text:
 |
 52011PC0812
 Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014–2018 m.), kuria papildoma bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ /* KOM/2011/0812 galutinis - 2011/0400 (NLE) */
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.
 PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 Siūloma Euratomo mokslinių
 tyrimų ir mokymo programa (2014–2018 m.) (toliau – Euratomo programa)
 susijusi su mokslinių tyrimų veikla, vykdoma branduolinės
 energijos (branduolių sintezės ir dalijimosi) ir radiacinės
 saugos srityje. Šis pasiūlymas yra sudėtinė bendrosios
 mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ dalis.
 Jame nurodomas bendrasis tiesioginių ir netiesioginių veiksmų
 biudžetas, nustatomi mokslinių tyrimų ir plėtros tikslai bei
 pateikiamos jų rėmimo priemonės.
 Šis pasiūlymas – tai vienas reglamentas,
 apimantis visus svarbius minėtų sričių mokslinių
 tyrimo įgyvendinimo aspektus. Jame nustatomi moksliniai ir technologiniai
 tikslai bei tinkamos mokslinių tyrimų organizacijų, universitetų
 ir pramonės dalyvavimo taisyklės. Jis bus taikomas branduolių
 sintezės energijos mokslinių tyrimų ir plėtros programai,
 branduolių dalijimosi ir radiacinės saugos mokslinių tyrimų
 veiklai bei JRC tiesioginiams veiksmams branduolinio saugumo ir saugos srityje.
 Todėl šis pasiūlymas padės
 užtikrinti, kad 2014–2018 m. būtų tęsiama Sąjungos
 finansuojama branduolinio mokslo ir technologijų srities mokslinių
 tyrimų ir mokymo veikla. Taip bus išlaikytas programų, pagal kurias
 šiuo metu aktyviau vykdoma ir koordinuojama veikla valstybėse narėse,
 veiksmingumas ir efektyvumas bei užtikrinta kuo didžiausia Sąjungos
 pridėtinė vertė.
 Dėl minėtų prioritetų
 įgyvendinimo rėmimo 2014–2018 m. Euratomo programa padės
 siekti bendrojoje mokslinių tyrimų ir inovacijų programoje
 „Horizontas 2020“ nustatytų trijų strateginių tikslų, kurie
 yra: pažangus mokslas, pramonės pirmavimas ir visuomenės
 uždaviniai. . Bus užtikrinti tinkami Euratomo programos ryšiai ir
 sąveika su bendrąja programa „Horizontas 2020“.
 Siūloma
 Euratomo programa yra aiškiai susijusi su strategijos „Europa 2020“ ir
 strategijos „Energija 2020“ tikslais. Programa padės įgyvendinti
 pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų Sąjunga“: bus remiami ikiprekybiniai
 ir politikos formavimui būtini moksliniai tyrimai bei sudaromos palankios
 technologijų perdavimo iš akademinės aplinkos pramonei sąlygos.
 Įgyvendinant visų rūšių Euratomo programos veiklą daug
 dėmesio bus skiriama mokymui, didinamas branduolinės pramonės
 konkurencingumas ir kuriamas naujas pažangiųjų technologijų
 pramonės (visų pirma branduolių sintezės) sektorius – taip
 bus skatinamas augimas ir naujų darbo vietų kūrimas
 įvairiose srityse.
 Pagal Euratomo sutartį branduolinių
 mokslinių tyrimų programos negali trukti ilgiau kaip 5 metus[1]. Todėl siūlomas
 teisės aktas baigs galioti 2018 m. pabaigoje.
 ITER projektui skirtas atskiras sprendimas,
 nes šis projektas bus finansuojamas ne pagal daugiametę finansinę
 programą, kaip numatyta Komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“
 (2011 m. birželio 29 d. COM(2011) 500).
 2014–2018 m. Euratomo programa
 įgyvendinama kaip vienas reglamentas, kuriame nustatomos visos nuostatos,
 būtinos branduolinių mokslinių tyrimų veiklai vykdyti. Ši
 nauja koncepcija radikaliai skiriasi nuo taikytosios ankstesniais programavimo
 laikotarpiais, kuriais šio reglamento turinys būdavo išdėstomas
 keturiuose skirtinguose įstatymo galią turinčiuose teisės
 aktuose (trijuose sprendimuose – dėl bendrosios programos, netiesioginiams
 veiksmams skirtos specialiosios programos ir JRC tiesioginiams veiksmams skirtos
 specialiosios programos – ir reglamente, kuriuo nustatomos įmonių,
 mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo ir
 mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisyklės).
 Reglamente taip pat atsižvelgta į
 supaprastinimo tikslą: jame daroma nuoroda į tokį patį
 dalyvių garantijų fondą kaip ir bendrojoje programoje
 „Horizontas 2020“.
 Be to, 2014–2018 m. Euratomo programoje
 iš esmės supaprastinamos finansavimo taisyklės, siūloma
 persvarstyta kontrolės strategija ir taip padedama siekti supaprastinimo
 bendrojo tikslo.
 2.
 KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
 ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAS
 Rengiant Euratomo programos
 pasiūlymą visapusiškai atsižvelgta į atsakymus, gautus per
 plataus masto viešas konsultacijas, kurios buvo grindžiamos Žaliąja knyga
 „Iššūkius paversti galimybėmis. Bendros strateginės ES
 mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programos
 kūrimas“[2]..
 Buvo surengtos papildomos konsultacijos, siekiant aptarti energetikos
 iššūkius būsimoje mokslinių tyrimų programoje su
 vyriausybių atstovais ir įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis
 (įmonėmis, akademinės bendruomenės atstovais ir pilietine
 visuomene): branduolinius ir su branduoline sritimi nesusijusius klausimus.
 Komisija taip pat atsižvelgė į diskusijų Taryboje, Europos
 Parlamente ir Europos ekonomikos ir socialiniame komitete dėl
 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos pasiūlymo rezultatus.
 Pasiūlymas taip pat grindžiamas išsamiu
 poveikio vertinimu, konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis
 rezultatais ir vidaus bei išorės vertinimais. Atlikus vertinimą
 nustatyta, kad branduolinės saugos ir prastėjančios
 branduolinės srities kompetencijos Europoje uždaviniai gali būti
 veiksmingai sprendžiami išnaudojant valstybių narių vykdomų
 mokslinių tyrimų ir privačiojo sektoriaus vykdomų
 mokslinių tyrimų sąveiką, taip pat mokslo disciplinų
 ir technologinių sektorių sąveiką. Imantis Sąjungos
 lygmens veiksmų stiprinama branduolinės srities mokslinių
 tyrimų ir inovacijų sistema ir koordinuojami valstybėse
 narėse vykdomi moksliniai tyrimai, taip siekiant išvengti veiklos kartojimosi,
 išlaikyti kritinę masę pagrindinėse srityse ir užtikrinti
 optimalų viešųjų finansų naudojimą. Pagal
 Sąjungos lygmens programą taip pat gali būti vykdoma
 didelės rizikos ilgalaikė MTP branduolių sintezės energijos
 veikla – taip ji padeda dalytis rizika, išplėsti įmonių
 veiklą ir užtikrinti masto ekonomiją, kuri priešingu atveju
 būtų neįmanoma.
 3.
 TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
 Teisinis šios bendrosios programos pagrindas
 numatytas Euratomo sutarties 7 straipsnyje.
 4.
 POVEIKIS BIUDŽETUI
 Pasiūlymo biudžetas pateikiamas
 dabartinėmis kainomis. Finansinėje teisė akto pasiūlymo
 pažymoje, kuri pridedama prie šio pasiūlymo, nurodomas poveikis biudžetui,
 žmogiškiesiems ir administraciniams ištekliams.
 2011/0400 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS REGLAMENTAS
 dėl Europos atominės energijos
 bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014–2018 m.),
 kuria papildoma bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa
 „Horizontas 2020“
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama
 į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį (toliau
 – Euratomo sutartis), ypač į jos 7 straipsnio pirmą
 pastraipą,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos
 pasiūlymą,
 atsižvelgdama į Europos Parlamento
 nuomonę[3],
 atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir
 socialinių reikalų komiteto nuomonę[4],
 kadangi:
 (1)
 vienas iš Europos atominės energijos bendrijos
 (toliau – Bendrija) tikslų – padėti kelti gyvenimo lygį
 valstybėse narėse, be kita ko, skatinant vykdyti mokslinius tyrimus
 ir sudarant jiems palankias sąlygas valstybėse narėse, taip pat
 papildyti tuos mokslinius tyrimus įgyvendinant Bendrijos mokslinių
 tyrimų ir mokymo programą;
 (2)
 branduoliniai moksliniai tyrimai gali padėti
 didinti branduolinę saugą, saugumą bei radiacinę saugą
 ir taip prisidėti prie socialinės ir ekonominės gerovės bei
 aplinkos tvarumo. Ne mažiau svarbus yra branduolinių mokslinių
 tyrimų indėlis į saugos, efektyvumo ir saugumo principais
 pagrįstą ilgalaikį energetikos sistemos dekarbonizavimą;
 (3)
 pagal Bendrijos mokslinių tyrimų ir
 mokymo programą (toliau – Euratomo programa) bus remiami branduoliniai
 moksliniai tyrimai, ši programa padės siekti bendrosios mokslinių
 tyrimų ir inovacijų programos, sukurtos [...] Reglamentu (ES)
 Nr. XX/XXXX[5]
 (toliau – bendroji programa „Horizontas 2020“), tikslų, bus sudarytos
 palankesnės sąlygos įgyvendinti strategiją „Europa 2020“,
 kurti Europos mokslinių tyrimų erdvę bei jai veikti;
 (4)
 nors branduolinė energija gali turėti
 poveikį energijos tiekimui bei ekonomikos plėtrai, sunkios
 branduolinės avarijos gali sukelti pavojų žmonių sveikatai.
 Todėl Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programoje
 branduolinės saugos ir prireikus saugumo aspektams turėtų
 būti skiriama kuo daugiau dėmesio;
 (5)
 branduolinių įrenginių turi arba
 radioaktyviąsias medžiagas naudoja (visų pirma medicinos
 reikmėms) visos valstybės narės, Taryba savo 2008 m.
 gruodžio 2 d. išvadose[6]
 pripažino, kad reikia nuolatos tobulinti branduolinės srities
 gebėjimus, visų pirma organizuojant tinkamą švietimo ir mokymo
 veiklą, susietą su moksliniais tyrimais ir koordinuojamą
 Bendrijos lygmeniu;
 (6)
 pasirašiusi susitarimą dėl sprendimo
 įsteigti Tarptautinę ITER branduolio sintezės energijos
 organizaciją siekiant bendrai įgyvendinti ITER projektą[7] Bendrija įsipareigojo
 dalyvauti statant tarptautinį termobranduolinį eksperimentinį
 reaktorių (angl. ITER, International Thermonuclear Experimental Reactor)
 ir ateityje jį eksploatuojant. Bendrijos indėlis koordinuojamas
 tarpininkaujant Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės
 energetikos vystymo (toliau – branduolių sintezės energetikos
 vystymas) bendrajai įmonei, įsteigtai 2007 m. kovo 27 d.
 Tarybos sprendimu[8].
