähemmän energiaa. Renkaan poikkileikkaussuhteen pienentäminen lisää renkaan jäykkyyttä, jolloin joustavuus ja siten myös vierinvastus pienenee.
 Kuvio 2. Rengaspaineen vaikutus vierinvastukseen [28].
 Kuviossa 2 y-akselilla kuvaa dimensiotonta vierinvastusta ja x-akselilla P renkaan
 painetta. 100 % on renkaassa käytettävä ohjeellinen paine.
 Renkaaseen kohdistuu jatkuvia voimia tienpinnasta, jolloin rengas joutuu tarvittaessa
 joustamaan. Joustamiseen tarvittava energia muuttuu renkaassa lämmöksi. Renkaassa
 käytettävien materiaalien lämmönjohtokyky on yleensä ottaen huono. Lämpö varastoituu
 renkaan sisäosiin ja kohottaa sen lämpötilaa kuten kuviosta 3 havaitaan. Liian suuret
 lämpötilat renkaassa heikentävät kumikerrosten ja kudoslankojen välisiä sidoksia, jolloin
 kerroksen saattavat irrota toisistaan ja rengas voi seurauksista räjähtää. [1]
 Kuvio 3. Renkaan eri osiin kohdistuva lämpö [28].
 Renkaan lämpenemiseen vaikuttaa erilaiset tekijät. Lämpenemiseen vaikuttaa mm. ajo
 alhaisella rengaspaineella. Matala rengaspaine aiheuttaa renkaassa enemmän joustoa.
 Kuormituksen kasvaessa renkaaseen kohdistuu pystysuunnassa painavaa voimaa, joka
 vastaa rengaspaineen alentamista. Rengas joustaa painopisteellään enemmän ja renkaan reunoihin ja olkapäihin kohdistuu lisäkuorma, mikä voi vahingoittaa kudosrakennetta. Ajonopeuden kasvaessa rengas joutuu joustamaan nopeammin, mikä aiheuttaa
 lämpötilan nousua. [1]
 Renkaan jarrutusominaisuudet riippuvat kitkakertoimesta, joka vaihtelee tienpinnan, rengastyypin, renkaan rakenteen ja sääolojen mukaan. Ajoneuvon jarrutusmatka on riippuvainen renkaan kehittämästä kitkasta. Mitä isomman kitkan rengas kykenee luomaan
 tienpintaan, sitä lyhyempi on jarrutusmatka. Kuivalla ja sulalla tiellä renkaan kuluneisuus
 ei vaikuta suuresti jarrutusmatkaan. Renkaan kulutuspinnan kuvioinnin ollessa kulunut,
 jarrutusmatka on märissä olosuhteissa olennaisesti pidempi, koska kuvio ei kykene poistamaan vettä tien ja renkaan välistä. Tämä voi aiheuttaa ajoneuvon vesiliirron, kun rengas nousee vesikerroksen päälle. [1]
 Renkaissa on useita eri merkintöjä, ja ne sisältävät tietoa renkaan mitoista ja ominaisuuksista. Renkaassa lukee valmistajan merkki ja malli, ja merkinnästä selviää mihin
 tuoteryhmään rengas kuuluu. Renkaassa tulee olla lainsäädännön mukaan pakollinen
 merkintä talvirenkaista M+S. Renkaissa saattaa olla myös automerkkikohtainen merkintä, joka kertoo onko rengas suunniteltu erityisesti jotain tiettyä automerkkiä varten.
 Tubeless-merkintä, kertoo että rengas voidaan asentaa vanteelle ilman sisärengasta.
 Suorituskykyluokka ilmoittaa renkaan suurimman sallitun nopeuden kirjaimella, esimerkiksi J nopeusluokka on 100 km/h. Kantavuusindeksi tai -luokka ilmoittaa numerokoodilla
 renkaan maksimikuormituksen suosituspaineella esimerkiksi luku 156 vastaa 4000 kg:n
 kantavuutta. Rengaskokomerkintä kertoo renkaan profiilisuhteen ja rakenteen. Esimerkiksi rengas, johon on merkitty 315/60 R22.5, 315 on poikkileikkausleveys millimetreissä,
 60 kertoo profiilisuhteen, joka on korkeus jaettuna leveydellä tässä 60 %, R kertoo renkaan rakenteen Radiaalirengas, ja 22.5 on vannehalkaisija tuumina. [3]
 Uudet renkaat on merkittävä EY:n antaman vaatimuksen mukaan tarralla, josta ilmenee
 renkaan polttoainetaloudellisuus, rengasmelu ja märkäpito-ominaisuudet. Kunnostetuista renkaista on löydyttävä kyljestä merkinnällä, mikäli rengas on pinnoitettu, uritettu
 tai tehdas uusittu. Pinnoitettu rengas merkitään ”Pinnoitettu - Regummerad” tai ”RETREAD”. Uritettavissa renkaista löytyy merkintä ”U” tai ”REGROOVABLE”, kun renkaat
 on mahdollista urittaa. Tehdaskunnostettujen renkaiden merkinnät vaihtelevat valmistaja
 kohtaisesti riippuen siitä, millä nimellä tehdaskunnostettuja renkaita markkinoidaan. [3]
 Renkaalta pyritään samaan mahdollisimman korkea käyttöikä ja käyttökilometrit. Oikein
 tehdyillä rengas valinnoilla ja säännöllisillä tarkastuksilla voidaan polttoaineen kulutuksessa säästää jopa 15 % [13]. Renkaiden huoltaminen ja säännöllinen tarkastaminen
 yhtälailla ajoneuvon rinnalla on äärimmäisen tärkeää. Ajoneuvon omituiseen käyttäytymiseen etsitään usein ratkaisua ajoneuvon alustasta, ilman että renkaiden kuntoa on
 tarkastettu. Renkaiden huoltamatta jättäminen vaikuttaa heikentävästi turvallisuuteen,
 nostaa erilaisia kuluja ja on haitaksi myös ympäristölle. Kustannustehokkuuden hakeminen ajettaessa kuluneilla renkailla ei saa ikinä olla turvallisuutta tärkeämpää. Renkaalla
 on oltava lain vaatimat urasyvyydet ja renkaan pito-ominaisuuksien on oltava kunnossa.
 Rengastöiden turvallisuuden parantamiseksi on kehitetty rengasturvallisuuskortti. Rengasturvallisuus kortti on toimialakohtainen työturvallisuuskortti. Tavoitteena on lisätä tietoisuutta rengasalan riskeistä ja vastuista. Koulutuksessa kiinnitetään huomioita oikeisiin
 työtapoihin: opastetaan renkaiden käsittelyyn, opetetaan vannetöihin ja renkaiden paineistukseen liittyvät turvalliset työtavat sekä annetaan perustietoa työturvallisuudesta.
 Raskaankaluston renkaissa käytetään suuria ilmanpaineita, jotka saattavat aiheuttaa räjähdysvaaran. Työturvallisuus on jokaisen työyhteisön yhteinen asia ja yrityksen etu.
 Tuntemalla oman työnsä ja arvioimalla omia työtapojaan voidaan turvallisuutta lisätä ja
 vähentää riskejä. [13]
 Renkaiden käyttöiän maksimoimiseen vaikutetaan jatkuvalla ja ennakoivilla toimenpiteillä joita ovat mm. rengaspaineiden tarkastus, urasyvyyden seuranta, pyöränkulmien
 suuntaus ja oikeanlainen varastointi. Nämä kaikki yhdessä ovat osa tärkeää rengashuoltoa. Tässä luvussa käydään läpi edeltäviä toimenpiteitä.
 Rengas menettää rengaspainettaan ajan myötä, ja alhainen rengaspaine kuluttaa rengasta nopeammin. Rengaspaineet tulisi tarkastaa vähintään kerran kuussa. Oikeat rengaspaineet löytyvät ajoneuvonohjekirjasta tai rengasvalmistajan suosituksista. Rengaspaineen valintaa vaikuttaa myös monet muut tekijät. [14]
 Rengaspaineen määrittämiseen tarvitaan tietoa ajoneuvon korirakenteesta, akselimassoista, renkaan koosta, käyttöolosuhteista, kuorman massasta ja tieto onko ajoneuvo
 jatkuvasti kuormattuna vai ajetaanko osamatkasta tyhjänä sekä kuljetusetäisyys. Perussääntöinä voidaan pitää, ettei 9 barin enimmäispainetta ylitetä. Vapaasti pyörivillä akseleilla voidaan käyttää normaalia kuormaa vastaavaa painetta eli suosituspainetta ja lisätä
 siihen 10 %. Vetävillä akseleilla voidaan käyttää suosituspainetta ja vähentää siitä 5 %,
 kun ajoneuvo ei ole täydessä kuormassa koko ajomatkaa. [9]
 Rengaspaineita tarkastaessa on lämpötilan vaikutus huomioitava. Ajon aikana rengas
 lämpenee ja painesuositukset on annettu kylmille renkaille. Rengaspaineiden tarkastus
 tulisi tehdä ennen ajoon lähtöä, kun renkaat ovat vielä kylmät. Talvella renkaiden paineet
 alenevat kylmän ilman vaikutuksesta. [1]
 Suomen lainsäädännössä renkaan kulutuspinnan urasyvyyden minimi on 1,6 mm, joka
 on jokseenkin alhainen. Renkaan urasyvyyden tarkastaminen säännöllisesti on kuitenkin
 tärkeää ajettaessa huonoissa keliolosuhteissa. Lisäksi renkaiden urittaminen täytyy
 tehdä, ennen kuin renkaan kulutuspinta on päässyt täysin loppumaan. Riittävä urasyvyys
 takaa renkaalle vaadittavat pito-ominaisuudet. Vaikka renkaan vierinvastus on pienimmillään kuluneessa renkaassa, täytyy renkaan ominaisuuksien ja turvallisuuden olla vaadittavalla tasolla.
 Renkaiden ennen aikaiseen kulumiseen vaikuttaa ajoneuvon renkaiden virheelliset
 asentokulmat tai auton mekaaniset viat. Renkaan auratessa tai harittaessa tarkoitetaan
 pyörän pitkäisvinoutta ajoneuvon pituusakseliin nähden. Kuvassa 6 on kuvattu renkaiden
 auraus, haritus ja renkaiden kuluma. Renkaan auratessa se kuluu ulkoreunaltaan, ja harittaessa rengas kuluu sisäreunastaan, sillä rengas luistaa tietä pitkin.
 Pyörin auraus ja haritus [28].
 Akseliston suuntaus olisi hyvä tarkastuttaa kerran vuodessa. Akseleiden virheellinen
 asento, mikäli akselit ovat yhdensuuntaisesti vinossa, ei vaikuta suuresti polttoaineen
 Kuvassa 7 on kuvattu akseleiden virheasentoja. Kuvassa vasemmalla on oikein suunnatut pyörät. Keskimmäisessä ajoneuvossa akselit ovat yhdensuuntaisesti vinossa. Tämäntyyppinen virheasento saa auton tai perävaunun kyljen lisäämään ilmanvastusta ja
 puoltamalla ohjausta, kun tuuli ottaa auton sivuun kiinni. Tämä lisää polttoaineenkulutusta jopa 1 prosentilla. Oikeanpuolimmaisessa ajoneuvossa akselit harittavat eri suuntiin. Taka-akseleiden virheellinen suuntaus lisää polttoaineenkulutusta 2–4 % ja aiheuttaa 80 % eturenkaiden kulumisesta. [11; 15; 16; 17]
 Akseleiden suuntaus [16].
 Renkaissa käytetty kumi vanhenee ajan myötä ja ympäristönvaikutuksesta. Kausisäilytykseen tai muun säilytyksen takia renkaan varastointiin kannattaa kiinnittää huomioita.
 Renkaat ovat kalliita, eikä niitä kannata jättää vartioimatta. Runsas auringonvalo ei tee
 renkaille hyvää eikä jatkuva kosteus, joten varastointi tulisi järjestää säältä suojattuun
 paikkaan. Renkaat tulisi säilyttää pystyasennossa, mikäli ne on irrotettu vanteelta. [1]
 Renkaiden urittamiseen kuluu ammattitaitoiselta mekaanikolta renkaan kuvioinnista riippuen 30 minuutista yhteen tuntiin. Urittaminen on näin toteuttavissa huollon tai isomman
 korjauksen yhteydessä. Mikäli uritettavia renkaita on useampia, täytyy asiakkaan kanssa
 sopia pidennetty aika korjaamokäyntiin. Jyrsinkoneen terää voidaan käyttää kahden renkaan urittamiseen. Jyrsimessä käytetyn terän kustannus on 2 euron luokkaa. Renkaan
 urittamisen onnistumiseen vaikuttaa renkaan kunto ja kulutuspintaa täytyy olla riittävästi
 jäljellä, ettei jyrsinkoneella vahingoiteta renkaan kudoslankoja. [18]
 Pyörien epätasapaino aiheuttaa ajoneuvoon jaksollisen värinän. Renkaista johtuvan
 epätasapainon aiheuttama värähtely on samantaajuinen jousituksen ja muiden värähtelyherkkien osien värähtelyn kanssa. Värähtelyn voimakkuus ja taajuus riippuvat renkaan
 pyörimisnopeudesta. Epätasapaino aiheuttaa liikenneturvallisuuden huononemista, renkaiden epätasaista kulumista, mekaanisille osille ylimääräistä rasittumista, ajomukavuuden alenemista ja ohjaushäiriöitä ja renkaan tieotteen vähenemistä. [1]
 Epätasapainoon vaikuttavaa renkaan ja vanteen valmistuksessa aiheutuvat tekijät ja
 renkaan epätasainen kuluminen. Renkaan valmistuksessa renkaasta on lähes mahdoton tehdä täysin tasapainoista, koska itsessään renkaan materiaali tekee siitä haastavan. Renkaan valmistuksen tulee olla tarpeeksi kustannustehokasta, joten renkaan viimeistelyyn ei kannata kuluttaa likaa resursseja. [1]
 Staattinen epätasapaino (kuva 8) aiheuttaa renkaan säteen suuntaisia värähtelyitä, epätasapaino on pyörintäakseliin nähden renkaan keskilinjalla. Staattisen epätasapainon
 luoma pystysuuntainen värähtely vaikuttaa tiekosketukseen sekä aiheuttaa värähtelyä
 ajoneuvon rakenteisiin, joka välittyy ohjauspyörään asti. Staattisen epätasapainon korjaamiseen käytetään vanteeseen asennettavia painoja, jotka asennetaan painavimman
 kohdan vastapuolelle. [1]
 Vasemmalla staattinen epätasapaino ja oikealla dynaaminen epätasapaino [27].
 Dynaaminen epätasapaino (kuva 8) aiheuttaa suuntaa vaihtavaa häiriövoimaa jokaisella
 pyörän pyörähdyksellä 180 asteen välein ja aiheuttaa täten sivuttaissuuntaista värinää.
 Epätasapaino aiheuttaa säteissuuntaisen värähtelyn ja pyörintäakselin suuntaisen voimakomponentin. Epätasapaino välittyy ohjausrakenteita pitkin ohjauspyörälle aiheuttaen
 tärinää. Tasapainottaminen tehdään asentamalla painot ristikkäin jolloin ne tulevat eri
 puolille vannetta. [1]
 Rengas saattaa kulua epätasaisesti, vaikka ajoneuvon alusta olisi oikein suunnattu ja
 rengas kunnossa, johtuen teiden epätasaisuuksista. Mikäli rengas kuluu toiselta sivultaan enemmän kuin toiselta, voidaan rengas kääntää vanteeltaan ympäri. Renkaan
 asennus vanteelle riippuu käytettävästä asennuslaitteen tyypistä, joten laitteen käyttöohjeisiin tulee tutustua etukäteen. Renkaan jalkaosa voidellaan rengasrasvalla irrotettaessa ja asennettaessa rengasta vanteelle. Asennettaessa rengas uudelleen vanteelleen
 kannattaa aina uusia myös uusi venttiili, koska venttiiliä ei voi tämän jälkeen vaihtaa.
 Renkaiden vanteelle asentaminen ja irrottaminen tulee teettää ammattilaisen tekemänä,
 jotta työturvallisuudesta on huolehdittu ja rengas ei vahingoitu työn aikana.
 Liian alhaisella tai suurella rengaspaineella on suurin vaikutus renkaan käyttäytymiseen
 ja kulumiseen. Rengas toimii ilmanpaineen avulla jousen tavoin vaimentamalla ja ottamalla vastaan tienpinnan epätasaisuuksia. Renkaan painuma-ala välittää ajoneuvon liiketilasta syntyvät voimat tarkoituksenmukaisella tavalla tiehen, joten renkaan paineesta
 huolehtiminen ja ajo-ominaisuuksien säätö ilmanpaineen avulla on tärkeää.
 Renkaan kestoiän ja vierinvastuksen kannalta on tärkeätä huolehtia paineiden säännöllisistä tarkastuksista ja oikean rengaspaineen valinnasta. Kun renkaan ilmanpaine on
 oikea, sille asetetut vaatimukset kiihdytys- ja jarrutusvoimien, sivuttaisvoimien sekä joustotehtävän osalta täyttyvät. Rengaspainesuosituksen tavoitteena on optimoida renkaan
 suorituskyky. Rengaspaine vaikuttaa renkaan pito-ominaisuuksiin, ajo-ominaisuuksiin,
 saavutettavaan kilometritulokseen, polttoainetalouteen, kulumismuotoon, turvallisuuteen, rungon kestävyyteen ja mahdollisiin vaurioihin.
 Rengasta voidaan kuormittaa myös renkaan kantavuus luokkaa korkeammilla painoilla,
 mikäli akselimassat sen sallivat, ja ajonopeus on riittävän alhainen. Tällöin on myös varmistuttava vanteen kestävyydestä. Kuormitusta voidaan lisätä, jos ajoneuvoa käytettään
 alhaisemmalla nopeudella kuin mitä renkaan nopeusluokkamerkinnässä on ilmoitettu.
 Tällaisia kuljetuksia voivat olla esimerksiksi erilaiset lavettikuljetukset. Useimmissa kuljetusmuodoissa tarvetta renkaan ominaiskantavuuden lisäämiseen ei ole, sillä jo paripyörät pystyvät kannattelemaan huomattavia painoja. Renkaiden sallittujen kantavuusluokkien arvot ovat saatavilla STRO käsikirjasta (Liite 1)[13]. Taulukossa 1, 2 ja 3 on
 ilmoitettu kuljetustyypin mukaan käytettäviä suositusilmanpaineita. Tarkemmat ilmanpainesuositukset löytyvät liitteestä 3. Rengas tulee kuitenkin aina täyttää oman kuljetustavan mukaisesti.
 Perusilmanpainesuositukset kansalliseen liikennöintiin ja jakeluajokuljetukseen
 Perusilmanpainesuositukset
 Tieliikenne/kaupunkiliikenne
 Kaukoliikennebussit
 Etuakseli Vetoakseli Etuakseli Vetoakseli Teliakseli
 Yksittäi- tai paripyörä
 6,5-9,0 6,5-9,0
 Kaupunkiliikennebussit
 Nivelbussit
 8,0-9,0 7,5-9,0
 8,0-9,0 6,5-9,0
 Perusilmanpainesuositukset henkilökuljetukset kauko- ja kaupunkiliikenne [9].
 Kansallinen liikennöinti / Jakeluajo
 8,5-9,0 6,5-8,0
 1, 2 tai 3 akselia
 2-3 akselia
 2-5 akselia
 7,25-9,0
 Perusilmanpainesuositukset soratie- ja työmaakuljetuksiin sekä kaupunkiajoon [9].
 Soratiet / työmaat
 6x4 - 6x6
 Etuakseli Vetoakseli Etuakseli Vetoakseli
 6x2 - 6x4 - 6x6
 8x4 - 8x8
 Etuakseli Vetoakseli Etuakseli Vetoakseli Etuakseli Vetoakseli
 Puoliperävaunut/perävaunut
 7,75-9,0 7,0-8,0
 8,5-9,0 6,5-7,0
 Liian alhaisilla rengaspaineilla ajaminen vaikuttaa negatiivisesti polttoaineenkulutukseen. Rengas joutuu muuttamaan muotoaan enemmän, joka aiheuttaa suuremman
 energiahäviön. Renkaan vierinvastus pienenee, ja siksi moottori joutuu tekemään enemmän työtä. Polttoaineen kulutuksen kasvaminen lisää ajoneuvon hiilidioksidipäästöjä ja
 vaikuttaa ympäristöön. Valitsemalla kuljetustyypille oikeanlaiset renkaat saadaan vierinvastus mahdollisimman pieneksi.