 Su branduolių sintezės energetikos vystymu susijusi veikla,
 įskaitant su ITER susijusią veiklą, turi būti reguliuojama
 atskiru įstatymo galią turinčiu teisės aktu;
 (7)
 kad branduolių sintezė taptų patikima
 komercinės energijos gamybos alternatyva, visų pirma reikia
 sėkmingai ir laiku užbaigti ITER statybas bei pradėti jį
 eksploatuoti. Antra, būtina parengti aukštų užmojų, tačiau
 realistines elektros energijos gamybos iki 2050 m. gaires. Kad minėti
 tikslai būtų pasiekti, Europos branduolių sintezės programa
 turi būti perorientuota. Daugiau dėmesio turėtų būti
 skiriama ITER projekto rėmimo veiklai. Tokia racionalizacija
 turėtų būti užtikrinta nepakenkiant Europos lyderystei
 branduolių sintezės mokslo bendruomenėje;
 (8)
 Jungtinis tyrimų centras (angl. JRC, Joint
 Research Centre) ir toliau turėtų teikti nepriklausomą,
 į užsakovų poreikius orientuotą mokslinę ir
 technologinę pagalbą, kuri reikalinga formuojant, plėtojant,
 įgyvendinant Bendrijos politiką ir atliekant jos stebėseną,
 visų pirma branduolinės saugos ir saugumo mokslinių tyrimų
 bei mokymo srityje;
 (9)
 Jungtinis tyrimų centras turėtų ir
 toliau kurti papildomus išteklius, vykdydamas konkurencingą veiklą,
 kuri, be kita ko, apima dalyvavimą netiesioginiuose Euratomo programos
 veiksmuose, trečiųjų asmenų vykdomą veiklą ir
 mažiau – intelektinės nuosavybės naudojimą;
 (10)
 nors sprendimą, ar naudoti branduolinę
 energiją, kiekviena valstybė narė priima pati, Sąjungos
 vaidmuo yra parengti visų valstybių narių interesus atitinkančią
 sistemą, pagal kurią būtų remiami šiuolaikiškiausi bendri
 moksliniai tyrimai, žinių apie branduolių dalijimosi technologijas
 kaupimas ir išsaugojimas, ypač daug dėmesio skiriant saugai, saugumui,
 radiacinei saugai ir branduolinių ginklų neplatinimui. Tam reikalinga
 nepriklausoma mokslo bazė, o šioje srityje daug padėti gali JRC. Tai
 patvirtinama Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė
 iniciatyva „Inovacijų sąjunga““[9],
 kuriame Komisija pareiškė ketinanti naudotis JRC paslaugomis, kad
 sustiprintų politikai formuoti reikalingą mokslo bazę. Tą
 užduotį JRC siūlo atlikti orientuodamas savo atliekamus
 radiacinės saugos ir saugumo srities mokslinius tyrimus į
 Sąjungos politikos prioritetus;
 (11)
 siekiant sustiprinti mokslo ir visuomenės
 ryšius bei padidinti visuomenės pasitikėjimą mokslu,
 įgyvendinant Euratomo programą pirmenybė turėtų
 būti teikiama sąmoningam piliečių ir pilietinės
 visuomenės dalyvavimui sprendžiant mokslinių tyrimų ir
 inovacijų klausimus, t. y. turėtų būti populiarinamas
 mokslinis švietimas, sudaromos palankios sąlygos gauti mokslinių
 žinių, rengiamos į piliečių ir pilietinės
 visuomenės problemas bei lūkesčius orientuotos patikimos
 mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir sudaromos
 palankios sąlygos dalyvauti Euratomo programos veikloje;
 (12)
 įgyvendinant Euratomo programą
 turėtų būti atsižvelgiama į kintančias mokslo ir
 technologijų, pramonės, politikos ir visuomenės galimybes ir
 poreikius. Darbotvarkės turėtų būti rengiamos glaudžiai
 bendradarbiaujant su visų susijusių sektorių suinteresuotosiomis
 šalimis ir būti pakankamai lanksčios, kad būtų galima
 atsižvelgti į naujus pokyčius. Įgyvendinant Euratomo
 programą turėtų būti nuolatos kreipiamasi dėl
 išorės patarimų, taip pat turėtų būti naudojamasi
 atitinkamomis struktūromis, pavyzdžiui, Europos technologijų
 platformomis;
 (13)
 įgyvendinant Euratomo programą
 turėtų būti didinamas mokslininko profesijos patrauklumas
 Sąjungoje. Deramas dėmesys turėtų būti skiriamas
 Europos mokslininkų chartijai ir Mokslininkų priėmimo į
 darbą elgesio kodeksui[10],
 taip pat kitoms svarbioms bazinėms programoms, kurios sukurtos Europos
 mokslinių tyrimų erdvės reikmėms patenkinti, kartu
 atsižvelgiant į jų savanorišką pobūdį;
 (14)
 pagal Euratomo programą plėtojant
 veiklą turėtų būti siekiama skatinti vyrų ir
 moterų lygybę mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje,
 visų pirma šalinti pagrindines lyčių nelygybės priežastis,
 išnaudoti visą mokslo srityje dirbančių vyrų ir moterų
 potencialą bei įtraukti lyčių aspektą į
 projektų turinį, taip siekiant pagerinti mokslinių tyrimų
 kokybę ir paskatinti inovacijas. Vykdant veiklą taip pat
 turėtų būti siekiama įgyvendinti su vyrų ir
 moterų lygybe susijusius principus, įtvirtintus Europos Sąjungos
 sutarties 2 ir 3 straipsniuose ir Sutarties dėl Europos Sąjungos
 veikimo (SESV) 8 straipsnyje;
 (15)
 vykdant pagal Euratomo programą remiamą
 mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą turėtų
 būti laikomasi pagrindinių etikos principų. Turėtų
 būti atsižvelgiama į Europos mokslo ir naujųjų
 technologijų etikos grupės nuomonę. Vykdant mokslinius tyrimus
 taip pat turėtų būti atsižvelgiama į SESV 13 straipsnį
 ir mažinamas gyvūnų naudojimas moksliniuose tyrimuose ir bandymuose,
 siekiant ilgainiui atsisakyti gyvūnų naudojimo. Visa veikla
 turėtų būti vykdoma užtikrinant aukštą žmonių
 sveikatos apsaugos lygį;
 (16)
 be to, didesnio poveikio būtų galima
 pasiekti, jei Euratomo programos ir privačiojo sektoriaus lėšos
 viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės pagrindu
 būtų skiriamos svarbiausioms sritims, kur moksliniai tyrimai ir
 inovacijos galėtų padėti siekti Sąjungos bendrųjų
 konkurencingumo tikslų. Ypač daug dėmesio turėtų
 būti skiriama mažųjų ir vidutinių įmonių
 dalyvavimui;
 (17)
 įgyvendinant Euratomo programą
 turėtų būti skatinamas bendrais interesais ir abipusės
 naudos principu grindžiamas bendradarbiavimas (visų pirma saugos srityje)
 su trečiosiomis šalimis;
 (18)
 siekiant užtikrinti vienodas konkurencijos
 sąlygas visoms vidaus rinkoje veikiančioms įmonėms,
 Euratomo programoje numatytas finansavimas turėtų būti teikiamas
 pagal valstybės pagalbos taisykles – taip siekiama viešųjų
 išlaidų veiksmingumo ir išvengti rinkos iškraipymo, pavyzdžiui,
 privačiojo sektoriaus finansavimo išstūmimo, neefektyvių rinkos
 struktūrų kūrimo ar neefektyvių įmonių išlaikymo;
 (19)
 2011 m. vasario 4 d. Europos Vadovų
 Taryba pripažino, kad būtina taikyti naują kontrolės ir rizikos
 valdymo Sąjungos mokslinių tyrimų finansavimo srityje
 koncepciją, ir paprašė iš naujo subalansuoti pasitikėjimą
 ir kontrolę bei rizikos ėmimąsi ir rizikos vengimą. Savo
 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliucijoje dėl mokslinių
 tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo[11] Europos Parlamentas paragino
 imtis pragmatinių postūmių, siekiant administracinio ir
 finansinio supaprastinamo, ir pareiškė, kad Sąjungos mokslinių
 tyrimų finansavimo valdymas turėtų būti labiau pagrįstas
 pasitikėjimu dalyviais ir rizikos toleravimu;
 (20)
 Sąjungos finansiniai interesai
 turėtų būti proporcingomis priemonėmis saugomi per
 visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų
 prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai
 išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų
 susigrąžinimą ir, kai tinka, sankcijas. Persvarstyta kontrolės
 strategija, kurios pagrindinis principas bus jau nebe klaidų dažnumo
 minimizavimas, o rizika grindžiama kontrolė ir sukčiavimo atvejų
 nustatymas, turėtų sumažinti kontrolės naštą dalyviams;
 (21)
 svarbu užtikrinti, kad Euratomo programos finansai
 būtų valdomi patikimai, o pati programa įgyvendinama kuo
 veiksmingiau ir savo adresatams priimtinausiu būdu, taip pat
 turėtų būti užtikrintas teisinis tikrumas ir programos
 prieinamumas visiems dalyviams. Būtina užtikrinti, kad būtų
 laikomasi Tarybos reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 ir [Naujasis finansinis
 reglamentas][12]
 ir supaprastinimo bei geresnio reglamentavimo reikalavimų;
 (22)
 siekiant užtikrinti, kad Euratomo programa
 būtų įgyvendinama kuo efektyviau, o taikant supaprastintas
 procedūras visiems programos dalyviams būtų sudarytos palankios
 sąlygos dalyvauti programoje ir jiems būtų taikoma nuosekli,
 išsami ir skaidri sistema, dalyvavimui Euratomo programoje ir mokslinių
 tyrimų rezultatų sklaidai turėtų būti taikomos
 bendrajai programai „Horizontas 2020“ galiojančios taisyklės,
 nustatytos [...] Reglamente (ES) Nr. XX/XXXX [dalyvavimo taisyklės], su
 tam tikrais pataisymais;
 (23)
 svarbu ir toliau lengvinti naudojimosi dalyvių
 sukurta intelektine nuosavybe sąlygas, kartu užtikrinant kitų
 dalyvių teisėtų interesų ir Bendrijos interesų
 apsaugą pagal Euratomo sutarties 2 skyrių;
 (24)
 Komisijos valdomi dalyvių garantijų
 fondai, įsteigti pagal 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos
 reglamentą (Euratomas) Nr. 1908/2006, nustatantį
 įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų
 dalyvavimo Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintosios
 bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų
 sklaidos taisykles (2007–2011 m.)[13]
 ir Reglamentą (Euratomas) Nr. XX/XX, kuriuo nustatomos įmonių,
 mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Europos
 atominės energijos bendrijos bendrosios programos netiesioginiuose
 veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles
 (2007–2013 m.)[14],
 yra svarbus apsaugos mechanizmas, padedantis sumažinti riziką,
 siejamą su sumomis, kurias įsipareigojimų nevykdantys dalyviai
 turi sumokėti ir negrąžina. Dalyvių garantijų fondas,
 įsteigtas pagal Reglamentą (ES) Nr. XX/2012 [Dalyvavimo ir sklaidos
 taisyklės], taip pat turėtų apimti veiksmus, numatytus
 Reglamente (Euratomas) Nr. 1908/2006, Reglamente (Euratomas) Nr. XX/XX
 [2012–2013 m. Euratomo dalyvavimo taisyklės] ir šiame reglamente;
 (25)
 Euratomo sutarties 7 straipsnyje Komisijai
 suteikiami įgaliojimai įgyvendinti Euratomo programą.
 Įgyvendinant Euratomo programą, išskyrus tiesioginius veiksmus,
 Komisijai turėtų padėti valstybių narių konsultacinis
 komitetas, kuris užtikrintų tinkamą nacionalinės politikos
 koordinavimą srityse, kurioms taikoma mokslinių tyrimų ir mokymo
 programa;
 (26)
 norint pasiekti Euratomo programos tikslus
 atitinkamose srityse, būtina remti kompleksinę veiklą – tiek
 pagal Euratomo programą vykdomą veiklą, tiek veiklą, kuri
 bendrai vykdoma kartu su bendrojoje programoje „Horizontas 2020“ numatyta
 veikla;
 (27)
 norint užtikrint veiksmingą veiklos
 kokybės valdymą, įskaitant vertinimą ir
 stebėseną, reikia parengti konkrečius veiklos kokybės
 rodiklius, kuriuos būtų galima išmatuoti laike, kurie būtų
 realistiški ir grindžiami loginiu intervencijos pagrindimu, taip pat būtų
 susiję su tinkama tikslų ir veiklos rūšių hierarchija.
 Turėtų būti įdiegti tinkami Euratomo programos
 įgyvendinimo ir stebėsenos koordinavimo mechanizmai, taip pat
 atliekama Europos mokslinių tyrimų erdvės pažangos,
 laimėjimų ir veikimo stebėsena;
 (28)
 Dėl JRC tiesioginių veiksmų
 mokslinio ir technologinio turinio konsultuotasi su Jungtinio tyrimų
 centro valdytojų taryba, kuri sudaryta 1996 m. balandžio 10 d.
 Komisijos sprendimu 96/282/Euratomas dėl Jungtinio tyrimų centro
 reorganizavimo[15];
 (29)
 siekiant teisinio tikrumo, 2006 m. gruodžio
 18 d. Tarybos sprendimas 2006/970/Euratomas dėl Europos atominės
 energijos bendrijos (Euratomas) septintosios bendrosios branduolinių
 tyrimų ir mokymo veiklos programos (2007–2011 m.)[16], Reglamentas (Euratomas) Nr.