 Kuvio 4. Rengaspaineen merkitys polttoaineen kulutukseen [28].
 Kuviossa 4 on esitetty, miten liian alhainen tai liian suuri rengaspaine vaikuttaa polttoaineen kulutukseen. Mikäli ajoneuvon renkaissa on 10 % liian pienet rengaspaineet, mikä
 vastaa yleensä ohjaavissa renkaissa noin 1 baarin heittoa ja vetävissä renkaissa noin
 puolen baarin heittoa, nousee polttoaineen kulutus noin 1 % verran. Yhden prosentin
 lisäkulutus polttoainekustannuksissa aiheuttaa vuoden aikana 439,11€ lisäkustannukset
 ajoneuvossa, joka ajaa 150 000 km, kulutus 33 l / 100 km ja polttoaineen hinta on 0,89
 € / l alv 0 %.
 Rengas kuluu tavallista käyttöä nopeammin, mikäli ajetaan suurilla kuormilla, väärillä
 renkailla; eli ne eivät sovi käyttöolosuhteeseen, liian alhaisilla tai korkeilla rengaspaineilla. Kuviossa 5 on kuvattu rengaspaineen vaikutusta renkaan kilometritulokseen. Liian
 alhaisella rengaspaineella ajettaessa renkaan lämpötila nousee liikaa, koska rengas joutuu muuttamaan muotoaan enemmän. Lämpötilan liiallinen nouseminen vahingoittaa
 renkaan kudosrunkoa. Alhaisella rengaspaineella renkaan painauma-ala on suuri. Rengas kohtaa ja irtoaa täten tienpinnasta jyrkässä kulmassa. Rengas jännittyy kokoon sen
 koskettaessa tienpintaa, ja pyörähtäessään pois tienpinnasta se palautuu taas alkuperäiseen mittaansa. Tästä aiheutuu, että rengas pyyhkäisee tien pintaa jättöreunallaan,
 joka aiheuttaa vaarallisen runkovaurion. Liian korkealla rengaspaineella ajettaessa renkaan ajomukavuus, pito ja kilometritulos laskevat. Liian korkeilla rengaspaineilla ajettaessa renkaan kosketuspinta eli kuviointi kuluu huomattavasti nopeammin.
 Renkaan kulumiseen rengaspaineen lisäksi vaikuttaa oleellisesti renkaan sijainti ajoneuvon akselilla, koska renkaaseen kohdistuu erilaisia rasituksia. Ohjaavilla akseleilla rengas kuluu enemmän reunoiltaan johtuen kallistelusta ja sivuttaisvoimista. Vetoakselilla
 rengas kuluu kulutuspinnan keskialueelta, koska rengasta kohden ei synny juurikaan sivuttaisvoimia. Renkaat kuluvat myös erilailla ajoneuvon käyttökohteesta ja ajosuoritteen
 laadusta riippuen. Tienpinnan karheus, kallistukset ja urat vaikuttavat renkaiden kulumiseen. Renkaan kestoikä on tyypillisesti vuoden mittainen, joten Suomessa renkaiden
 vaihtaminen on suositeltavaa tehdä syksyllä, jotta renkaalla on hyvät käyttöominaisuudet
 talven varalle. Uusi tai pinnoitettu rengas kestää maantiekäytössä noin 150 000–200 000
 Kuvio 5. Rengaspaineen vaikutus renkaan kilometritulokseen [28].
 Kuviossa 5 on esitetty, miten liian alhainen tai liian suuri paine vaikuttaa renkaan kilometritulokseen. Esimerkiksi jos renkaassa 15 % liian matala rengaspaine, vaikuttaa se
 renkaan ennen aikaiseen kulumiseen noin 8 %:n verran. Maantiekuljetuksessa ohjaavan
 akselin renkaan kilometritulos on noin 150 000km. Vuosittaisella tasolla tämä tarkoittaa,
 että renkaan kilometritulos on laskenut 12 000km.
 Kyselyn tarkoituksena oli selvittää, kuinka kuljetusyrityksissä kiinnitetään huomioita renkaiden kuntoon ja kenen vastuulla tämä on. Kuviossa 6 ja 7 on kuvattu kuljetusyritysten
 antamia vastauksia rengashuoltoon koskemiin kysymyksiin. Kysely suoritettiin Googlen
 kysely lomakkeella ja sitä välitettiin sähköpostilla Volvon palvelutuotemyyjien kautta kuljetusyritysten kalustosta vastaaville henkilöille. Lomakkeita oli saatavilla myös fyysisesti
 Vantaan Truck Centerin palvelutuotemyyjillä. Kyselyyn vastanneiden määrä jäi paljon
 odotettua pienemmäksi (6 kpl), mutta vastausten perusteella pystyi tekemään johtopäätöksiä erilaisten yritysten toiminnasta.
 Kuvio 6. Rengaskyselyn tulokset.
 Kuvio 7. Rengaskyselyn tulokset.
 Kyselystä selvisi, että yrityksissä, joissa ajoneuvoja on käytössä enemmän kuin 10, renkaiden kunnon tarkastamisesta vastaa yleensä ulkoinen toimija. Yrityksillä, joilla on käytössään vähemmän ajoneuvoja, renkaiden kunnon tarkastamisesta vastaa yleensä auton kuljettaja tai kalustovastaava/-päällikkö. Renkaiden ilmanpaineet tulisi tarkastaa kerran kuukaudessa. Kyselyyn vastanneista yrityksistä 66,7 % tarkastaa renkaiden ilmanpaineet kerran kolmessa kuukaudessa. Kyselyn perusteella voidaan sanoa, että markkinoimalla rengashuollon tärkeyttä polttoaineenkulutusta alentavilla toimenpiteillä Volvolla
 on hyvät mahdollisuudet tarjota rengashuoltopalvelua. Renkaiden ilmanpaineet tulisi tarkastaa kerran kuukaudessa. Renkaiden urasyvyyden tarkastaa kerran kuukaudessa 50
 % vastanneista yrityksistä. Renkaan kestävyyteen vaikuttaa suuresti valittu rengastyyppi, kuljetusympäristö ja olosuhteet sekä renkaan kunnossa pitämiseksi tehdyt toimenpiteet. Kyselyn tulokset löytyvät liitteestä 4.
 Kuljetusyrityksen rengaskustannukset vuosittaisista kuluista on noin 3 %. Rengaskustannukset koostuvat renkaiden hinnoista, urituksista, pinnoituksista ja rengastyökustannuksista. Kevyiden kuorma-autojen uusien renkaiden osuus rengas kustannuksista on
 noin 85 prosenttia ja töiden osuus 15 prosenttia. Keskiraskailla ja raskailla kuorma-autoilla uusien renkaiden osuus on 47 prosenttia, pinnoitusten osuus 38 prosenttia ja rengastöiden osuus 15 prosenttia. Perävaunujen kustannukset ovat uusien renkaiden osalta
 50 prosenttia, pinnoitusten 40 prosenttia ja rengastöiden osuus 10 prosenttia. [19] Valikoimalla halvimmat renkaat rengaskustannuksista syntyvä säästö ei juuri näy kuljetusyrityksen tuloksessa. Ajettaessa hyväkuntoisilla ja huolletuilla renkailla, joissa on alhainen vierinvastus, voidaan polttoainekustannuksia laskea jopa 15 prosenttia. Lisäksi
 säännöllinen rengashuolto vähentää rengasrikkoja, millä saavutetaan kaluston parempi
 käyttöaste ja säästetään kustannuksia. [12]. Polttoainekustannukset ovat vuosittaisista
 kustannuksista ajoneuvon painoluokasta riippuen 15–25 %. [16; 17; 19]
 Kolme akselisen jakoauton kokonaiskustannukset vuodessa. [Lähde 20]
 Taulukossa 4 on kuvattu kolmeakselisen jakoauton kokonaiskustannukset vuodessa.
 Kuluja syntyy yhteensä 162 289,29 € vuodessa, joka tekee 1,08 €/km alv 0 %.
 Taulukossa 5 on kuvattu aluejakelua 150 000 km/v suorittavan ajoneuvon rengashankinta kustannukset viiden vuoden aikana. Erään rengasvalmistajan 2015 vuoden hinnaston mukaisesti uusien renkaiden hankintahinnaksi on viiden vuoden pitoajalla kertynyt
 27 225,84 € alv 0 % [21]. Etuakselille kertyy kuluja 0,010 €/km, vetoakselille 0,019 €/km
 ja teliakselille 0,08 €/km. Yhteensä rengaskustannuksia syntyy 0,036 €/km.
 Rengaskustannukset 5 vuoden aikana alv 0 %.
 Ajoneuvo 6x2
 ajosuorite vuodessa (km)
 pitoaika (a)
 kokonaissuorite
 Hankintahinta Akselilla kpl Km-suorite Tarvittava määrä Kokonaishinta €/km/akseli
 7 321,80 €
 13 929,40 €
 telirengas
 5 974,64 €
 27 225,84 €
 Laskelmassa telirenkaalle jää käyttöpotentiaalia 50 000 kilometriä. Ajamalla telirenkaat
 loppuun akselin hinta €/km on 0,07 €/km.
 Pinnoitetut renkaat maksavat n. 40 prosenttia uusien renkaiden hinnasta. Tämä edellyttää, että asiakkaalla on tarjota vaihtokelpoiset rungot jotka menevät pinnoitukseen. Asiakas saa halutessaan nämä samat rungot itselleen käyttöön. Renkaat voidaan pinnoittaa
 2–3 kertaa uudestaan riippuen ajoneuvon käyttöympäristöstä. Mikäli renkaan runkoon ei
 kohdistu syviä viiltoja tai muita suuria fyysisiä voimia, renkaiden rungoilla on mahdollista
 saavuttaa suuremmat kilometrisuoritteet [2]. Esimerkiksi Michelin Remix-renkaat ovat
 täysin tehdaskunnostettuja, jolloin myös niiden sivuosa on käsitelty ja runko on kuvattu
 vaurioiden varalta. [6]
 Renkaat voidaan urittaa, kun niiden kulutuspinta on lopussa, mikäli renkaat ovat suunniteltu uritusta varten. Tämä lisää kilometrejä noin 25 prosenttia, jolloin renkaiden kilometrikustannuksia ja polttoainekustannuksia saadaan laskettua uudella kuvioinnilla ja renkaan saavuttaessa alhaisemman vierinvastuksen. Myös pinnoitetut renkaat on mahdollista urittaa. [6]
 Taulukossa 6 on laskettu hinta uritetuille renkaille. Urituksella on polttoaineenkulutukseen laskeva merkitys ja sillä saadaan kasvatettua renkaan kilometrisuoritetta. Urittamalla kaikki renkaat syntyy renkaan hankinta- ja urituskustannuksista yhteensä pitoaikana kuluja 23 321,94 €. Rengaskustannukset ovat 0,031 €/km.
 Rengaskustannukset 5 vuoden aikana, kun renkaat uritetaan alv 0 %.
 Urituksen
 Urituksen Pitoajan
 Pitoajan
 Tarvittava määrä Lisäkilometrit kokonaishinta €/km/akseli Kokonaishinta €/km/akseli
 6 305,44 €
 12 199,52 €
 1 840,000 €
 23 321,94 €
 Renkaiden kunnossa pitäminen aiheuttaa myös kustannuksia, jotka riippuvat yrityksen
 omista resursseista. Taulukossa 7 on erään rengasliikkeen vuoden 2015 hinnoittelun
 mukaiset kustannukset eri toimenpiteille [22]. Laskelmassa (taulukko 8 ja 9) ajoneuvon
 polttoainekustannukset ovat vuodessa noin 36 965 € alv 0 %, joka tekee 0,246 €/km kun
 kulutus on 27,78 l / 100 km ja kilometrisuorite 150 000. Polttoainekustannuksia on mahdollista laskea 10 prosenttia, kun akselit on suunnattu, renkaiden kunto on hyvä ja rengaspaineet tarkastetaan säännöllisesti. Aktiivisilla toimenpiteillä polttoaineesta on mahdollista säästää vuodessa 3 665 €.
 Rengasliikkeen hinnoittelu vuodelta 2015 [22].
 Rengashuollon kustannukset
 Paineen tarkastus +lisäys / rengas
 Akselin tarkastus
 Renkaan irroitus ja asennus
 Taulukossa 8 on kuvattu ajoneuvon kustannuksia, jossa käytetään uusia renkaita ja rengashuolto on laiminlyöty. Viiden vuoden pitoajalla rengas- ja polttoainekustannukset ovat
 yhteensä 212 200,45 € alv 0 %, joka tekee 0,282 €/km.
 Rengas- ja polttoainekustannukset uusilla renkailla, kun pitoaika on viisi vuotta, alv
 Polttoaineen hinta alv 0 %
 Kulutus l /100 km
 Polttoaineen hinta €
 184 826,61 €
 Polttoaineen hinta €/km
 0,246 € /km
 Rengas huollolla saavutettava polttoaineen säästö
 Rengashuolto €/km
 0,000 € /km
 Erotus €/km
 -0,000 € /km
 Renkaat €/km
 Polttoaine €/km
 Huolehtimalla rengaspaineista, akseleiden suuntauksesta, renkaiden kunnosta ja urittamalla renkaat arvioidaan ylläpitokustannuksia syntyvän viiden vuoden aikana 6 008 € alv
 0 % (taulukko 9). Urittamalla renkaan vierinvastus pienenee entisestään, koska renkaan
 pinta jäykistyy kuluessaan. Tämä mahdollistaa sen, että polttoaineenkulutus on n. 5 %
 pienempi kuin uusilla renkailla. Viiden vuoden pitoajalla rengashuolto-, rengas- ja polttoainekustannukset ovat 191 313,63 € alv 0 %. Mahdollinen säästö viiden vuoden aikana
 on 20 883,83 € alv 0 %.
 Rengas-, polttoaine- rengashuollonkustannukset uritetuille renkaille, kun pitoaika
 on viisi vuotta, alv 0 %.
 Rengashuollon kustannukset pitoajalla
 Paineiden tarkastus + lisäys
 48 krt
 Akseleiden tarkastus
 3 Akselit
 Tarvittava määrä/akseli
 Yhteensä €/v
 Yhteensä €/km
 Polttoaineen hinta alv 0%
 Kulutus l / 100 km
 164 495,69 €
 0,219 € /km
 0,007 € /km
 0,020 € /km
 Taulukossa 10 on laskettu, että käytettäessä uritettuja renkaita on viiden vuoden pitoajalla mahdollista säästää 20 250,00 € polttoainekustannuksissa verrattuna ajoneuvoon,
 jossa uritusmahdollisuus jätetään käyttämättä ja renkaiden kuntoon ei kiinnitetä riittävästi
 huomioita. Eroa huollettuihin renkaisiin syntyy 2 093,95 €. Viiden vuoden pitoajalle urituksen suurempi kustannushinta €/km johtuu, kun kompensoidaan uusien renkaiden
 polttoainekustannukset urituksen aikaiseen polttoainekustannukseen.
 Taulukko 10. Polttoainekustannukset eri rengastyypeille alv 0 %.
 Uritetut renkaat
 7 901,34 € 0,211 €
 164 250,00 € 0,219 €
 Polttoainekustannukset 37500 kilometrin matkalla
 Huoltamattomat uudet renkaat
 8 317,20 € 0,222 €
 9 225,00 € 0,246 €
 Polttoainekustannukset pitoajalla
 166 343,95 € 0,222 €
 184 500,00 € 0,246 €
 18 156,05 €
 Kuviossa 7 on kuvattu 4-akselisen maansiirtoajoa suorittavan vetoauton polttoaineenkulutusta vuoden aikajaksolla. Maansiirtoauton polttoaineenkulutus ei ole yhtä tasaista kuin
 esimerkiksi runkoliikennettä ajavan ajoneuvon. Kuviosta on kuitenkin huomattavissa
 polttoaineenkulutuksen trendi. Polttoaineen kulutus on laskenut vuoden 2015 viikosta 14
 suht tasaisesti. Viikolla 35 v. 2015 ajoneuvoon uusittiin kahdeksan kappaletta vetorenkaita, jonka jälkeen polttoaineenkulutus on lähtenyt nousemaan. Urittamalla vetorenkaat
 polttoaineenkulutus olisi saatu jatkumaan laskevalla trendillä, koska renkaiden vierinvastus olisi saatu pienemmäksi. Vuoden 2016 alkuvuodesta huomioitavaa on silloin esiintyneet kovat pakkaset ja lumisuus, jotka vaikuttavat nostavasti polttoaineenkulutukseen.
 2015: 14 (viikko)
 2015: 15 (viikko)
 2015: 16 (viikko)
 2015: 17 (viikko)
 2015: 18 (viikko)
 2015: 19 (viikko)
 2015: 20 (viikko)
 2015: 21 (viikko)
 2015: 22 (viikko)
 2015: 23 (viikko)
 2015: 24 (viikko)
 2015: 25 (viikko)
 2015: 26 (viikko)
 2015: 27 (viikko)
 2015: 28 (viikko)
 2015: 29 (viikko)
 2015: 30 (viikko)
 2015: 31 (viikko)
 2015: 32 (viikko)
 2015: 33 (viikko)
 2015: 34 (viikko)
 2015: 35 (viikko)
 2015: 36 (viikko)
 2015: 37 (viikko)
 2015: 38 (viikko)
 2015: 39 (viikko)
 2015: 40 (viikko)
 2015: 41 (viikko)
 2015: 42 (viikko)
 2015: 43 (viikko)
 2015: 44 (viikko)
 2015: 45 (viikko)
 2015: 46 (viikko)
 2015: 47 (viikko)
 2015: 48 (viikko)
 2015: 49 (viikko)
 2015: 50 (viikko)
 2015: 51 (viikko)
 2015: 52 (viikko)
 2015: 53 (viikko)
 2016: 1 (viikko)
 2016: 2 (viikko)
 2016: 3 (viikko)
 2016: 4 (viikko)
 2016: 5 (viikko)
 2016: 6 (viikko)
 2016: 7 (viikko)
 2016: 8 (viikko)
 2016: 9 (viikko)
 2016: 10 (viikko)
 2016: 11 (viikko)
 2016: 12 (viikko)
 2016: 13 (viikko)
 2016: 14 (viikko)
 2016: 15 (viikko)
 Polttoaineenkulutus (l / 100 km)
 Poly. (Polttoaineenkulutus (l/100km))
 Kuvio 8. 4-akselisen maansiirtoauton polttoaineenkulutus vuodesta 2015–2016.
 Vaikka rengas on huollettu ja tarkastettu säännöllisin väliajoin, se ei kuitenkaan takaa,
 ettei rengasrikkoja voi syntyä. Tehdyt toimenpiteet kuitenkin vahvasti estävät rengasrik-
 kojen syntymistä. Rengasrikko lisää kuljetusyrityksen kustannuksia, kun paikalle on hä-
 lytettävä huoltoauto vaihtamaan rengasta ja mahdollisesti voidaan myöhästyä lastaus-
 ja/tai purkamisaikatauluista. Kustannustehokkuus ei saa koskaan mennä turvallisuuden
 Volvo Group on yksi maailman johtavista kuorma-autojen, linja-autojen, maanrakennuskoneiden, meri- ja teollisuusmoottoreiden ja teollisuuden palvelujen tuottajista. Volvo
 Group työllistää 100 000 henkilöä. Tuotantolaitoksia yhtiöllä on 19 maassa, ja yhtiön
 tuotteita myydään 190 markkina-alueella. Volvo Trucks on yksi maailman suurimmista
 raskaiden ja keskiraskaiden kuorma-autojen valmistajista. [23]
 Volvo Finland Ab on Volvo-konsernin suomalainen tytäryhtiö, joka vastaa Volvo-kuormaja -linja-autojen maahantuonnista ja markkinoinnista. Volvo Finland Ab omistaa Volvo
 Truck Centerit, jotka toimivat 12 eri paikkakunnalla. Yksityisiä Volvo-korjaamoita on 16.
 Volvo Finland Ab / Volvo Truck Centereiden liikevaihto vuonna 2015 oli 183 milj. €. Henkilökuntaa Volvo Finland Ab:lla on n. 500 työntekijää, joista Volvo Truck Centereissä n.