 1908/2006, 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/976/Euratomas
 dėl specialiosios programos, įgyvendinančios Europos
 atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintąją
 bendrąją branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos
 programą (2007–2011 m.)[17],
 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/977/Euratomas dėl
 specialiosios programos, kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo
 tiesiogine veikla pagal Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas)
 Septintąją bendrąją branduolinių tyrimų ir mokymo
 veiklos programą (2007–2011 m.)[18],
 [...] Tarybos sprendimas XXXX/XXXX dėl Europos atominės energijos
 bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos
 bendrosios programos (2012–2013 m.)[19],
 Reglamentas (Euratomas) Nr. XXX/XXXX [Euratomo dalyvavimo taisyklės
 (2012–2013 m.)], [...] Tarybos sprendimas XXXX/XXXX/Euratomas dėl
 specialiosios programos, kuri bus vykdoma kaip netiesioginiai veiksmai, ir
 kuriuo įgyvendinama Europos atominės energijos bendrijos
 branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji
 programa (2012–2013 m.)[20]
 , ir [...] Tarybos sprendimas XXXX/XXXX/Euratomas dėl specialiosios
 programos, kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine
 veikla pagal Europos atominės energijos bendrijos branduolinių
 mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrąją programą
 (2012–2013 m.)[21],
 turėtų būti panaikinti;
 (30)
 Komisija konsultavosi su Euratomo mokslo ir
 technikos komitetu,
 PRIĖMĖ ŠĮ
 REGLAMENTĄ:
 I ANTRAŠTINĖ DALIS
 SUKŪRIMAS
 1 straipsnis
 Sukūrimas
 Šiuo reglamentu sukuriama 2014 m. sausio
 1 d.–2018 m. gruodžio 31 d. mokslinių tyrimų ir mokymo
 programa (toliau – Euratomo programa) ir nustatomos dalyvavimo toje programoje
 taisyklės, kurios taikomos ir dalyvavimui pagal šį reglamentą
 suteiktas lėšas administruojančių finansavimo įstaigų
 programose ir veikloje, kuri bendrai vykdoma pagal šį reglamentą ir
 pagal bendrąją programą „Horizontas 2020“, įsteigtą
 Reglamentu (ES) XX/XXX (toliau – „Horizontas 2020“).
 2 straipsnis
 Apibrėžtys
 Šiame reglamente vartojamų terminų
 apibrėžtys:
 (a)
 mokslinių tyrimų ir inovacijų
 veikla – visų rūšių mokslinių
 tyrimų, technologijų plėtros, demonstracinė ir
 inovacijų veikla, įskaitant bendradarbiavimo su trečiosiomis
 šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis skatinimą, rezultatų
 sklaidą ir optimizavimą, taip pat mokslo darbuotojų mokymo ir judumo
 Europos atominės energijos bendrijoje (toliau – Bendrija) skatinimą;
 (b)
 tiesioginiai veiksmai –
 mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, kurią Komisija vykdo
 tarpininkaujant jos Jungtinių tyrimų centrui;
 (c)
 netiesioginiai veiksmai
 – dalyvių vykdoma mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla,
 kuriai Sąjunga arba Bendrija (toliau – Bendrija) skiria finansinę
 pagalbą;
 (d)
 viešojo ir privačiojo sektorių
 partnerystė – partnerystė, kai
 privačiojo sektoriaus partneriai, Bendrija ir tam tikrais atvejais kiti
 partneriai įsipareigoja bendrai remti mokslinių tyrimų ir
 inovacijų programos ar strategiškai svarbios veiklos plėtrą ir
 įgyvendinimą;
 (e)
 viešojo sektoriaus subjektų
 partnerystė – tai tokia partnerystė, kai
 viešojo sektoriaus įstaigos ar viešųjų paslaugų srityje
 veikiančios įstaigos regioniniu, nacionaliniu ar tarptautiniu
 lygmeniu Bendrijai įsipareigoja bendrai remti mokslinių tyrimų
 ir inovacijų programos ar veiklos plėtrą ir
 įgyvendinimą.
 3 straipsnis
 Tikslai
 1.
 Bendrasis Euratomo programos tikslas – didinti
 branduolinę saugą, saugumą ir radiacinę saugą, taip
 pat, vadovaujantis saugos, efektyvumo ir saugumo principais, padėti
 ilgainiui dekarbonizuoti energetikos sistemą. Bendrojo tikslo siekiama
 vykdant I priede nurodytų rūšių veiklą, sudarytą iš
 tiesioginių ir netiesioginių veiksmų, kuriais siekiama šio
 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytų konkrečių tikslų.
 2.
 Euratomo programos netiesioginių veiksmų
 konkretūs tikslai yra:
 (a)
 padėti saugiai eksploatuoti branduolines
 sistemas;
 (b)
 padėti rengti galutinių
 branduolinių atliekų tvarkymo priemones;
 (c)
 padėti Sąjungos lygmeniu ugdyti
 branduolinės srities kompetenciją ir užtikrinti jos tvarumą;
 (d)
 užtikrinti radiacinę saugą;
 (e)
 eksploatuojant esamus ir būsimus
 branduolių sintezės objektus įrodyti, kad branduolių
 sintezė gali būti naudojama energijos gamybos reikmėms;
 (f)
 padėti būsimoms branduolių
 sintezės jėgainėms reikalingus pagrindus, kuriant medžiagas,
 technologijas ir koncepciją;
 (g)
 viešinti inovacijas ir skatinti pramonės
 konkurencingumą;
 (h)
 užtikrinti, kad europinės svarbos
 mokslinių tyrimų infrastruktūra būtų prieinama ir ja
 būtų naudojamasi.
 3.
 Euratomo programos tiesioginių veiksmų
 konkretūs tikslai yra:
 (a)
 didinti branduolinę saugą, įskaitant
 kuro ir reaktoriaus saugą, atliekų tvarkymą, eksploatavimo
 nutraukimą ir avarinę parengtį;
 (b)
 didinti branduolinį saugumą,
 įskaitant branduolinės saugos priemones, branduolinių
 ginklų neplatinimą, kovą su neteisėta prekyba ir
 branduolinę ekspertizę;
 (c)
 didinti standartizacijos reikmėms naudojamos
 branduolinio mokslo bazės kokybę;
 (d)
 sudaryti palankias žinių valdymo, švietimo ir
 mokymo sąlygas;
 (e)
 padėti įgyvendinti Sąjungos
 branduolinės saugos ir saugumo srities politiką, taip pat su šia
 politika susijusius kintančius Sąjungos teisės aktus.
 4.
 Įgyvendinant Euratomo programą
 užtikrinama, kad prioritetai bei remiama veikla atitiktų kintančius
 poreikius ir kad būtų atsižvelgiama į mokslo, technologijų,
 inovacijų, politikos formavimo, rinkų ir visuomenės
 pokyčius.
 5.
 Įgyvendinant šio straipsnio 2 ir 3 dalyse
 nurodytus konkrečius tikslus taip pat gali būti atsižvelgiama į
 Euratomo programos įgyvendinimo laikotarpiu atsiradusius naujus ir
 nenumatytus poreikius (pavyzdžiui, kai reikia reaguoti į naujas galimybes,
 krizes ir grėsmes), į poreikius, susijusius su naujos Sąjungos
 politikos formavimu, ir į veiksmų, kuriuos numatyta remti pagal
 būsimas programas, valdymą.
 4 straipsnis
 Biudžetas
 1.
 Euratomo programos įgyvendinimui skiriamas
 1 788 889 mln. EUR finansinis paketas. Ta suma paskirstoma taip:
 (a)
 branduolių sintezės mokslinių
 tyrimų ir plėtros programos netiesioginiams veiksmams – 709 713
 mln. EUR;
 (b)
 branduolių dalijimosi, saugos ir
 radiacinės saugos netiesioginiams veiksmams – 354 857 mln.
 EUR;
 (c)
 tiesioginiams veiksmams – 724 319 mln. EUR.
 Ne daugiau kaip 13,5 % Euratomo programos
 netiesioginiams veiksmams įgyvendinti skirtos sumos tenka Komisijos
 administracinėms išlaidoms.
 2.
 Iš Euratomo programos finansinio paketo gali
 būti dengiamos išlaidos, susijusios su programai valdyti ir jos tikslams
 pasiekti būtina parengiamąja, stebėsenos, kontrolės, audito
 ir vertinimo veikla, visų pirma su tyrimais ir ekspertų susitikimais
 susijusios išlaidos, kiek jos susijusios su bendraisiais šio reglamento
 tikslais; išlaidos, susijusios su informacinių technologijų tinklais,
 daugiausia skirtais informacijos tvarkymui ir mainams, taip pat visos kitos
 techninės ir administracinės pagalbos išlaidos, kurias Komisija
 patiria valdydama Euratomo programą.
 3.
 Jei būtina, asignavimai gali būti
 įtraukti į biudžetą po 2018 m. ir būti skirti
 techninės ir administracinės pagalbos išlaidoms, kad būtų
 galima valdyti veiksmus, kurie dar nebaigti iki 2018 m. gruodžio 31 d.
 4.
 Jeigu tiesioginiais veiksmais prisidedama prie
 subjektų, kuriems pagal 6 straipsnio 2 dalį ir 15 straipsnį
 Komisija paveda atlikti užduotis, parengtų iniciatyvų, toks
 indėlis nelaikomas toms iniciatyvoms skiriamo finansinio įnašo
 dalimi.
 5 straipsnis
 Trečiųjų
 šalių asocijavimas
 1.
 Euratomo programoje asocijuotų šalių
 teisėmis gali dalyvauti:
 (a)
 stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir
 galimos kandidatės; jos laikosi tų šalių dalyvavimo
 Sąjungos programose bendrųjų principų ir bendrųjų
 sąlygų, nustatytų atitinkamuose asociacijos tarybų
 bendruosiuose susitarimuose ir sprendimuose ar panašiuose susitarimuose;
 (b)
 atrinktos trečiosios šalys, kurios atitinka
 visus šiuos kriterijus:
 (i) turi gerų mokslo, technologijų
 ir inovacijų srities pajėgumų;
 (ii) turi geros dalyvavimo Sąjungos
 mokslinių tyrimų ir inovacijų programose patirties;
 (iii) turi glaudžių ekonominių ir
 geografinių ryšių su Sąjunga;
 (iv) yra Europos laisvosios prekybos
 asociacijos (ELPA) narės arba šalys ar teritorijos, išvardytos Europos
 Parlamento ir Tarybos reglamento XX/2012[22]
 priede.
 2.
 Specialios asocijuotųjų šalių
 dalyvavimo Euratomo programoje sąlygos, įskaitant finansinį
 įnašą, apskaičiuotą pagal asocijuotosios šalies
 bendrąjį vidaus produktą, nustatomos tarptautiniuose
 Sąjungos ir asocijuotųjų šalių susitarimuose.
 II ANTRAŠTINĖ DALIS
 ĮGYVENDINIMAS
 I SKYRIUS
 ĮGYVENDINIMAS,
 VALDYMAS IR PARAMOS RŪŠYS
 6 straipsnis
 Valdymas
 ir Bendrijos paramos rūšys
 1.
 Euratomo programa įgyvendinama vykdant
 netiesioginius veiksmus ir taikant Reglamente (ES) Nr. XXX/2012
 (Naujajame finansiniame reglamente) numatytą vieną ar kelias
 finansavimo priemones, įskaitant dotacijas, prizus, viešuosius pirkimus,
 finansines priemones ir finansinius įnašus. Bendrijos paramą taip
 pat sudaro tiesioginiai veiksmai, t. y. Jungtinio tyrimų centro (JRC)
 vykdoma mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla.
 2.
 Nepažeisdama Euratomo sutarties 10 straipsnio
 Komisija gali patikėti dalį Euratomo
 programos įgyvendinimo finansavimo įstaigoms, nurodytoms Reglamento
 (ES) Nr. XXXX/2012 [Naujasis finansinis reglamentas] [ 55 straipsnio 1 dalies b
 punkte].
 Komisija taip pat gali patikėti
 įgyvendinti netiesioginius veiksmus pagal Euratomo programą
 įstaigoms, sukurtoms pagal bendrąją programą „Horizontas
 2020“, arba joje nurodytoms.
 7 straipsnis
 Dalyvavimo
 taisyklės ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaida
 1.
 Juridinių asmenų dalyvavimui
 netiesioginiuose veiksmuose, kurie vykdomi pagal Euratomo programą,
 taikomos Reglamente (ES) Nr. XX/2012 [Dalyvavimo ir sklaidos
 taisyklės] nustatytos taisyklės ir laikomasi šio straipsnio 2 ir 3
 dalių.
 2.
 Įgyvendinant Euratomo programą, saugumo
 taisyklės, nurodytos Reglamento (ES) Nr. XX/2012 [Dalyvavimo ir
 sklaidos taisyklės] 40 straipsnio 2 dalyje, apima valstybių
 narių gynybinius interesus, kaip apibrėžta Euratomo sutarties 24
 straipsnyje.
 Nukrypdama nuo to reglamento 41 straipsnio 3
 dalies pirmos pastraipos ir atsižvelgusi į Bendrijos finansinį
 įnašą gavusių dalyvių pasiektus rezultatus, Komisija arba
 finansavimo įstaiga gali paprieštarauti nuosavybės teisių
 perdavimui arba abiejų licencijų – išimtinės ir
 neišimtinės – suteikimui tretiesiems asmenims, įsisteigusiems
 trečiojoje šalyje, kuri nedalyvauja Euratomo programoje asocijuotos šalies
 teisėmis, jei Komisija arba finansavimo įstaiga mano, kad toks
 licencijų suteikimas ar nuosavybės teisių perdavimas neatitinka
 Sąjungos ekonomikos konkurencingumo didinimo interesų arba nedera su
 etikos principais ar saugumo reikalavimais. Saugumo reikalavimai apima valstybių
 narių gynybinius interesus, kaip apibrėžta Euratomo sutarties 24
 straipsnyje.
 Nukrypdamos nuo minėto reglamento 46
 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos, Bendrija ir jos bendros
 įmonės, rengdamos, įgyvendindamos Bendrijos politiką ir
 programas bei vykdydamos tos politikos ir programų arba
 įsipareigojimų, prisiimtų bendradarbiaujant tarptautiniu
 lygmeniu su trečiosios šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis,
 stebėseną turi teisę naudotis Bendrijos finansinį
 įnašą gavusio dalyvio gautais rezultatais. Tokios naudojimosi
 teisės apima teisę įgalioti trečiuosius asmenis naudotis
 rezultatais per viešųjų pirkimų procedūrą ir
 teisę išduoti sublicencijas; tokiomis teisėmis galima naudotis tik
 nekomerciniais ir su konkurencija nesusijusiais tikslais, ir jos suteikiamos
 nemokamai.
 3.
 Dalyvių garantijų fondas, įsteigtas
 pagal Reglamentą (ES) Nr. XX/2012 [Dalyvavimo ir sklaidos
 taisyklės], pakeičia dalyvių garantijų fondus,
 įsteigtus pagal Tarybos reglamentą (Euratomas) Nr. 1908/2006 ir
 Tarybos reglamentą (Euratomas) Nr. XX/XX [2012–2013 m. Euratomo
 dalyvavimo taisyklės].
 Visos sumos iš dalyvių garantijų
 fondų, įsteigtų pagal Tarybos reglamentus (Euratomas)
 Nr. 1908/2006 ir (Euratomas) Nr. XX/XX [2012–2013 m. Euratomo
 dalyvavimo taisyklės], perduodamos dalyvių garantijų fondui nuo
 2013 m. gruodžio 31 d. Veiksmų, vykdomų pagal
 Sprendimą XX/XX [2012–2013 m. Euratomo programa ], dalyviai,
 pasirašantys dotacijų susitarimus po 2013 m. gruodžio 31 d., skiria
 įnašą dalyvių garantijų fondui.
 8 straipsnis
 Kompleksinė veikla
 1.
 Siekiant Euratomo programos tikslų ir
 išspręsti bendrus Euratomo programos ir programos „Horizontas 2020“
 uždavinius, sutampančiai netiesioginių veiksmų, nurodytų I
 priede, ir (arba) netiesioginių veiksmų, kuriais įgyvendinama
 bendrosios programos „Horizontas 2020“ specialioji programa, nustatyta Tarybos
 sprendimu XX/XXXX/ES[23],
 veiklai gali būti skiriamas Sąjungos finansinis įnašas.
 2.
 Šio straipsnio 1 dalyje nurodytą
 finansinį įnašą gali sudaryti finansiniai įnašai
 netiesioginiams veiksmams, nurodytiems šio reglamento 4 straipsnyje ir Reglamento
 (ES) Nr. XX/XXXX [kuriuo sukuriama programa „Horizontas 2020“] 6 straipsnyje,
 o jis gali būti skiriamas taikant bendrąją finansavimo
 schemą.
 9 straipsnis
 Lyčių lygybė
 Įgyvendinant Euratomo programą
 veiksmingai skatinama lyčių lygybė, o formuojant mokslinių
 tyrimų ir inovacijų turinį atsižvelgiama į lyčių
 aspektą.
 10 straipsnis
 Etikos
 principai
 1.
 Visa pagal Euratomo programą vykdoma
 mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla atitinka etikos principus
 ir atitinkamus nacionalinius, Sąjungos ir tarptautinius teisės aktus,
 įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją
 ir Europos žmogaus teisių konvenciją bei jos papildomus protokolus.
 Ypač daug dėmesio skiriama proporcingumo
 principui, teisei į privatumą, teisei į asmens duomenų
 apsaugą, teisei į asmens fizinę ir psichinę
 neliečiamybę, teisei į nediskriminavimą ir poreikį
 užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį.
 2.
 Pagal Euratomo programą vykdoma mokslinių
 tyrimų ir inovacijų veikla yra skirta tik civilinėms
 reikmėms.
 11 straipsnis
 Darbo programos
 1.
 Komisija tvirtina netiesioginiams veiksmams
 įgyvendinti skirtas darbo programas. Darbo programos grindžiamos principu
 „iš apačios į viršų“, pagal kurį tikslų siekiama
 naujoviškais būdais.
 Darbo programose nurodomi veiksmams
 įgyvendinti pagal Reglamentą XX/2012 [Finansinį reglamentą]
 reikalingi pagrindiniai elementai, įskaitant išsamius veiksmų
 tikslus, susijusį finansavimą ir grafiką, daugiametę
 strategiją ir strategines gaires, skirtas būsimam įgyvendinimo
 laikotarpiui.
 2.
 Tiesioginiams veiksmams Komisija pagal
 Sprendimą 96/282/Euratomas parengia daugiametę darbo programą,
 kurioje pateikia išsamesnės informacijos apie tikslus ir mokslinius bei
 technologinius prioritetus, nurodytus I priede, ir įgyvendinimo
 grafiką.
 Šioje daugiametėje darbo programoje taip pat
 atsižvelgiama į atitinkamą mokslinių tyrimų veiklą,
 kurią vykdo valstybės narės, asocijuotos šalys ir Europos bei
 tarptautinės organizacijos. Prireikus ji atnaujinama.
 3.
 Rengiant darbo programas atsižvelgiama į
 mokslo, technologijų ir inovacijų padėtį nacionaliniu,
 Sąjungos ir tarptautiniu mastu, taip pat į atitinkamus politikos,
 rinkos ir visuomenės pokyčius. Prireikus jos atnaujinamos.
 4.
 Į darbo programas įtraukiamas skirsnis,
 kuriame nurodoma 8 straipsnyje minima kompleksinė veikla.
 12 straipsnis
 Programos
 valdymas
 1.
 Įgyvendinti netiesioginius Euratomo programos
 veiksmus Komisijai padeda šie konsultaciniai komitetai:
 a) su branduolių dalijimusi susijusiems
 klausimams spręsti – Tarybos sprendimo 84/338/Euratomas, EAPB, EEB[24] priedo 5 ir 6 punktuose nurodytas
 konsultacinis komitetas,
 b) su branduolių sinteze susijusiems
 klausimams spręsti – pagal 1980 m. gruodžio 16 d. Tarybos
 sprendimą[25]
 įsteigtas branduolių sintezės programos konsultacinis komitetas.
 Nukrypstant nuo Sprendimo 84/338/Euratomas, EAPB,
 EEB 3 straipsnio 3 dalies ir nuo atitinkamai 1980 m. gruodžio 16 d.
 Tarybos sprendimo 9 punkto, konsultaciniams komitetams pirmininkauja Komisija.
 2.
 Komisija reguliariai informuoja 1 dalyje
 nurodytą atitinkamą komitetą apie bendrą Euratomo programos
 įgyvendinimo pažangą ir laiku pateikia jam informaciją apie
 visus pagal Euratomo programą pasiūlytus ar finansuojamus
 netiesioginius veiksmus.
 13 straipsnis
 Išorės patarimai ir visuomenės dalyvavimas
 1.
 Įgyvendinant Euratomo programą
 atsižvelgiama į patarimus ir informaciją, kurių šaltiniai
 konkrečiais atvejais yra: Euratomo mokslo ir technikos komitetas – pagal
 Euratomo sutarties 134 straipsnį; Komisijos sudarytos
 nepriklausomų aukšto lygio ekspertų patariamosios grupės; pagal
 tarptautinius mokslo ir technologijų susitarimus sukurtos dialogo
 struktūros; prognozavimo veikla; tikslinės viešosios konsultacijos ir
 skaidrūs bei interaktyvūs procesai, kuriais užtikrinamas
 atsakingų mokslinių tyrimų ir inovacijų rėmimas.
 2.
 Taip pat visapusiškai atsižvelgiama į
 atitinkamus Europos technologijų platformų ir Europos inovacijų
 partnerysčių parengtų mokslinių tyrimų ir
 inovacijų darbotvarkių bei pagal bendro programavimo iniciatyvas
 parengtų mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių
 aspektus.
 II
 SKYRIUS
 KONKREČIOS
 VEIKSMŲ SRITYS
 14 straipsnis
 Mažosios ir
 vidutinės įmonės
 Ypač daug dėmesio skiriama
 mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) dalyvavimo
 Euratomo programoje užtikrinimui ir inovaciniam poveikiui tokioms
 įmonėms. Taikant vertinimo ir stebėsenos priemones atliekami kiekybiniai
 ir kokybiniai MVĮ dalyvavimo vertinimai.
 15 straipsnis
 Viešojo
 ir privačiojo sektorių partnerystė ir viešojo sektoriaus
 subjektų partnerystė
 Siekiant 3 straipsnyje nurodytų
 tikslų, konkrečią Euratomo programos veiklą gali
 įgyvendinti:
 (a)
 pagal Euratomo sutarties 5 skyrių
 įsteigtos bendros įmonės;
 (b)
 viešojo sektoriaus subjektų partnerystės,
 kurių veikla grindžiama finansavimo schema „Programos bendro finansavimo
 veiksmai“;
 (c)
 sutartinės viešo ir privačiojo
 sektorių partnerystės, nurodytos Reglamento (ES) Nr. xxx/201x 19
 straipsnyje.
 16 straipsnis
 Tarptautinis
 bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis
 organizacijomis
 1.
 Trečiosiose šalyse įsisteigę
 subjektai ir tarptautinės organizacijos turi teisę dalyvauti
 netiesioginiuose Euratomo programos veiksmuose, laikydamiesi Reglamente (ES)
 XX/XXX [Dalyvavimo taisyklės] nustatytų sąlygų. Bendrojo
 principo išimtys nustatytos 7 straipsnyje. Įgyvendinant Euratomo
 programą tarptautinis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis ir
 tarptautinėmis organizacijomis skatinamas šiais tikslais:
 (a)
 didinti Sąjungos mokslinių tyrimų
 ir inovacijų pažangumą ir patrauklumą, taip pat Sąjungos
 ekonomikos ir pramonės konkurencingumą;
 (b)
 veiksmingai spręsti pasaulinio masto
 visuomenės problemas,
 (c)
 padėti siekti Sąjungos išorės politikos
 tikslų, papildant išorės programas.
 2.
 Tiksliniai veiksmai, kurių paskirtis –
 skatinti bendradarbiavimą su konkrečiomis trečiosiomis šalimis
 ar trečiųjų šalių grupėmis, įgyvendinami
 vadovaujantis bendro intereso ir abipusės naudos principu, atsižvelgiant
 į trečiųjų šalių ar trečiųjų šalių
 grupių mokslinius ir technologinius pajėgumus, rinkos galimybes ir
 prognozuojamą poveikį.
 Turėtų būti skatinamas abipusis
 dalyvavimas trečiųjų šalių programose. Siekiant kuo labiau
 padidinti poveikį, skatinama koordinuoti valstybių narių ir
 asocijuotų šalių iniciatyvas bei užtikrinti jų sąveiką.
 Nustatant bendradarbiavimo prioritetus
 atsižvelgiama į Sąjungos politikos pokyčius ir bendradarbiavimo
 su trečiosiomis šalimis galimybes, taip pat į galimus
 trečiųjų šalių intelektinės nuosavybės
 sistemų trūkumus.
 17 straipsnis
 Komunikacija ir
 sklaida
 1.
 Įgyvendinant Euratomo programą, sklaidos
 ir komunikacijos veikla laikoma sudėtine pagal Euratomo programą
 remiamų veiksmų dalimi.
 2.
 Komunikacijos veikla gali apimti:
 (a)
 iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti
 informuotumą ir sudaryti palankias sąlygas gauti finansavimą
 pagal Euratomo programą, visų pirma tiems regionams ar tokių
 rūšių dalyviams, kuriems programoje atstovaujama nepakankamai;
 (b)
 tikslinę pagalbą projektams ir konsorciumams,
 siekiant suteikti jiems galimybę naudotis reikalingais įgūdžiais
 ir taip optimizuoti komunikaciją ir rezultatų sklaidą;
 (c)
 iniciatyvas, kuriomis siekiama paskatinti
 dialogą ir diskusijas su visuomene moksliniais, technologiniais ir su
 inovacijomis susijusiais klausimais, taip pat pasinaudoti socialinės žiniasklaidos
 ir kitokių naujoviškų technologijų ir metodikų pranašumais;
 (d)
 informavimą apie Sąjungos politikos
 prioritetus, jei jie susiję su šio reglamento tikslais.
 3.
 Laikantis taikytinų Euratomo sutarties
 nuostatų ir atitinkamų Sąjungos teisės aktų, sklaidos
 veikla gali apimti:
 (a)
 veiklą, kurią vykdant sujungiami
 įvairių projektų, įskaitant projektus, kuriuos galima
 finansuoti iš kitų šaltinių, rezultatai, siekiant sukurti naudotojams
 patogias duomenų bazes ir pateikti pagrindinius rezultatus
 apibendrinančias ataskaitas;
 (b)
 politikos formuotojų, įskaitant
 standartizacijos įstaigas, informavimą apie rezultatus, siekiant
 paskatinti atitinkamas tarptautinio, Sąjungos, nacionalinio ir regioninio
 lygmens įstaigas naudotis politikos formavimui svarbiais rezultatais.