 430 työntekijää. Uusien kuorma-autojen myynti 2015 oli 669 kappaletta ja käytettyjen
 816 kappaletta. Korjaamotyötunteja myytiin 340 000 tuntia. [23]
 Volvo Truck Centerit korjaavat pääasiassa linja- ja kuorma-autoja. Volvon korjaamotoiminnoissa on tarkoituksena tarjota vuoden 2016 aikana rengashuoltoja asiakkailleen.
 Työ on tehty vuonna 2016 aukeavaa uutta Volvo Truck Center Vantaata silmällä pitäen.
 Rengashuoltokonsepti pitää sisällään rengaspaineiden ja urasyvyyksien seurantaa, akselien suuntauksen tarkastuksia ja korjauksia, alustan kuluneisuuden tarkastuksen ravistuslevyillä, renkaiden urittamista sekä uusien renkaiden myyntiä ja renkaiden varastointia. Volvo haluaa tarjota asiakkailleen kaikki palvelut saman katon alta, jolloin asiakas
 säästää aikaa ja rahaa. Volvo kykenee samaan toiminnalla arvokasta lisämyyntiä ja nostamaan asiakastyytyväisyyttä.
 Volvon painottaa arvoistaan ympäristöä. Tämänhetkisessä maailmantilanteessa vähäpäästöisyys on suuresti esillä. Kuljetusyrityksen toiminnoissa fossiilisten polttoaineiden
 kulutus on suurta aina valmistuksesta, ajoneuvon käyttöön ja poistoon. Tekemällä järkeviä rengasvalintoja on mahdollista vähentää polttoainekustannuksia ja säästää osaltaan
 luontoa, kun renkaan runko on käytetty loppuun.
 Volvolla on käytössään Michelinin iCheck-järjestelmä, jossa käytetään langatonta PDA–
 laitetta. Laitteeseen voidaan yhdistää urasyvyyden ja rengaspaineiden mittauslaitteet.
 Järjestelmään luodaan ajoneuvo ja tallennetaan tiedot ajoneuvon renkaista. Asiakkaan
 kaikki autot ovat löydettävissä asiakasnumeron alta ja asiakas voi myös seurata omia
 autojaan. Alustan tarkastuksiin on käytössä JOSAM-merkkiset pyöriensuuntauslaitteistot, jarrurullat ja tärinälevyt.
 PDA-laitteesta tiedot ovat synkronoitavissa langattomasti Michelin ylläpitämään TyreCheck-järjestelmään, joka on verkkopohjainen rengasjärjestelmä. Järjestelmästä nähdään renkaiden huoltohistoria, kuten käytössä olevien renkaiden urasyvyydet, rengaspaineet, suuntaukset ja huoltosuositukset (kuva 9). Järjestelmän kautta korjaamo voi
 seurata renkaiden tilannetta ja suunnitella tulevia toimenpiteitä. Järjestelmä kertoo käyttäjälle, mikäli renkaat ovat kuluneet epätasaisesti ja ne tulisi kääntää vanteella tai mikäli
 renkaat olisi syytä urittaa.
 iCheck-järjestelmä [28].
 Rengaspainemittari liitetään laitteeseen, minkä jälkeen suoritetaan rengaspaineiden mittaus kuvan 10 osoittamalla tavalla. Ajoneuvo voidaan hakea järjestelmästä manuaalisesti tai skannaamalla PDA-laitteella QR-koodi, joka on liimattu ajoneuvoon. Järjestelmästä löytyy luotu ajoneuvo ja ajoneuvon tiedoista löytyy renkaiden huoltohistoria. Rengaspaineiden tarkastamiseen ja oikeiden paineiden lisäämiseen on hyvä varata aikaa
 Kuva 10. Rengaspaineiden tarkastus [28].
 Kun rengas täytetään tyhjästä paineesta täyteen suosituspaineeseensa, tulee tämä
 tehdä siihen tarkoitetussa rengashäkissä (kuva 12). Suuret rengaspaineet aiheuttavat
 räjähdysvaaran, joka voi aiheuttaa mekaanikolle vakavan vamman syntymisen. Rengas
 asennetaan häkkiin ja ilmanpaineventtiiliin kytketään painemittari. Rengaspainehäkkiin
 on kytketty digimittari, johon syötetään haluttu paine, jonka kompressori täyttää renkaaseen.
 Kuva 11. Rengaspainehäkki.
 Renkaiden urasyvyys tarkistetaan elektronisella syvyysmittarilla (kuva 13). Syvyysmittari
 voidaan yhdistää langallisesti tai bluetoothin avulla PDA-laitteeseen. Urasyvyys mitataan
 pääurista. Laite analysoi urasyvyydet, ja mikäli on havaittavissa epätasaista kulumista,
 laite kehottaa kääntämään renkaat vanteella. Minimi urasyvyys on 1,6 mm ja pinnoitusta
 varten urasyvyyttä on hyvä olla jäljellä 4 mm.
 Kuva 12. Elektroninen syvyysmittari [28].
 Urasyvyyksiä mitattaessa tehdään samalla silmämääräinen tarkastus renkaisiin. TyreCheck-järjestelmään voidaan lisätä PDA-laiteen avulla huomautus, mikäli renkaissa
 havaitaan ulkoisia vaurioita. Urasyvyyksien mittaamiseen ja silmämääräiseen tarkastukseen on hyvä varata aikaa noin 30 minuuttia.
 Renkaiden urasyvyys saadaan mitattua myös jarrudynamometrillä, samalla kun ajoneuvon jarrut tarkastetaan. Jarrurullissa on anturit joilla mitataan renkaiden urasyvyys ja
 pyöreys. Tällainen jarrudynamometri on käytössä Turun Truck Centerissä, ja se on tulossa myös uuteen Vantaan korjaamoon 2016. Mittausten jälkeen urasyvyys tiedot tulee
 syöttää manuaalisesti iCheck-järjestelmään. PDA-laitteen avulla tiedot synkronoidaan
 automaattisesti iCheck-järjestelmään, josta tulokset ovat myös asiakkaan luettavissa.
 Akseliston suuntaus tehdään JOSAMin toimittamalla i-track-laitteistolla. Mikäli ajoneuvon renkaat kuluvat epätäisesti, voidaan suuntauksen tarkistuksella helposti havaita, mikäli akselisto ja pyörienkulmat eivät ole oikeassa asennossa. Ravistuslevyillä ajoneuvon
 alusta tarkastetaan akseleittain mahdollisten välysten löytämiseksi olkatapeista ja erilaisista nivelistä. Toimenpiteet olisi hyvä suorittaa vuosittain.
 Pyörien tasapainotus tehdään tasapainotuskoneella kuvassa 13. Ennen tasapainotusta
 renkaat ja vanteet tulee putsata ylimääräisestä kurasta ja hiekasta. Useimmat tasapinotuskoneet tunnistavat mitattavan renkaan koon. Tasapainotuskoneen turvallisuutta
 parantaa usein automaattisesti renkaan lukittava mekanismi akselille. Renkaan kiinnitys
 on varmistettava turvallisuuden takaamiseksi. Tasapainotuskone näyttää mittauksen jälkeen mihin kohtaan vannetta tasapainotuspainot tulee liimata. Tämän jälkeen tehdään
 vielä uusintamittaus, jotta varmistutaan tasapainotuksen onnistumisesta.
 Kuva 13. Tasapainotuskone [29].
 Rengas saattaa kulua epätasaisesti, mikäli pyöränkulmat ovat vinossa. Myös luonnollista
 epätasaista kulumista aiheuttaa tiet, jotka ovat tarkoituksella rakennettu hieman ovaalin
 muotoiseksi, jotta sadevesi valuu tieltä pois. Epätasaisesti kulunut rengas voidaan kääntää vanteeltaan ympäri. Renkaan irrottamiseksi vanteeltaan tulee venttiilin sielu irrottaa,
 jotta rengas saadaan tyhjäksi. Tämän jälkeen vannekoneella (kuva 14) painetaan renkaan jalkaosaa, joka painaa renkaan vyön pois vanteen reunalta. Kun rengas asennetaan takaisin vanteelle, on renkaan venttiili hyvä vaihtaa, koska jälkikäteen sitä ei voida
 Kuva 14. Vannekone.
 Rengasmarkkinoilla toimii tällä hetkellä Suomessa monia rengasmaailmaan erikoistuneita yrityksiä, joille rengaspalveluiden tuottaminen ja renkaiden myyminen on niiden
 ydinosaamista. Volvo on alalla uusi toimija, ja Volvon rengaspalvelun valttina on tarjota
 asiakkailleen kaikki palvelut saman katon alta. Volvon uuden rengaskonseptin ansioista
 asiakkailla on mahdollisuus vähentää pysähdyksiä sekä säännöllisillä huolloilla vähentää
 kustannuksia ja pidentää renkaiden kilometrisuoritetta. Volvo-rengashuolto olisi hyvä liittää asiakkaan huoltosuunnitelmaan ja mahdolliseen huolto- ja korjaussopimukseen.
 Volvo-ajoneuvolle voidaan laatia Volvo-huoltosuunnitelma VOSPissa, joka on Volvon
 huoltosuunnitelmajärjestelmä. VOSPiin on mahdollista lisätä työvaiheina rengaspaineiden mittaus ja urasyvyyden tarkastus. Volvo ajoneuvojen työvaiheet tulevat Impact-järjestelmästä, josta ne siirtyvät VOSPiin. Tällä hetkellä Impactista löytyy työvaiheet rengaspaineiden tarkastukseen ja jarruhidastuvuusmittaukseen. VOSPiin on mahdollista
 määrittää tapauskohtaisia työvaiheita (kuva 15). Tapauskohtaisiin työvaiheisiin tulisi tällä
 hetkellä lisätä urasyvyyksien mittaaminen, jotta nämä rengashuollon tärkeimmät työvaiheet rengaspaineiden tarkastus ja urasyvyyden mittaaminen tulee tehtyä huollon yhteydessä. Tämä on varmin tapa varmistaa, että työvaiheet löytyvät työmääräykseltä ja tulevat tehtyä.
 Kuva 15. VOSP-järjestelmä huoltotyövaiheiden lisääminen.
 Muita tehtäviä rengastöitä kuten renkaan paikkaaminen, vannetyöt, tasapainottaminen,
 ravistuskoe ja renkaan uritus ei löydy tällä hetkellä GDS:stä, ja niiden lisääminen on
 välttämättömyys. GDS-järjestelmä on korjaamo- ja varaosatoiminnanohjausjärjestelmä,
 ja se toimii korjaamon työkaluna ajanvarauksissa ja työmääräyksien luomisessa. Mekaanikot leimaavat itsensä GDS:ssä työlle työmääräyksen saadessaan. Mikäli mekaanikot
 eivät voi leimata itseään rengastöille, he tekevät ns. suorittamatonta työtä, josta he eivät
 saa palkkaa. Järjestelmistä puuttuu tieto, kauanko eri työvaiheiden suorittamiseen on
 kulunut aikaa. Myöskään asiakaspalvelu ei pysty laskuttamaan työtä oikein järjestelmissä.
 Kuvassa 16 on esitetty työvaiheiden siirtyminen järjestelmien välillä. Alkuperäiset Volvotyövaiheet siirtyvät Impact-järjestelmästä GDS-, CQ- ja VOSP-järjestelmään. GDS- ja
 VOSP-järjestelmään on mahdollista lisätä korjaamon omia työvaiheita. Näitä korjaamon
 omia työvaiheita ei ole kuitenkaan mahdollista käyttää, kun ajoneuvolle luodaan sopimus
 CQ-järjestelmässä, koska työvaiheet eivät ole hyväksyttyjä Impact-työvaiheita. Näille
 työvaiheille ei ole määritelty Volvon antamaa ohjeaikaa, joten niiden hinnoittelu puuttuu
 CQ-järjestelmästä. Rengastöiden hinnoittelu sopimukseen on mahdollista manuaalisesti
 CQ:n lisäpalvelut välilehdellä. Tämän jälkeen työvaiheet kirjataan GDSn työmääräykselle 3-numeroisina työvaiheina, jolloin ne ovat hyväksyttävissä sopimuskuluihin. Tämä
 kuitenkin lisää manuaalista työtä, ja riskinä on, että työt voivat jäädä tekemättä, koska
 niitä ei löydy suoraan ajoneuvon huoltosuunnitelmasta (kuva 16).
 Kuva 16. Ajoneuvon huoltosuunnitelma GDS-järjestelmässä.
 Kun ajoneuvolle luodaan huoltosuunnitelma VOSPissa, huoltosuunnitelma on mahdollista lähettää GDS:ään, josta se on helposti ladattavissa työmääräykselle (kuva 17).
 Kuva 17. Työvaiheiden siirtyminen Volvon järjestelmien välillä.
 Tällä hetkellä suurimmassa osassa raskaan kaluston renkaita ei ole rengaspaineantureita, joten kuljettaja ei saa tietoa rengaspaineista. Rengaspaineet tulee siis tarkastaa
 säännöllisesti ja mieluiten joka kuukausi. Ajoneuvot käyvät Volvo-korjaamolla riippuen
 ajosuoritteesta kerrasta neljään kertaan vuodessa huollossa. Rengaspaineet ja
 urasyvyydet tulisi tarkastaa suositusten mukaan tätä useammin. Asiakas tulisi pystyä
 sitouttamaan rengashuollon käyttämiseen, jotta korjaamo pysty ennakoimaan renkaiden
 kulumiseen ja varautumaan mahdollisiin jatkotoimenpiteisiin kuten urittamiseen tai uusien renkaiden myymiseen. Rengastilanteen seuraaminen on välttämätöntä, jotta Volvo
 voi reagoida, muuten tilaus lähtee liikkeelle asiakkaasta. Sisällyttämällä rengashuolto
 osaksi huoltosuunnitelmaa asiakas saadaan varmemmin käymään korjaamolla.
 Keskusteltuani rengastoiminnoista kollegani kanssa esille nousi, että kaikki kuljetusyritykset eivät välttämättä tiedosta rengashuollon merkitystä polttoainetaloudellisuuden ja
 renkaiden kestävyyden kannalta. Rengas saatetaan paineistaa sen mukaan, mitä yrityksen ilmanpainekompressori tuottaa painetta, vaikka tämä ei riittäisikään renkaan suosituspaineeksi. Lisäksi paineita ei tarkasteta riittävän usein. Näistä lähtökohdista teetin kyselyn kuljetusyrityksille, jossa selviää paremmin yritystoiminta. Kyselyn tarkoituksena oli
 selvittää, kuinka kuljetusyrityksissä kiinnitetään huomiota renkaiden kuntoon ja kenen
 vastuulla tämä on. Kyselyn vastaukset löytyvät liitteestä 4.
 Uuden rengaskonseptin myymisen tulee olla yhteinen tavoite alkaen automyynnistä kattaen koko jälkimarkkinointitoiminnan korjaamotoiminnasta palvelutuotemyyntiin. Asiakkaille tulee myydä ja markkinoida Volvon tarjoamaa rengaspalvelua läpi toimitusketjun.
 Mikäli potentiaaliset asiakkaat eivät ymmärrä rengashuollon merkitystä, rengaspalvelun
 käyttöaste jää pieneksi ja kaivattava lisämyynti ei toteudu.
 Renkaiden kulumisen ennustaminen ja täten ennakointi on haastavaa, koska renkaiden
 kuluminen riippuu pitkälti käyttö- ja olosuhteista sekä oikeiden rengaspaineiden käyttämisestä. Tällä hetkellä Volvolla ei ole käytössään omaa järjestelmää, johon sekä Volvo
 että asiakas voisivat syöttää tietoja renkaiden kulumisesta kuten urasyvyys tai viillot yms.
 Volvon käytettävissä on kuitenkin Michelin TyreCheck-järjestelmä. Järjestelmään voidaan ilmoittaa urasyvyydet, käytettävät rengaspaineet ja mahdolliset viillot tms. Volvo
 voi järjestelmästä seurata renkaiden kulumisen kehittymistä ja näin reagoida, kun renkaat ovat loppumassa. Volvon kannalta rengastarkastuksista olisi hyvä tehdä huoltosopimus, jossa asiakas sitoutuu renkaiden säännölliseen tarkastamiseen. Tällöin korjaamo
 pystyy reagoimaan heti, kun renkaat tulevat tarkistettua paikan päällä. Tällöin asiakkaan
 kanssa voidaan sopia tehtävistä toimenpiteistä, kuten urittamisesta, pinnoittamisesta ja
 samalla käydä läpi mitä mieltä asiakas on tämänhetkisistä renkaistaan ja tarvittaessa
 tilataan uudet renkaat odottamaan seuraavaa käyntiä.
 Tällä hetkellä Volvon Dynafleet-järjestelmään ei ole mahdollista lisätä tietoa rengaspaineista ja urasyvyyksistä. Tulevaisuudesta ei ole vielä selkeitä näkymiä, mihin suuntaan
 järjestelmää kehitetään, mutta Suomen päässä tähän olisi tahtotila. Dynafleetin kautta
 kommunikointi asiakkaan kanssa olisi helpompaa, kun tieto olisi yhteen paikkaan keskitetty. [24]
 Uutta ajoneuvoa tilatessa määritellään ajoneuvon kuljetustyypille ja käyttöolosuhteisiin
 sopivat renkaat. Kun uusi ajoneuvo luovutetaan asiakkaalle, tehdään tätä ennen rengasanalyysi. Ajoneuvoja ja siinä olevat renkaat luodaan Michelin TyreCheck-järjestelmään
 oikean asiakastilin alle. Volvon uudet ajoneuvot tulevat tilatessa tehtaalta Continentalin
 renkailla, mutta ajoneuvo on myös mahdollista varustaa Michelinin renkailla. Volvo tekee
 Michelin kanssa vahvasti yhteistyötä. Ajoneuvon luovutus ajankohdasta riippuen uusien
 renkaiden asentamista kannattaa mahdollisesti viivyttää. Keväällä ajoneuvoon voidaan
 asentaa kuluneemmat renkaat. Uudet renkaat varastoidaan ja talvea vasten ajoneuvoon
 asennetaan nämä tuoreemmat renkaat, jolloin pito-ominaisuudet ovat paremmat.
 Käytetylle autolle tulee tehdä lähes vastaava rengasanalyysi kuin uuteen autoon. Ajoneuvon renkaista kirjataan ylös merkki, malli ja koko, tarkastetaan urasyvyys, tehdään
 silmämääräinen tarkastus renkaiden kunnosta ja tarkastetaan rengaspaineet. Tämän jälkeen ajoneuvon renkaiden tiedot ovat valmiit kirjattavaksi TyreCheck-järjestelmään. Lisäksi tarkastetaan asiakkaan halutessa akseleiden suuntaus ja ajoneuvon alusta tärinälevyillä, jotta löydetään mahdolliset välykset.
 Asiakkaat joiden toiminta ei ole Truck Centerin lähettyvillä on haastavampi saada käymään tarkastuksissa. Seurantaa helpottaisi, mikäli Volvolla ja asiakkaalla olisi yhteinen
 järjestelmä johon myös asiakas voi syöttää renkaiden tiedot. Näin korjaamo pystyy paremmin seuraamaan renkaiden kulumista ja ennakoimaan tulevia toimenpiteitä. [18]
 Raskaankaluston renkaat vaativat suuria ilmanpaineita. Tämänhetkisessä Vantaan
 Truck Centerissä ilmanpainejärjestelmä tuottaa 6,5 bar:n paineen. Tämä paine ei ole
 riittävä täyttämään raskaan kaluston rengaspainesuosituksia, eikä se ole riittävä kaikkiin
 käytössä oleviin rengaslaitteisiin. Vantaalla on käytettävissä yksi lisäpainetta tuottava
 ilmanpainekompressori eli paineboosteri, jolla saadaan tuotettua lisäpainetta. Ainoa
 boosteri on kiinnitetty rengaspainehäkkiin, joten korjaamolla ei ole käytettävissään muita
 boostereita. Uuden korjaamon ilmanpainejärjestelmästä saadaan 8 barin paine, joten
 tarvetta useammalle paineboosterille on olemassa. Tällä hetkellä paineboostereita on
 kaavailtu kolmesta neljään uudelle Vantaan korjaamolle. Ilmanpaineen tuottokyky on
 10 Korjaamon toiminta rengashuollossa
 Rengaspalveluiden myymiseen kuuluu renkaiden säännöllinen tarkastaminen suunnitellun ohjelman mukaisesti, renkaiden myyminen sekä renkaiden silmämääräinen tarkastaminen niiden ajoneuvojen osalta, joilla ei ole suunniteltua rengasohjelmaa, ja renkaiden urittaminen, jolla asiakkaan on mahdollista pienentää polttoaineenkulutustaan.