 III
 SKYRIUS
 KONTROLĖ
 18 straipsnis
 Kontrolė
 ir auditas
 1.
 Šiam reglamentui įgyvendinti parengiama tokia
 kontrolės sistema, kuri suteiktų pagrįstų garantijų
 dėl tinkamo rizikos, susijusios su operacijų veiksmingumu ir
 efektyvumu bei pagrindinių sandorių teisėtumu ir reguliarumu,
 valdymo, atsižvelgiant į daugiametį programų pobūdį ir
 susijusių mokėjimų pobūdį.
 2.
 Taikant kontrolės sistemą užtikrinama
 tinkama pasitikėjimo ir kontrolės pusiausvyra, atsižvelgiant į
 administracines ir kitokias visais lygmenimis vykdomos kontrolės
 sąnaudas, kad Euratomo programos tikslai galėtų būti
 pasiekti ir kad būtų galima pritraukti kompetentingiausius mokslo
 darbuotojus bei novatoriškiausias įmones.
 3.
 Pagal Euratomo programą vykdomų
 netiesioginių veiksmų išlaidų audito strategija, kuri yra
 kontrolės sistemos dalis, grindžiama visos programos išlaidų
 reprezentatyvaus ėminio finansiniu auditu. Toks reprezentatyvus
 ėminys gali būti papildytas rinkiniu, sudarytu įvertinus su
 išlaidomis susijusią riziką.
 Pagal Euratomo programą vykdomų
 netiesioginių veiksmų išlaidų auditas atliekamas nuosekliai,
 laikantis ekonomijos, efektyvumo ir veiksmingumo principų, taip siekiant
 kuo labiau sumažinti audito naštą dalyviams.
 19 straipsnis
 Sąjungos finansinių interesų apsauga
 1. Komisija tinkamomis
 priemonėmis užtikrina, kad vykdant pagal šį reglamentą
 finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų
 saugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia
 neteisėta veika priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, jei
 nustatoma pažeidimų, atgaunant nepagrįstai sumokėtas sumas ir
 prireikus skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas.
 2. Komisijai arba jos atstovams
 ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti visų
 dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių
 Sąjungos lėšų pagal šį reglamentą, dokumentų
 auditą ir auditą vietoje.
 Nepažeidžiant 3 dalies Komisija auditą gali
 atlikti per ne ilgesnį kaip ketverių metų laikotarpį po
 galutinio mokėjimo.
 3. Europos kovos su
 sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali, laikydamasi Reglamente (Euratomas, EB) Nr.
 2185/96[26]
 nustatytų procedūrų, atlikti ūkinės veiklos
 vykdytojų, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusių su tokiu
 finansavimu, patikrinimus ir inspektavimą vietoje, siekdama nustatyti, ar
 vykdant dotacijos susitarimą, dotacijos sprendimą ar sutartį
 dėl Sąjungos lėšų skyrimo nebūta Sąjungos
 finansiniams interesams kenkiančių sukčiavimo, korupcijos ar
 kitos neteisėtos veikos atvejų.
 4. Nepažeidžiant 1, 2 ir 3
 dalių nuostatų, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis
 šalimis bei tarptautinėmis organizacijomis ir dotacijų susitarimuose,
 dotacijų sprendimuose ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį
 reglamentą, Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami
 įgaliojimai atlikti tokį auditą, patikrinimus ir
 inspektavimą vietoje.
 IV SKYRIUS
 STEBĖSENA IR VERTINIMAS
 20 straipsnis
 Stebėsena
 1.
 Komisija kasmet atlieka Euratomo programos
 įgyvendinimo, įskaitant pažangą ir laimėjimus,
 stebėseną.
 2.
 Komisija teikia tokios stebėsenos ataskaitas
 ir skleidžia rezultatus.
 21 straipsnis
 Vertinimas
 1.
 Vertinimai atliekami pakankamai iš anksto, kad
 jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus.
 Iki 2017 m. gegužės 31 d. Komisija,
 atsižvelgdama į Sprendimu 2006/970/Euratomas sukurtos Septintosios
 bendrosios Euratomo programos ir Sprendimu 20XX/XX/Euratomas sukurtos Euratomo
 programos (2012–2013 m.) ex post vertinimą, kuris turi
 būti baigtas iki 2015 m. pabaigos, ir padedama nepriklausomų
 ekspertų, atlieka tarpinį Euratomo programos vertinimą
 (vertinami rezultatai ir pažanga užtikrinant poveikį), siekiant nustatyti,
 ar pavyko pasiekti programos tikslus, tolesnį visų priemonių
 aktualumą, efektyvumą ir išteklių naudojimą, būsimo
 paprastinimo mastą ir Europos pridėtinę vertę. Atliekant vertinimą
 dar atsižvelgiama į priemonių indėlį užtikrinant
 Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetų
 įgyvendinimą bei ankstesnių priemonių ilgalaikio poveikio
 rezultatus.
 Iki 2022 m. gruodžio 31 d. Komisija, padedama
 nepriklausomų ekspertų, atlieka Euratomo programos ex post
 vertinimą. Šis vertinimas apima pagrindimą, įgyvendinimą
 ir laimėjimus bei ilgalaikį priemonių poveikį ir
 tvarumą, o tokio vertinimo rezultatai naudojami priimant sprendimą
 dėl galimo tolesnės priemonės persvarstymo, modifikavimo ar
 taikymo sustabdymo.
 2.
 Nepažeidžiant 1 dalies, tiesioginiai ir
 netiesioginiai Euratomo programos veiksmai vertinami atskirai.
 3.
 Atliekant 1 ir 2 dalyse nurodytus vertinimus
 vertinama 3 straipsnyje nustatytų tikslų įgyvendinimo pažanga,
 atsižvelgiant į II dalyje nustatytus atitinkamus veiklos kokybės
 rodiklius.
 4.
 Valstybės narės Komisijai pateikia
 atitinkamų priemonių stebėsenai ir vertinimui atlikti
 būtinus duomenis ir informaciją.
 5.
 Komisija 1 ir 2 dalyje nurodytų vertinimų
 išvadas, papildytas savo pastabomis, perduoda Europos Parlamentui, Tarybai ir
 Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui.
 III ANTRAŠTINĖ DALIS
 BAIGIAMOSIOS IR PEREINAMOJO LAIKOTARPIO
 NUOSTATOS
 22 straipsnis
 Panaikinimas ir pereinamojo laikotarpio nuostatos
 1.
 Sprendimas 2006/970/Euratomas, Reglamentas
 (Euratomas) Nr. 1908/2006, Sprendimas 2006/976/Euratomas, Sprendimas
 2006/977/Euratomas, Sprendimas XXXX/XXXX [Euratomo bendroji programa
 (2012–2013 m.)], Reglamentas (Euratomas) Nr. XXX/XXXX [2012–2013 m.
 Euratomo dalyvavimo taisyklės], Sprendimas XXXX/XXXX/Euratomas
 [2012–2013 m. specialioji programa] ir Sprendimas XXXX/XXXX/Euratomas
 [2012–2013 m. Tiesioginių veiksmų specialioji programa]
 panaikinami nuo 2014 m. sausio 1 d.
 2.
 Veiklai, kuriai pagal programas, sukurtas 1 dalyje
 nurodytais sprendimais, skiriamas Bendrijos finansinis įnašas, ir su ja
 susijusiems finansiniams įpareigojimams toliau taikomos toms programoms
 galiojančios taisyklės iki veiklos užbaigimo.
 3.
 Iš 4 straipsnyje nurodytos asignavimų sumos
 taip pat gali būti dengiamos techninės ir administracinės
 pagalbos išlaidos, reikalingos siekiant užtikrinti perėjimą tarp tos
 programos ir priemonių, priimtų pagal Sprendimą XX/XX/Euratomas
 [2012–2013 m. Euratomo bendroji programa], Sprendimą
 XXXX/XXXX/Euratomas [2012–2013 m. specialioji programa] ir Sprendimą
 XXXX/XXXX/Euratomas [2012–2013 m. Tiesioginių veiksmų
 specialioji programa].
 23 straipsnis
 Įsigaliojimas
 Šis reglamentas įsigalioja
 trečiąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
 oficialiajame leidinyje.
 Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai
 taikomas visose valstybėse narėse.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos
 vardu
 Pirmininkas
 I PRIEDAS — VEIKLA
 1.
 Euratomo programos pagrindimas – rengiantis 2020 metams
 Pasiekus 3 straipsnyje nustatytus Euratomo
 programos tikslus, būtų pasiekta geresnių rezultatų trijose
 prioritetinėse bendrosios programos „Horizontas 2020“ srityse: pažanguaus
 mokslo, pramonės pirmavimo ir visuomenės uždavinių.
 Atsižvelgiant į išteklių trūkumą, didėjančius
 energijos poreikius ir klimato kaitą, įgyvendinant Euratomo
 programą visų pirma turėtų būti remiamas
 perėjimas prie patikimos, tvarios ir konkurencingos ateities energetikos
 sistemos.
 Įgyvendinant Euratomo programą
 stiprinama branduolinės srities mokslinių tyrimų ir
 inovacijų sistema ir koordinuojami valstybėse narėse vykdomi
 moksliniai tyrimai, taip siekiant išvengti veiklos kartojimosi, išlaikyti
 kritinę masę svarbiausiose srityse ir užtikrinti optimalų
 viešųjų finansų naudojimą.
 Strategija, kurią įgyvendinant bus
 siekiama išplėtoti branduolių sintezę kaip patikimą
 komercinės energijos gamybos neišskiriant anglies dioksido
 alternatyvą, turi atitikti gaires, kuriose nurodyti etapai, kaip iki
 2050 m. pradėti gaminti tokią energiją. Kad ta strategija
 galėtų būti įgyvendinta, reikia iš esmės restruktūrizuoti
 Sąjungoje vykdomą su branduolių sinteze susijusį darbą
 (įskaitant valdyseną, finansavimą ir valdymą) ir taip
 užtikrinti, kad prioritetas būtų teikiamas nebe gryniesiems
 moksliniams tyrimams, o būsimų objektų (pvz., ITER, DEMO )
 kūrimo, statymo ir eksploatavimo bei kitai veiklai. Todėl
 būtinas glaudus visos Sąjungos branduolių sintezės
 bendruomenės, Komisijos ir nacionalinių finansavimo
 agentūrų bendradarbiavimas.
 Siekiant neprarasti specialiųjų
 Sąjungos žinių, būtinų minėtiems tikslams pasiekti, turi
 būti dar labiau sustiprintas programos vaidmuo mokymo srityje:
 reikėtų sukurti europinės svarbos mokymo įstaigas, kurios
 rengtų specializuotas programas. Tokia veikla padėtų toliau
 kurti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir geriau integruoti naujas
 valstybes nares ir asocijuotąsias šalis.
 2.
 Programos tikslams įgyvendinti būtina veikla
 2.1.
 Netiesioginiai veiksmai
 (a)
 Padėti saugiai eksploatuoti
 branduolines sistemas (Visuomenės uždaviniai)
 Atsižvelgiant
 į bendrąjį tikslą, padėti vykdyti bendrą
 mokslinių tyrimų veiklą, susijusią su saugiu Sąjungoje
 naudojamų reaktorių sistemų (įskaitant kuro ciklo objektus)
 arba, kiek tai būtina norint išlaikyti specialiąsias
 branduolinės saugos žinias Sąjungoje, reaktorių, kurie gali
 būti naudojami ateityje, eksploatavimu, daugiausia dėmesio skiriant
 saugos aspektams, įskaitant visus kuro ciklo aspektus, pavyzdžiui,
 padalijimo ir pakeitimo.
 (b)
 Padėti rengti galutinių
 branduolinių atliekų tvarkymo priemones (Pažangus mokslas;
 visuomenės uždaviniai)
 Vykdyti
 bendrą ir (arba) koordinuotą mokslinių tyrimų veiklą,
 susijusią su dar neištirtais panaudoto kuro ir ilgaamžių
 radioaktyviųjų atliekų geologinio saugojimo pagrindiniais
 aspektais, ir tam tikrais atvejais vykdyti su technologijomis ir sauga susijusią
 demonstracinę veiklą. Tokia veikla padeda formuoti bendrą
 Sąjungos nuomonę pagrindiniais klausimais, susijusiais su
 atliekų tvarkymu nuo kuro išėmimo iki pašalinimo. Vykdyti mokslinius
 tyrimus, susijusius su kitų radioaktyviųjų atliekų, kurioms
 kol kas nėra parengta išbaigtų pramoninių procesų,
 tvarkymu.
 (c)
 Padėti Sąjungos lygmeniu ugdyti
 branduolinės srities kompetenciją ir užtikrinti jos tvarumą (Pažangus
 mokslas)
 Skatinti
 mokslinių tyrimų centrus ir įmones, taip pat įvairias
 valstybes nares ir asocijuotąsias valstybes vykdyti bendrą mokymo ir
 judumo veiklą, taip pat padėti išsaugoti daugiadisciplinę
 branduolinės srities kompetenciją, siekiant užtikrinti, kad
 Sąjungos branduoliniame sektoriuje ilgainiui nepritrūktų
 tinkamą kvalifikaciją turinčių mokslo darbuotojų,
 inžinierių ir darbuotojų.
 (d)
 Didinti radiacinę saugą (Pažangus
 mokslas; visuomenės uždaviniai)
 Siekiant sukurti
 tvirtai, teisingai ir socialiniu požiūriu priimtinai apsaugos sistemai
 reikalingą europinį mokslinį ir technologinį pagrindą,
 vykdyti bendrą ir (arba) koordinuotą mokslinių tyrimų
 veiklą, visų pirma mokslinius tyrimus, susijusius su rizika,
 kurią sukelia mažos dozės pramoninė, medicininė arba
 gamtinė apšvita, ir ekstremaliųjų situacijų (avarijų,
 kurių metu išsiskiria radiacija) valdymo srities mokslinius tyrimus.
 (e)
 Eksploatuojant esamus ir būsimus
 branduolių sintezės objektus, įrodyti, kad branduolių
 sintezė gali būti naudojama energijos gamybos reikmėms (Pramonės
 pirmavimas; visuomenės uždaviniai)
 Padėti
 Europos branduolių sintezės susitarimo nariams vykdyti bendrus mokslinius
 tyrimus, siekiant kuo greičiau pradėti labai veiksmingai eksploatuoti
 ITER (taip pat naudoti tam tikrus objektus, tarp kurių yra ir Jungtinis
 Europos toras (angl. JET, Joint European Torus)), taikyti itin
 našių kompiuterių naudojimu pagrįstą integruotą
 modeliavimą, taip pat padėti vykdyti mokymo veiklą, kad
 būtų parengta nauja mokslo darbuotojų ir inžinierių karta.
 (f)
 Padėti būsimoms branduolių
 sintezės jėgainėms reikalingus pagrindus, kuriant medžiagas,
 technologijas ir koncepciją (Pramonės pirmavimas; visuomenės
 uždaviniai)
 Padėti
 Europos branduolių sintezės susitarimo nariams vykdyti bendrą
 veiklą, kuria siekiama sukurti ir patvirtinti parodomajai jėgainei
 skirtas medžiagas; tai, be kita ko, apima parengiamąjį darbą,
 susijusį su tinkama medžiagų bandymo infrastruktūra, ir
 derybas dėl Sąjungos dalyvavimo tinkamoje tarptautinėje su šia
 infrastruktūra susijusioje programoje.
 Padėti
 Europos branduolių sintezės susitarimo nariams vykdyti bendrą
 mokslinių tyrimų veiklą, kuria siekiama spręsti
 reaktorių eksploatavimo klausimus ir sukurti bei pademonstruoti visas su
 branduolių sintezės parodomąja jėgaine susijusias
 technologijas. Vykdant tokią veiklą, be kita ko, rengiama išsami
 parodomosios jėgainės koncepcija ir tiriamos galimybės naudoti
 stelaratorius kaip jėgainės technologijas.
 (g)
 Viešinti inovacijas ir skatinti
 pramonės konkurencingumą (Pramonės pirmavimas)
 Valdyti žinias, gautas atlikus pagal šią
 programą finansuojamus mokslinius tyrimus, ir perduoti sukurtas
 technologijas pramonei, kuri panaudotų visus naujoviškus mokslinių
 tyrimų aspektus, arba remti tokį žinių valdymą ir
 technologijų perdavimą.
 Viešinti inovacijas, be kita ko, atveriant
 prieigą prie mokslo leidinių ir sukuriant žinių valdymui ir
 sklaidai skirtą duomenų bazę, taip pat įtraukti daugiau
 technologijoms skirtų temų į švietimo programas.
 Ilgainiui pagal
 Euratomo programą bus remiamas konkurencingo branduolių sintezės
 pramonės sektoriaus kūrimas ir plėtra, visų pirma bus
 įgyvendinamos branduolių sintezės jėgainės statybai
 reikalingos technologijų gairės, o pramonės atstovai aktyviai
 dalyvaus rengiant ir plėtojant projektus.
 (h)
 Užtikrinti, kad europinės svarbos
 mokslinių tyrimų infrastruktūra būtų prieinama ir ja
 būtų naudojamasi (Pažangus mokslas)
 Vykdyti
 pagalbinę veiklą, susijusią su svarbiausios mokslinių
 tyrimų infrastruktūros statyba, atnaujinimu, naudojimu ir nuolatinio
 prieinamumo užtikrinimu pagal Euratomo programą, taip pat sudaryti
 tinkamas sąlygas naudotis ta infrastruktūra ir užtikrinti tokių
 infrastruktūros objektų sąveiką.
 (i) Europos branduolių
 sintezės susitarimas
 Dotacija (programos bendro finansavimo
 veiksmas) skiriama teisės subjektui, kurį įsteigia ar paskiria
 Europos branduolių sintezės susitarimo nariai ir kuris turi vykdyti
 ir koordinuoti jų veiklą. Ta dotacija gali apimti Bendrijos
 įnašus natūra, pavyzdžiui, mokslinį ir techninį JET
 įrenginio eksploatavimą pagal Euratomo sutarties 10 straipsnį
 arba Komisijos darbuotojų komandiravimą.
 2.2.
 JRC tiesioginiai veiksmai
 JRC vykdomos branduolinės veiklos tikslas
 – padėti įgyvendinti Tarybos direktyvas 2009/71/Euratomas[27], 2011/70/Euratomas[28] ir Tarybos išvadas,
 pirmenybę teikiant aukščiausiems Sąjungos ir tarptautiniams
 branduolinės saugos ir saugumo standartams. JRC visų pirma sutelkia
 reikiamus pajėgumus ir sukaupia specialiąsias žinias, kad
 padėtų vertinti ir didinti branduolinių įrenginių
 saugą, prisidėtų prie branduolinės energijos ir kitų
 su branduolių dalijimusi nesusijusių priemonių taikaus
 naudojimo, suteiktų mokslinį pagrindą atitinkamiems
 Sąjungos teisės aktams ir prireikus pagal savo kompetenciją ir
 laikydamasis savo misijos reaguotų į branduolinius incidentus ir
 avarijas. Šiuo tikslu JRC atlieka mokslinius tyrimus ir vertinimus, rengia
 gaires ir standartus, organizuoja specializuotą mokymo ir švietimo
 veiklą. Prireikus bus siekiama užtikrinti sąveiką su Tvarios
 branduolinės energijos technologijų platforma (angl. SNETP, Sustainable
 Nuclear Energy Technology Platform) ir kitomis bendrumų
 turinčiomis iniciatyvomis.
 (a)
 Didinti branduolinę saugą,
 įskaitant kuro ir reaktoriaus saugą, atliekų tvarkymą,
 eksploatavimo nutraukimą ir avarinę parengtį
 JRC padeda rengti priemones ir metodus,
 būtinus aukštiems europinės svarbos branduolinių reaktorių
 ir kuro ciklų saugos standartams užtikrinti. Šios priemonės ir
 metodai apima:
 (1)
 branduolinių įrenginių eksploatavimo
 saugos riboms vertinti naudojamą sunkių avarijų analizės
 modeliavimą ir metodikas; paramą formuojant pažangių kuro
 ciklų ir projektų vertinimo bendrą Europos koncepciją;
 išvadų, susijusių su eksploatavimo patirtimi nagrinėjimą ir
 jų sklaidą. JRC dar labiau stiprins savo Europos informavimo apie
 branduolinių elektrinių eksploatavimo patirtį centrą, kad
 galėtų reaguoti į naujus branduolinės saugos iššūkius
 po incidento Fukušimoje;
 (2)
 mokslinių duomenų netikslumų,
 susijusių su branduolinių atliekų būklės kaita per
 ilgą laikotarpį ir radionuklidų sklaidos aplinkoje
 prognozėmis, minimizavimą ir pagrindinius branduolinių
 įrenginių eksploatavimo nutraukimo mokslinių tyrimų
 aspektus;
 (3)
 Sąjungos pajėgumo likviduoti
 branduolines avarijas ir incidentus stiprinimą, toliau plėtojant
 įspėjimo sistemas ir radionuklidų sklaidos ore modelius, ir
 sutelkiant išteklius ir specialiąsias žinias, kaip analizuoti ir
 modeliuoti branduolines avarijas bei teikti reikiamą techninę
 pagalbą.
 (b)
 Didinti branduolinį saugumą,
 įskaitant branduolinės saugos priemones, branduolinių
 ginklų neplatinimą, kovą su neteisėta prekyba ir
 branduolinę ekspertizę
 Branduolinių ginklų neplatinimo
 sričiai skiriama kuo daugiau dėmesio. JRC:
 (1)
 rengs pažangesnes metodikas ir nustatymo (tikrinimo)
 metodus bei technologijas, kad padėtų taikyti Bendrijos saugos
 priemones ir sustiprintų tarptautines saugos priemones;
 (2)
 rengs ir taikys branduolinių ir
 radioaktyviųjų incidentų prevencijai, nustatymui ir jų
 padarinių likvidavimui skirtus pažangesnius metodus ir technologijas,
 įskaitant nustatymo technologijų tvirtinimą ir branduolinės
 ekspertizės metodų ir priemonių, skirtų kovai su
 neteisėta prekyba, kūrimą; vykdydamas šią veiklą jis
 užtikrins sąveiką su pasauliniu cheminiu, biologiniu, radiologiniu ir
 branduoliniu tinklu;
 (3)
 padės įgyvendinti branduolinio ginklo
 neplatinimo sutarties ir su Sąjunga susijusių strategijų
 įgyvendinimą: vykdys analizės tyrimus ir atliks tolesnius
 veiksmus, susijusius su eksporto kontrolės tvarkos technine raida, kad
 padėtų atitinkamoms Komisijos ir Sąjungos tarnyboms.
 (c)
 Didinti standartizacijos reikmėms
 naudojamos branduolinio mokslo bazės pažangumą
 JRC toliau plėtoja branduolinės
 saugos ir saugumo mokslinį pagrindą. Daugiausia dėmesio skiriama
 aktinoidų, struktūrinių ir branduolinių medžiagų
 pagrindinių savybių ir funkcionavimo moksliniams tyrimams. Remdamas
 Sąjungos standartizacijos veiklą JRC rengia pažangiausius
 branduolinius standartus, etaloninius duomenis ir matavimo priemones, taip pat
 kuria ir taiko atitinkamas duomenų bazes ir vertinimo priemones. JRC
 padeda toliau plėtoti medicinos srities prietaikas, konkrečiai alfa
 spinduliuote pagrįstus naujus vėžio gydymo būdus.
 (d)
 Sudaryti palankias žinių valdymo,
 švietimo ir mokymo sąlygas
 JRC domisi naujausiais mokslinių tyrimų
 ir matavimo įtaisų, saugos ir aplinkos srities teisės aktų
 pokyčiais. Šiuo tikslu įgyvendinamas koreguojamasis investicijų
 į mokslinę infrastruktūrą planas.
 Kad išlaikytų Sąjungos
 lyderystę branduolinės saugos ir saugumo srityje, JRC kuria
 žinių valdymo priemones, atlieka Sąjungos tendencijų
 žmogiškųjų išteklių srityje stebėseną (tai daro jo
 Branduolinio sektoriaus žmogiškųjų išteklių stebėjimo
 centras) ir kuria specializuotas mokymo ir švietimo programas, kurios apima ir
 eksploatacijos nutraukimo aspektus.
 (e)
 Padėti įgyvendinti Sąjungos
 branduolinės saugos ir saugumo srities politiką bei su šia politika
 susijusius kintančius Sąjungos teisės aktus
 JRC gilina savo kompetenciją, kad
 galėtų suteikti nepriklausomų mokslinių ir techninių
 įrodymų, būtinų norint padėti įgyvendinti
 kintančius branduolinės saugos ir saugumo srities Sąjungos
 teisės aktus.
 JRC, kaip Euratomo atstovas, paskirtas
 tvarkyti Ketvirtosios kartos tarptautinio forumo klausimus, ir toliau
 koordinuoja Bendrijos dalyvavimą šiame forume. Kad viešintų
 Sąjungos branduolinės saugos ir saugumo politiką, JRC vykdo ir
 toliau plėtoja tarptautinį mokslinių tyrimų srities
 bendradarbiavimą su pagrindinėmis šalimis partnerėmis ir
 tarptautinėmis organizacijomis (TATENA, Ekonominio bendradarbiavimo ir
 plėtros organizacijos Branduolinės energijos agentūra).