 Tässä luvussa on esitetty, kuinka korjaamon tulee toimia, jotta palvelun myyminen onnistuu.
 Kuviossa 6 on kuvattu rengasprosessin etenemistä korjaamotoiminnassa. Ajoneuvon
 käydessä rengashuollossa mekaanikko informoi työnjohtajalle, mikäli renkaissa on ha-
 vaittu erityisen suurta kulumaa tai muuta huomioitavaa silmämääräisessä tarkastuksessa. Työnjohtaja yhdessä mekaanikon kanssa kartoittaa tilanteen ja mahdolliset tehtävät toimenpiteet. Työnjohtaja kertoo tilanteen asiakaspalvelijalle, joka on yhteydessä
 asiakkaaseen. Asiakaskontaktin jälkeen asiakaspalvelija antaa tarvittavat valtuudet rengastöille. Mikäli asiakas tarvitsee tai haluaa vaihtaa uudet renkaat, asiakaspalvelija tarkastaa varastosaldon ja myy renkaat työlle tai tilaa uudet renkaat. Samalla sovitaan asiakkaan kanssa tehtävistä toimenpiteistä kuten alustantarkastuksista ja siitä, milloin
 vaihto tehdään.
 Kuvio 9. Rengasprosessin eteneminen korjaamolla.
 Asiakkaan rengashuolto-ohjelmaan olisi hyvä liittää renkaiden vaihdon yhteydessä tehtäviä toimenpiteitä, kuten akseliston suuntauksen tarkastus ja välysten. Näillä toimenpiteillä ehkäistään renkaan ennenaikaista kulumista, jolloin renkaalta saadaan paras mahdollinen kilometrisuorite ja ajoneuvon hallittavuus on kunnossa.
 Rengastarkastuksia voisi olla myös mahdollista toteuttaa Vantaan korjaamolla toimivan
 diagnostiikka-auton avulla. Yrityksillä, joilla on paljon kalustoa ja kalusto löytyy keskite-
 tysti yrityksen parkkialueelta, diagnostiikka-auton olisi helppo käydä suorittamassa rengaspaine- ja urasyvyystarkastuksia. Diagnostiikka-autossa on internetyhteys, jonka
 avulla tiedot olisi mahdollista lähettää heti tarkastusten jälkeen Michelinin pilvipalveluun.
 Raskaan kaluston renkaita kuten henkilöautojen renkaita on saatavilla useita erilaisia.
 Raskaankaluston renkaiden valinnassa kuljetusolosuhteet ja käyttöala määrittävät tarvittavan rengastuksen. Rengaspalveluita myyvän henkilön on oltava tietoinen erilaisten
 renkaiden ominaisuuksista ja siitä, millaiset renkaat sopivat yrityksen käyttötarpeisiin.
 Tämä asettaa vaatimuksia henkilökunnan kouluttamiseen, jotta korjaamolta löytyy riittävä tieto ja osaaminen renkaiden myyntiin sekä rengastöiden tekemiseen.
 Mekaanikkoja tulee kannustaa rengasmyynnin nostamiseen. Kun ajoneuvoja käy huollossa mekaanikot silmämääräisesti tarkistavat ajoneuvon renkaat, mikäli mekaanikko
 havaitsee renkaissa poikkeavuuksia hän ilmoittaa niistä työnjohtoon. Tämän jälkeen toimitaan kuviossa 7 esitetyllä tavalla, joko myymällä asiakkaalle uudet renkaat tai tarjoamalla lisätöitä esimerkiksi uritusta tai alustantarkastuksia. Urituksen tuomat hyödyt ovat
 polttoaineenkulutuksen laskemisessa ja saavutetuissa lisäkilometreissä. Säännöllisiä
 tarkastuksilla ja urittamiselle kuljetusyritys voi vähentää polttoaineenkulutustaan huomattavasti. Asiakkaat on saatava kiinnostumaan palvelusta, jotta sen myyminen on helppoa.
 Työssä on koottuna korjaamohenkilökunnalle kattava informaatio renkaiden ominaisuuksista ja niiden erilaisista ominaisuuksista sekä siitä, kuinka ne vaikuttavat renkaan kestävyyteen, kulumiseen ja polttoaineenkulutukseen. Työssä on esitelty toimenpiteitä ja
 laadittu kustannuslaskelmia, joilla renkaiden kilometrisuoritetta voidaan kasvattaa, pienentää ajoneuvon polttoaineenkulutusta ja vähentää rengaskustannuksia.
 Vantaan Truck Centerin uuden rengashuoltokonseptiin liittyen työssä on esitelty tilattujen
 laitteiden toimintaa ja hyödyntämistä. Uusien rengaslaitteiden lisäksi Volvon tietojärjestelmiin on tehtävä muutoksia. Järjestelmien puutteet on kuvattu, ja tämän perusteella on
 mahdollista tehdä tarvittavia päivityksiä, jotta ajoneuvolle on mahdollista luoda rengashuoltosuunnitelma sekä oikein tehty työmääräys. Rengaspalveluiden myynnistä on esitetty prosessikaavio siitä, miten korjaamohenkilökunnan tulee toimia rengaspalvelun
 myymisessä. Lisäksi kuljetusyrityksille tehtiin kysely, joka koski niiden tapaa ylläpitää
 renkaiden kuntoa, jotta ymmärrettäisiin, kuinka yrityksiä kannattaa lähestyä.
 Kustannuslaskelmien perusteella säännöllisellä renkaiden tarkastamisella saavutetaan
 hyötyä polttoainekustannuksissa sekä säännöllisellä tarkastamisella renkaan kilometrisuorite saadaan korkeammaksi; tätä ei kustannuslaskelmassa otettu huomioon. Renkaan urittamisella polttoaineenkulutusta on mahdollista laskea entisestään ja saavutetaan tarpeellisia lisäkilometrejä. Rengas on tyypillisesti suunniteltu uritusta varten, mutta
 tätä mahdollisuutta ei usein hyödynnetä. Uusien renkaiden asentaminen nostaa polttoainekulutusta, kun urittamalla nykyiset renkaat olisi nykyisiä polttoainekustannuksia voitu
 laskea entisestään.
 Asiakas tulisi pystyä sitouttamaan rengashuollon käyttämiseen, jotta korjaamo pysty ennakoimaan renkaiden kulumiseen ja mahdollisiin jatkotoimenpiteisiin kuten urittamiseen
 tai uusien renkaiden myymiseen. Jatkuva asiakkaan ajoneuvon rengastilanteen seuraaminen on välttämätöntä, jotta Volvo voi reagoida; muuten tilaus lähtee liikkeelle asiakkaasta. Diagnostiikka-auton avulla voidaan saavuttaa palvelupotentiaalia myös suurempien yritysten osalta, kun korjaamo käy paikanpäällä tekemässä tarkastukset. Sisällyttämällä rengashuolto osaksi asiakkaan huoltosuunnitelmaa rengastarkastukset tulevat
 varmasti huomioitua, kun asiakas käy korjaamolla. Rengashuollon toimenpiteet voidaan
 luoda Vosp-huoltosuunnitelmaan, josta ne ovat helposti siirrettävissä GDS huoltosuunnitelmaan. Michelin iCheck-järjestelmän tehokas hyödyntäminen ja ajoneuvojen lisääminen järjestelmään on rengashuoltohistorian kannalta tarpeellista. Toimimalla esitetyllä
 tavalla varmistutaan, että kyseiset toimenpiteet tulevat tehtyä ja renkaista on tarjolla
 tarkka historia. Tämä edes auttaa prosessin kehittämisessä, kun on saatavilla tuloksia,
 joilla on helpompi arvioida renkaiden kilometrisuoritteita erilaisissa kuljetus- ja käyttöolosuhteissa. Tämä lisäksi helpottaa korjaamon omaa reagointia tulevaisuudessa, vaikka
 tarkastukset eivät olisi täysin säännöllisiä.
 Rantala, Jouko & Sirola, Jarkko. 2011. Autotekniikka 3, Alusta-ja hallintalaitteet.
 Perustietoja renkaista. 2016. Verkkodokumentti. Michelin. <http://www.michelin.fi/henkiloauton-renkaat/rengaskoulu/perustietoja-renkaista/renkaan-rakenne>.
 Luettu 29.1.2016.
 Hyvärinen, Veikko. Mylläri, Atte., Rantala, Jouko., Sirola, Jarkko. 2004. Auto- ja
 kuljetusalan perusoppi 4, Alusta- ja hallintalaitteet. Otava.
 Michelin kuorma- ja linja-autorenkaiden tuotekuvaukset ym. 2015. Verkkodokumentti. Michelin. <http://www.euromaster.fi/storage/ma/16072db2405149e094630ebb2f162f73/7cc00b31ab264839899b3a5b69
 12dcc2/pdf/1040E201CA6C330C5146096B6358C6520409A902/Michelin_ka_la_renkaat_tuotekuvaukset_ym_1.1.2015.pdf>. Luettu 29.1.2016.
 Kuorma-autoissa pääosin hyvät renkaat talvella. 2015. Verkkodokumentti. Liikenneturva < https://www.liikenneturva.fi/fi/ajankohtaista/tiedote/kuorma-autoissapaaosin-hyvat-renkaat-talvella-poliisilla-ei-ole-keinoa>. Luettu 29.1.2016.
 Michelin jälkiuritus ja uudelleenpinnoitus. 2016. Verkkodokumentti. Michelin.
 <http://kuljetus.michelin.fi/Tuotteet/J%C3%A4lkiuritus-ja-uudelleenpinnoitus>.
 Luettu 4.2.2016.
 M.F.P: Michelin R.C.S. 2012. Michelin jälkiuritusohjeet. Buchs.
 Continental Life Cycle. 2016. Verkkodokumentti. Continental. <http://www.continental-rengas.fi/kuorma-auto/fleetsolutions/contilifecycle>. Luettu 4.2.2016.