 3.
 Pagal euratomo programą vykdoma kompleksinėveikla
 Kad būtų pasiekti bendrieji Euratomo
 programos tikslai, pagal Euratomo programą remiama papildoma veikla
 (tiesioginė ir netiesioginė, koordinavimas ir bendro programavimo
 skatinimas), kurią vykdant užtikrinama mokslinių tyrimų sąveika
 sprendžiant bendrus uždavinius, pavyzdžiui, uždavinius, susijusius su
 medžiagomis, aušinimo technologijomis, baziniais branduolinės srities
 duomenimis, modeliavimu ir imitavimu, nuotoliniu tvarkymu, atliekų
 tvarkymu ir radiacine sauga.
 4.
 Kompleksinė veikla ir sąveika su bendrąja
 mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“
 Kad būtų pasiekti Euratomo programos
 tikslai, užtikrinami tinkami ryšiai ir sąveika su bendrosios programos
 „Horizontas 2020“ specialiąja programa, pavyzdžiui, skelbiami bendri
 kvietimai.
 Įgyvendinant Euratomo programą gali
 būti prisidedama prie skolos ir nuosavo kapitalo priemonių,
 sukurtų pagal bendrąją programą „Horizontas 2020“, kuri
 išplečiama, kad apimtų 3 straipsnyje nustatytus tikslus.
 5.
 Prioritetų nustatymas
 Siekiant
 užtikrinti, kad vykdant netiesioginius Euratomo programos veiksmus
 būtų stiprinama valstybių narių ir privačiojo
 sektoriaus mokslinių tyrimų srities veikla, darbo programų prioritetai
 nustatomi atsižvelgiant į atsiliepimus, gautus iš nacionalinių
 valstybinių institucijų ir branduolinių mokslinių
 tyrimų suinteresuotųjų šalių, kurios yra susibūrusios
 į įstaigas ar struktūras (pavyzdžiui, į technologijų
 platformas ir techninius forumus: branduolinių sistemų ir saugos
 (SNETP), galutinių atliekų tvarkymo (IGDTP) ir radiacinės saugos
 ar mažos dozės rizikos (MELODI)), Europos branduolių sintezės
 susitarimo šalių arba bet kurios kitos branduolinės srities
 suinteresuotųjų šalių organizacijos ar forumo.
 Tiesioginių
 veiksmų prioritetai nustatomi konsultuojantis su politiniais Europos
 Komisijos generaliniais direktoratais ir JRC valdytojų taryba.
 6.
 Tarptautinis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis ir
 tarptautinėmis organizacijomis
 Tarptautinis branduolinių tyrimų ir
 inovacijų srities bendradarbiavimas, grindžiamas bendrais tikslais ir
 abipusiu pasitikėjimu, toliau plėtojamas, siekiant suteikti
 akivaizdžios ir didelės naudos Sąjungai. Prisidėdama prie 3
 straipsnyje nustatytų konkrečių tikslų siekimo Bendrija
 stengiasi pagilinti Sąjungos mokslines ir technines specialiąsias
 žinias, sudarydama tarptautinio bendradarbiavimo susitarimus, ir sudaryti
 sąlygas Sąjungos branduolinės pramonės atstovams patekti į
 naujas besiformuojančias rinkas.
 Tarptautinis bendradarbiavimas skatinamas
 vykdant daugiašales iniciatyvas (pavyzdžiui, TATENA, OECD, ITER, GIF) ir
 plėtojant esamą arba naują dvišalį bendradarbiavimą su
 šalimis, turinčiomis stiprią mokslinių tyrimų ir
 plėtros bei pramoninę bazę ir mokslinių tyrimų
 infrastruktūrą, kuri eksploatuojama, dar tik kuriama ar statoma.
 II PRIEDAS – VEIKLOS KOKYBĖS RODIKLIAI
 Šiame priede pateikiami kiekvienam
 konkrečiam Euratomo programos tikslui skirtų veiklos kokybės
 rodiklių rinkinys, naudojamas rezultatams ir poveikiui vertinti.
 1.
 Netiesioginiams veiksmams skirti rodikliai
 (a)
 Padėti saugiai eksploatuoti branduolines
 sistemas
 –
 Finansuotų projektų (bendrų
 mokslinių tyrimų ir (arba) koordinuotų veiksmų), kurie gali
 pastebimai pagerinti branduolinę saugą Europoje, procentinė
 dalis.
 (b)
 Padėti rengti galutinių branduolinių
 atliekų tvarkymo priemones
 –
 Geologinių panaudoto branduolinio kuro ir
 (arba) aukšto lygio radioaktyvumo atliekų saugyklų, kurias numatyta
 pastatyti Europoje ir kurioms Bendrija skyrė finansavimą, kad
 būtų parengti saugos įrodymo dokumentai ir galimas etapas iki
 statybos, skaičius.
 (c)
 Padėti Sąjungos lygmeniu ugdyti
 branduolinės srities kompetenciją ir užtikrinti jos tvarumą
 –
 Moksliniais tyrimais grindžiamas mokymas –
 doktorantūros studentų ir baigusių doktorantūros studijas
 mokslo darbuotojų, paremtų pagal Euratomo branduolių dalijimosi projektus,
 skaičius.
 –
 Euratomo branduolių sintezės programoje
 dalyvaujančių stipendininkų ir stažuotojų skaičius.
 (d)
 Užtikrinti radiacinę saugą
 –
 Finansuotų projektų, galinčių
 padaryti pastebimą poveikį radiacinės saugos reguliavimui,
 procentinė dalis.
 (e)
 Eksploatuojant esamus ir būsimus
 branduolių sintezės objektus įrodyti, kad branduolių
 sintezė gali būti naudojama energijos gamybos reikmėms
 –
 Straipsnių, paskelbtų įtakinguose
 žurnaluose, skaičius.
 (f)
 Padėti būsimoms branduolių
 sintezės jėgainėms reikalingus pagrindus, kuriant medžiagas,
 technologijas ir koncepciją
 –
 Branduolių sintezės gairių
 pagrindinių etapų, nustatytų 2014–2018 m. laikotarpiui ir
 įvykdytų pagal Euratomo programą, procentinė dalis.
 (g)
 Viešinti inovacijas ir skatinti pramonės
 konkurencingumą
 –
 Naujų įmonių padalinių,
 įsisteigusių baigus branduolių sintezės mokslinių
 tyrimus pagal Euratomo programą skaičius.
 –
 Europos branduolių sintezės
 laboratorijų pateiktos paraiškos gauti patentą.
 (h)
 Užtikrinti, kad europinės svarbos
 mokslinių tyrimų infrastruktūra būtų prieinama ir ja
 būtų naudojamasi
 –
 Mokslinių tyrimų infrastruktūros
 objektų, remiamų Bendrijos lygmeniu, skaičius ir mokslo
 darbuotojų, naudojančių mokslinių tyrimų
 infrastruktūrą pagal judumo ir prieigos rėmimo programas,
 skaičius.
 2.
 Tiesioginiams veiksmams skirti rodikliai
 (a)
 JRC politikos rėmimui skirtas poveikio
 rodiklis
 –
 Juntamo konkretaus poveikio Sąjungos politikai
 dėl JRC teikiamos techninės ir mokslinės politikos rėmimo
 pagalbos apraiškų skaičius.
 (b)
 JRC mokslinio našumo rodiklis
 –
 To paties lygio mokslo darbuotojų
 įvertintų leidinių skaičius.
 A ir b punktuose nurodyti rodikliai gali
 būti pateikti vadovaujantis tokiais Bendrijos tiesioginių
 veiksmų tikslus:
 ·
 Didinti branduolinę saugą, įskaitant
 kuro ir reaktorių saugą, atliekų tvarkymą, eksploatavimo
 nutraukimą ir avarinę parengtį.
 ·
 Didinti branduolinį saugumą,
 įskaitant branduolinės saugos priemones, branduolinių
 ginklų neplatinimą, kovą su neteisėta prekyba ir
 branduolinę ekspertizę;
 ·
 Didinti standartizacijos reikmėms naudojamos
 branduolinio mokslo bazės kokybę.
 ·
 Sudaryti palankias žinių valdymo, švietimo ir
 mokymo sąlygas.
 ·
 Padėti įgyvendinti Sąjungos
 branduolinės saugos ir saugumo srities politiką, taip pat su šia
 politika susijusius kintančius Sąjungos teisės aktus.
 FINANSINĖ TEISĖS AKTO
 PASIŪLYMO PAŽYMA
 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
 STRUKTŪRA
 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
 1.2. Atitinkama
 (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
 1.3. Pasiūlymo
 (iniciatyvos) pobūdis
 1.4. Tikslas
 (-ai)
 1.5. Pasiūlymo
 (iniciatyvos) pagrindas
 1.6. Trukmė
 ir finansinis poveikis
 1.7. Numatomas
 (-i) valdymo metodas (-ai)
 2. VALDYMO PRIEMONĖS
 2.1. Priežiūros
 ir atskaitomybės taisyklės
 2.2. Valdymo
 ir kontrolės sistema
 2.3. Sukčiavimo
 ir pažeidimų prevencijos priemonės
 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
 FINANSINIS POVEIKIS
 3.1. Atitinkama
 (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
 ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
 3.2. Numatomas
 poveikis išlaidoms
 3.2.1. Numatomo poveikio
 išlaidoms suvestinė
 3.2.2. Numatomas poveikis
 veiklos asignavimams
 3.2.3. Numatomas poveikis
 administracinio pobūdžio asignavimams
 3.2.4. Suderinamumas su
 dabartine daugiamete finansine programa
 3.2.5. Trečiųjų
 šalių finansinis įnašas
 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms
 FINANSINĖ
 TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
 1.
 PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
 1.1.
 Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
 Tarybos
 reglamentas dėl 2014–2018 m. Europos atominės energijos
 bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos, kuria papildoma
 bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas
 2020“
 1.2.
 Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB
 sistemoje[29]
 -
 08 Moksliniai tyrimai ir inovacijos
 -
 10 Jungtinis tyrimų centras
 1.3.
 Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis
 ý Pasiūlymas
 (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
 ̈ Pasiūlymas (iniciatyva)
 susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus
 bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[30]
 ̈ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
 (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu
 ̈ Pasiūlymas
 (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
 naują priemonę
 1.4.
 Tikslai
 1.4.1.
 Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis
 (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia
 iniciatyva)
 Euratomo
 programa būtų gerokai padidintos branduolinės energijos srities
 mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos galimybės,
 koordinuojama valstybių narių mokslinių tyrimų veikla,
 todėl būtų išvengta veiklos kartojimosi, pagrindinėse
 srityse išlaikoma kritinė masė ir užtikrinamas tinkamiausias viešojo
 finansavimo panaudojimas. Euratomo programos techniniai tikslai yra didinti
 branduolinę saugą, saugumą bei radiacinę saugą ir
 prisidėti prie saugos, efektyvumo ir saugumo principais pagrįsto
 ilgalaikio energetikos sistemos dekarbonizavimo. Šie tikslai susiję su
 strategijos „Europa 2020“ ir strategijos „Energija 2020“ tikslais. Programa padės įgyvendinti
 pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų Sąjunga“: bus remiami
 politikos formavimui būtini, ikikomerciniai ir bendrumų turintys
 branduoliniai moksliniai tyrimai ir sudaromos palankios žinių ir technologijų
 perdavimo iš akademinės aplinkos pramonei ir valstybinėms
 institucijoms sąlygos. Įgyvendinant
 visų rūšių Euratomo programos veiklą daug dėmesio bus
 skiriama mokymui, didinamas branduolinės pramonės konkurencingumas ir
 kuriamas naujas aukštųjų technologijų pramonės (visų
 pirma branduolių sintezės) sektorius – taip bus skatinamas augimas ir
 naujų darbo vietų kūrimas įvairių rūšių
 disciplinose. Kiek tai susiję su
 strategija „Energija 2020“, įgyvendinant Euratomo programą bus
 sprendžiamos branduolinės saugos ir saugumo problemos ir užtikrinamas
 ilgalaikis Sąjungos konkurencingumas technologijų srityje.
 1.4.2.
 Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB
 veikla – netiesioginiai veiksmai
 1
 konkretus tikslas. Padėti saugiai eksploatuoti branduolines sistemas;
 2
 konkretus tikslas. Padėti rengti galutinių branduolinių
 atliekų tvarkymo priemones;
 3
 konkretus tikslas. Padėti Sąjungos lygmeniu ugdyti branduolinės
 srities kompetenciją ir užtikrinti jos tvarumą;
 4
 konkretus tikslas. Užtikrinti radiacinę saugą;
 5
 konkretus tikslas. Eksploatuojant esamus ir būsimus branduolių
 sintezės objektus įrodyti, kad branduolių sintezė gali
 būti naudojama energijos gamybos reikmėms;
 6
 konkretus tikslas. Padėti būsimoms branduolių sintezės
 jėgainėms reikalingus pagrindus, kuriant medžiagas, technologijas ir
 koncepciją;
 7
 konkretus tikslas. Viešinti inovacijas ir skatinti pramonės
 konkurencingumą;
 8
 konkretus tikslas. Užtikrinti, kad europinės svarbos mokslinių
 tyrimų infrastruktūra būtų prieinama ir ja būtų
 naudojamasi.