 M.F.P: Michelin R.C.S. 2015. Technical Brochure, Michelin: Truck Tyres 2015–
 2016. Buchs.
 Pintakuvion muotoilu. 2015. Verkkodokumentti. Michelin. <http://www.michelin.fi/henkiloauton-renkaat/rengaskoulu/perustietoja-renkaista/renkaan-pintakuvion-merkitys>. Luettu 29.1.2016.
 Paripyörät välttämättömiä uusien superrekkojen yhteydessä.2014. Verkkodokumentti. Tampereen Teknillinen Yliopisto. <http://www.tut.fi/fi/tietoa-yliopistosta/uutiset-ja-tapahtumat/paripyorat-valttamattomia-uusien-superrekkojen-yhteydessap068069c2.> Luettu 19.2.2016.
 Liikenne rasituksen laskeminen, TTPT tutkimusohjelma 1994-2001. 2001. Verkkodokumentti. Tiehallinto. <http://alk.tiehallinto.fi/tppt/pdf/3-liikennerasitus.pdf>.
 Luettu 19.2.2016.
 Rengasturvallisuuskorttikoulutus. 2015. Verkkodokumentti. Autonrengasliitto ry.
 <http://www.autonrengasliitto.fi/?s=Peruskoulutus>. Luettu 11.3.2016.
 The Scandinavian tire & Rim Organization. 2010. Rengasnormit. Uppsala: The
 Scandinavian Tire & Rim Organization 2010.
 Raskas ajoneuvokalusto: Turvallisuus, ympäristöominaisuudet ja uusi tekniikka,
 Motiva VTT Rastu 2006–2008. 2008. Verkkodokumentti. Motiva. <http://www.motiva.fi/files/2278/RASTU-loppuraportti_2006-2008.pdf>. Luettu 12.2.2016.
 Every drop counts. 2016. Verkkodokumentti. Volvo. <http://www.volvotrucks.com/trucks/finland-market/fi-fi/aboutus/every-drop-counts/Pages/landing.aspx>. Luettu 12.2.2016.
 Kuorma-auton polttoainetalouteen vaikuttavat tekijät. 2016. Verkkodokumentti.
 Goodyear. <https://www.goodyear.eu/fi_fi/images/FIN%20Truck%20Fuel%20Economy%20Folder.pdf>. Luettu 12.2.2016.
 Ellä, Timo. 2016. Volvo Tyre Specialist, Volvo Truck Center, Turku. Keskustelu
 Kuorma-autoliikenteen kustannusindeksi 2010=100 Käyttäjän käsikirja. 2012.
 Verkkodokumentti. Tilastokeskus. <http://www.stat.fi/tup/julkaisut/tiedostot/julkaisuluettelo/yksk49_201000_2012_10345_net.pdf>. Luettu 12.2.2016.
 Goodyear fleet Fuel efficiency. 2016. Verkkodokumentti. Goodyear. <http://fleetfuel-efficiency.eu/en/fuel-calculator/>. Luettu 11.3.2016.
 Continental ka la hinnasto 1.1.2015. 2015. Verkkodokumentti. Euromaster.
 <http://www.euromaster.fi/storage/ma/9cef33d41e8740b59e496eb9814e82d7/f464e4ee9fbb4e26981ad85a56
 b135f9/pdf/71ABABCA8F76B457A3D841E813170575225EE0B2/Continental%20KA-LA%20renkaat_hinnasto%201.1.2015.pdf>. Luettu 11.3.2016.
 Euromaster huoltotyöhinnasto yritysmyynti 1.1.2015. 2015. Verkkodokumentti.
 Euromaster. <http://www.euromaster.fi/storage/ma/3c889a1c5cda44e9a1984bc2b7c1b88d/aa7fd5247b604ec595a14cd0f6f
 71c81/pdf/62960A5334F24CA4B943B15EA41980B67BFB09FB/Huoltoty%C3%B6hinnasto_yritysmyynti_1.1.2015.pdf>. Luettu 11.3.2016.
 Volvo Group yritys esittely. 2015. Verkkodokumentti. Volvo. <Volvo Dealer Web>
 Luettu 17.3.2016.
 Anttila, Ari. 2016. Volvo Dynafleet Product Manager, Volvo Finland Ab, Vantaa.
 Keskustelu 17.3.2016.
 Radial tyre. 2016. Verkkojulkaisu. Hankootire. <http://www.hankooktirepress.com/fr/images/pneus-camionnette/radial-ra14.html>. Luettu 29.1.2016.
 Renkaan kulutuspinnan kiinnittäminen vulkanoituun runkoon. 2016. Verkkodokumentti. Euromaster. < http://www.euromaster.fi/storage/ma/162ab4e4c55c4cf5b9d0c3c1bd910b91/b3128939dcc0444bb8852bcc77
 30882b/jpg/B7A4D88E91B9FF5D902CD908F303601C7157FBD4/trucks_retread_440x142.jpg>. Luettu 29.1.2016.
 Tyre balance. 2016. Verkkojulkaisu. Tyrepower. <http://www.tyrepower.co.nz/site/tyrepower/images/Tyres/wheel_balance.jpg>. Luettu 29.1.2016
 Rinne, Jukka. 2016. Perehdytys raskaan kaluston renkaisiin. Luentomoniste.
 Raskaan kaluston tasapainotuskone. 2016. Verkkodokumentti. Finnkone.
 <http://www.finnkone.fi/sites/default/files/raskaan-kaluston-tasapainotuskone-probalance_7910-7920.pdf>. Luettu 3.3.2016.
 STRO-rengasnormit-käsikirjan kuormitustaulukko
 Renkaan kuormitusta voidaan lisätä seuraavan taulukon mukaan. Rengas, jonka nopeusluokka on L, voidaan kuormittaa 7,5 prosenttia enemmän sen maksimikantavuuskykyyn nähden, kun nopeudeksi rajoitetaan 90 km/h ja lisätään renkaan suositusilmanpainetta 9 prosentilla. [14]
 Rengaskysely
 Kyselyssä selvitetään, kuinka kuljetusyrityksissä kiinnitetään huomiota renkaiden kuntoon ja kenen vastuulla tämä on.
 Kyselyn tarkoituksena on selvittää, kuinka kuljetusyrityksissä kiinnitetään huomiota renkaiden
 kuntoon ja kenen vastuulla tämä on.
 Kuinka monta raskaankaluston ajoneuvoa yrityksellä on käytössä? *
 Millaista toimintaa kuljetusyritys ylläpitää? *
 Keskipitkän matkan puu- ja jakelukuljetukset
 Pitkän matkan runkokuljetukset yms.
 Henkilökuljetus (kauko)
 Henkilökuljetus (kaupunki)
 Mikä on toiminnassanne arviolta renkaiden kilometrisuorite? *
 Renkaiden kulumiseen vaikuttaa monet eri tekijät ja millä akselilla rengas sijaitsee, joten vastaukseksi riittää arvio/keskiarvo.
 Alle 100 000km
 100 000 - 125 000km
 125 000 - 150 000km
 150 000 - 200 000km
 Enemmän kuin 200 000km
 Kuinka usein ajoneuvon rengaspaineet yrityksessänne tarkastetaan? *
 Kerran kolmessa kuukaudessa
 Kuinka usein ajoneuvon renkaiden urasyvyydet yrityksessänne tarkastetaan? *
 Kuka vastaa renkaiden kunnon tarkastamisesta? *
 Kalustovastaava/kalustopäällikkö tms.
 Yrityksen oman korjaamon henkilökunta
 RENGASPAINEIDEN VALVONTAJÄRJESTELMÄT Sami Maamela
 RASKAIDEN YHDISTELMÄAJONEUVOJEN RENGASPAINETUTKIMUS Tapio Sundqvist
 RENGASPAINEIDEN VALVONTAJÄRJESTELMÄ Järjestelmän tarpeellisuus
 2 Jukka-Pekka Tahvanainen Opinnäytetyö
 Mönkijän katsastusohje Simo Asikainen Opinnäytetyö
 Valion pääkaupunkiseudun jakelun teoreettisen optimimallin rakentaminen Viktor Virtala


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 22003D0404
 2003/404/CE: Decisión n° 1/2003 del Consejo de Ministros ACP-CE, de 16 de mayo de 2003, relativa a la adhesión de la República Democrática de Timor-Leste al Acuerdo de Asociación ACP-CE
 Diario Oficial n° L 141 de 07/06/2003 p. 0025 - 0025
 Decisión no 1/2003 del Consejo de Ministros ACP-CEde 16 de mayo de 2003relativa a la adhesión de la República Democrática de Timor-Leste al Acuerdo de Asociación ACP-CE(2003/404/CE)EL CONSEJO DE MINISTROS ACP-CE,Visto el Acuerdo de Asociación ACP-CE firmado en Cotonú el 23 de junio de 2000, y en particular el apartado 1 de su artículo 94,Considerando lo siguiente:(1) La República Democrática de Timor-Leste ha presentado una solicitud de adhesión al Acuerdo de Asociación ACP-CE, de conformidad con lo dispuesto en el apartado 1 de su artículo 94.(2) Timor-Leste cumple las condiciones de adhesión establecidas en el apartado 1 del artículo 94 del Acuerdo y su solicitud de adhesión debe aprobarse.HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:Artículo 1Queda aprobada la adhesión de la República Democrática de Timor-Leste al Acuerdo de Asociación ACP-CE.Artículo 2La participación de Timor-Leste en dicho Acuerdo debe someterse a la disposición temporal de que Timor-Leste se beneficiará de la asistencia financiera de la Comunidad a los Estados ACP, con arreglo a la letra b) del artículo 3 (apoyo a la cooperación e integración regionales) del actual Protocolo financiero del anexo I del Acuerdo para el período 2000-2005.Artículo 3Los artículos 1 y 5 del anexo VI de dicho Acuerdo deben modificarse añadiendo Timor-Leste a las listas de Estados ACP menos desarrollados y de Estados ACP insulares.Artículo 4La adhesión de Timor-Leste a dicho Acuerdo entrará en vigor el primer día del segundo mes siguiente a la fecha en que se deposite su Acta de adhesión.Hecho en Bruselas, el 16 de mayo de 2003.Por el Consejo de Ministros ACP-CEEl PresidenteSerge Rialuth Vohor