 Atitinkama
 VGV / VGB veikla – 08 Moksliniai tyrimai ir inovacijos.
 1.4.3.
 Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama
 VGV / VGB veikla – JRC tiesioginiai veiksmai
 1
 konkretus tikslas. Didinti branduolinę saugą, įskaitant kuro ir
 reaktorių saugą, atliekų tvarkymą, eksploatavimo
 nutraukimą ir avarinę parengtį;
 2
 konkretus tikslas. Didinti branduolinį saugumą, įskaitant
 branduolinės saugos priemones, branduolinių ginklų
 neplatinimą, kovą su neteisėta prekyba ir branduolinę
 ekspertizę;
 3
 konkretus tikslas. Didinti standartizacijos reikmėms naudojamos
 branduolinio mokslo bazės kokybę;
 4
 konkretus tikslas. Sudaryti palankias žinių valdymo, švietimo ir mokymo
 sąlygas;
 5
 konkretus tikslas. Padėti įgyvendinti Sąjungos branduolinės
 saugos ir saugumo srities politiką bei su šia politika susijusius
 kintančius Sąjungos teisės aktus.
 Atitinkama
 VGV / VGB veikla – 10 Jungtinis
 tyrimų centras
 1.4.4.
 Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis
 Nurodyti poveikį,
 kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
 gavėjams (tikslinėms grupėms).
 1) Galima tikėtis
 tokio toliau išvardyto Euratomo programos poveikio, kuriuo sukuriama Bendrijos
 pridėtinė vertė: bus didinama veikiančių ir
 būsimų atominių elektrinių eksploatavimo sauga, imamasi
 tolesnių reikšmingų veiksmų siekiant saugiai įgyvendinti
 geologinį labai radioaktyvių ilgaamžių branduolinių
 atliekų laidojimą, taip pat užtikrinama, kad pramonės ir
 medicinos veikla, kurią vykdant naudojama jonizuojančioji
 spinduliuotė, būtų reguliuojama griežčiau.
 2) Įgyvendinus
 Euratomo programą ir vykdant branduolinio saugumo priemonių
 mokslinius tyrimus bus padidintas branduolinis saugumas ir įgyvendintos
 tobulesnės branduolinių medžiagų ir branduolinio kuro ciklo
 tikrinimo ir nustatymo technologijos.
 3) Įgyvendinant
 Euratomo programą ir vykdant mokslinius tyrimus, mokymus ir judumo
 priemones bei suteikiant daugiau galimybių naudotis mokslinių
 tyrimų infrastruktūra bus prisidėta prie branduolinės
 srities gebėjimų ugdymo ir žinių gilinimo Sąjungoje.
 4) Pagal Euratomo
 programą remiant branduolių sintezės mokslinius tyrimus bus
 užtikrinta, kad neužilgo bus pradėtas eksploatuoti ITER, bus sukurtos ir
 patvirtintos parodomajai jėgainei skirtos medžiagos ir sukurtos bei
 pademonstruotos visos su branduolių sintezės parodomąja
 jėgaine susijusios technologijos. Vykdant programoje numatytą
 veiklą, rengiama išsami parodomosios jėgainės koncepcija ir
 tiriamos galimybės naudoti stelaratorius kaip jėgainės
 technologijas.
 1.4.5.
 Rezultatų ir poveikio rodikliai
 Nurodyti
 pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
 Šiame
 skirsnyje nurodomi konkretūs Euratomo programos tikslų rodikliai,
 naudojami rezultatams ir poveikiui įvertinti.
 Netiesioginiams veiksmams skirti rodikliai
 1) Padėti saugiai eksploatuoti branduolines sistemas
 Rodiklis.
 Finansuotų projektų (bendrų mokslinių tyrimų ir (arba)
 koordinuotų veiksmų), kurie gali pastebimai pagerinti
 branduolinę saugą Europoje, procentinė dalis.
 Dabartinė
 padėtis: 90 % (2011 m.); tikslas: 100 % (2018 m.).
 2) Padėti rengti galutinių branduolinių atliekų tvarkymo
 priemones
 Rodiklis.
 Geologinių panaudoto branduolinio kuro ir (arba) aukšto lygio
 radioaktyvumo atliekų saugyklų, kurias numatyta pastatyti Europoje ir
 kurioms Sąjunga skyrė finansavimą, kad būtų parengti
 saugos įrodymo dokumentai ir galimas etapas iki statybos, skaičius.
 Dabartinė
 padėtis: 0 (2011 m.); tikslas: 3 (2018 m.).
 3) Padėti Sąjungos lygmeniu ugdyti branduolinės srities
 kompetenciją ir užtikrinti jos tvarumą
 Rodiklis.
 Moksliniais tyrimais grindžiamas mokymas – doktorantūros studentų ir
 baigusių doktorantūros studijas mokslo darbuotojų,
 dalyvaujančių Euratomo branduolių dalijimosi projektuose,
 skaičius.
 Dabartinė
 padėtis: apie 200 (iš viso 2007–2011 m.); tikslas: 300 (iš viso
 2014–2018 m.).
 Rodiklis.
 Euratomo branduolių sintezės programoje dalyvaujančių
 stipendininkų ir stažuotojų skaičius.
 Dabartinė
 padėtis: vidutiniškai 27 per metus (2011 m.); tikslas: 40 per metus
 (2018 m.).
 4) Užtikrinti radiacinę saugą
 Rodiklis.
 Finansuotų projektų, galinčių padaryti pastebimą
 poveikį radiacinės saugos reguliavimui, procentinė dalis.
 Dabartinė
 padėtis: 90 % (2011 m.); tikslas: 100 % (2018 m.).
 5) Eksploatuojant esamus ir būsimus branduolių sintezės
 objektus įrodyti, kad branduolių sintezė gali būti
 naudojama energijos gamybos reikmėms
 Rodiklis.
 Straipsnių, paskelbtų didelį poveikį darančiuose
 žurnaluose, skaičius.
 Dabartinė
 padėtis: apie 800 (2010 m.); tikslas: išlaikyti dabartinį lygį
 (2018 m.).
 Rodiklio aprašymas. Duomenų šaltinis – Scopus duomenų
 bazė. Atkreipiame dėmesį, kad Euratomo branduolių
 sintezės programoje daugiau dėmesio skiriant nebe moksliniams
 tyrimams, o technologijų plėtrai, ateityje šis rodiklis gali
 būti žemesnis. Rodiklis apskaičiuojamas skaičiuojant tik
 straipsnius, kurių bent vienas iš bendraautorių dirba Europos
 branduolių sintezės laboratorijoje, dalyvaujančioje Euratomo
 programoje. Skaičiuojami straipsniai, paskelbti viename iš 5
 tarptautinių recenzuojamų žurnalų: „Nuclear Fusion“, „Plasma
 Physics and Controlled Fusion“, „Fusion Engineering and Design“, „Fusion
 Science and Technology“, „Journal of Fusion Energy“.
 6) Padėti būsimoms branduolių sintezės
 jėgainėms reikalingus pagrindus, kuriant medžiagas, technologijas ir
 koncepciją
 Rodiklis.
 Branduolių sintezės gairių pagrindinių etapų,
 nustatytų 2014–2018 m. laikotarpiui ir įvykdytų pagal
 Euratomo programą, procentinė dalis.
 Dabartinė
 padėtis: naujas rodiklis, 0 %
 Tikslas:
 90 %, įskaitant ataskaitą apie branduolių sintezės
 jėgainių koncepcijos rengimą (2018 m.).
 Rodiklio aprašymas. Naujasis rodiklis bus grindžiamas branduolių
 sintezės programos gairėmis, kurios turi būti parengtos iki
 2014 m.
 7) Viešinti inovacijas ir skatinti pramonės konkurencingumą
 Rodiklis.
 Naujų įmonių padalinių, įsteigtų baigus
 branduolių sintezės mokslinius tyrimus pagal Euratomo programą
 skaičius.
 Dabartinė
 padėtis: 33 % sutarčių vykdymo rezultatas – įsteigti naujų
 įmonių padaliniai (2011 m.). tikslas: 50 % (2018 m.).
 Rodiklio aprašymas. Nauji produktai arba paslaugos, kurias
 sukūrė įmonės, dalyvavusios branduolių sintezės
 moksliniuose tyrimuose.
 Rodiklis. Europos branduolių sintezės
 laboratorijų pateiktos paraiškos gauti patentą.
 Dabartinė
 padėtis: 2–3 nauji patentai per
 metus (2011 m.); Tikslas: vidutiniškai 4–5 nauji patentai per metus
 (2018 m.).
 8) Užtikrinti, kad europinės svarbos mokslinių tyrimų
 infrastruktūra būtų prieinama ir ja būtų naudojamasi
 Rodiklis. Mokslinių tyrimų infrastruktūros
 objektų, remiamų Bendrijos lygmeniu, skaičius ir mokslo
 darbuotojų, naudojančių mokslinių tyrimų
 infrastruktūrą pagal judumo ir prieigos rėmimo programas,
 skaičius.
 Dabartinė
 padėtis: apie 800 (2008 m.);
 tikslas: 1200 (2018 m.).
 Rodiklio aprašymas. Judumo
 programa pagal branduolių sintezės programą remiami
 trumpalaikiai Europos mokslininkų apsilankymai branduolių
 sintezės objektuose, tokiuose kaip JET.
 Tiesioginiams veiksmams skirti rodikliai
 1) JRC politikos rėmimui skirtas poveikio rodiklis
 Konkretaus
 poveikio, kurį Europos politikai daro Jungtinio tyrimų centro
 teikiama techninė ir mokslinė pagalba formuojant politiką,
 apraiškų skaičius.
 Dabartinė
 padėtis: 39 (2010 m.); tikslas: 45 (2018 m.).
 2) JRC mokslinio našumo rodiklis
 To
 paties lygio mokslo darbuotojų įvertinų straipsnių
 skaičius.
 Dabartinė
 padėtis: 190 (2010 m.); tikslas: 210 (2018 m.).
 1
 ir 2 punktuose nurodyti rodikliai gali būti pateikti vadovaujantis
 tokiais Bendrijos tiesioginių veiksmų tikslais:
 -
 Didinti branduolinę saugą, įskaitant kuro ir reaktorių
 saugą, atliekų tvarkymą, eksploatavimo nutraukimą ir
 avarinę parengtį;
 -
 Didinti branduolinį saugumą, įskaitant branduolinės saugos
 priemones, branduolinių ginklų neplatinimą, kovą su
 neteisėta prekyba ir branduolinę ekspertizę;
 -
 Didinti standartizacijos reikmėms naudojamos branduolinio mokslo
 bazės kokybę;
 -
 Sudaryti palankias žinių valdymo, švietimo ir mokymo sąlygas;
 -
 Padėti įgyvendinti Sąjungos branduolinės saugos ir saugumo
 srities politiką bei su šia politika susijusius kintančius
 Sąjungos teisės aktus.
 1.5.
 Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
 1.5.1.
 Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai
 2011 m. kovo
 mėn. Japonijoje įvykęs žemės drebėjimas ir po jo
 sekę įvykiai Fukushima Daiichi atominėje jėgainėje
 primena, kad branduolių dalijimasis, nors ir patikimas mažai anglies
 dvideginio išskiriant gautos elektros šaltinis, tačiau reikalauja
 nuolatinių pastangų saugos ir avarinės parengties srityje.
 Pagrindiniai uždaviniai, kuriuos reikia išspręsti, kad dabartinė
 branduolinė technologija galėtų toliau prisidėti prie
 Europos energetikos sistemų konkurencingumo, energijos tiekimo saugumo ir
 dekarbonizavimo, yra užtikrinti nuolatinį aukštą saugos lygį,
 rasti galutinių atliekų tvarkymo sprendimus ir išlaikyti
 branduolinės srities kompetenciją. Ne mažiau svarbu užtikrinti
 patikimą radiacinės saugos sistemą Sąjungos lygmeniu
 atsižvelgiant į radiacijos naudojimo privalumus medicinoje ir
 pramonėje. Atsižvelgiant į didėjantį
 susirūpinimą dėl rizikos, kad bus nesilaikoma susitarimo
 neplatinti branduolinių ginklų, ir į branduolinio terorizmo
 pavojų, būtina sukurti tinkamas apsaugos priemones, kad branduolinis
 saugumas būtų užtikrintas Europoje ir visame pasaulyje.
 1.5.2.
 Papildoma Sąjungos dalyvavimo nauda
 Akivaizdu, kad buvo
 reikalingas Bendrijos įsikišimas, kad būtų galima spręsti
 branduolinės saugos ir prastėjančios branduolinės srities
 kompetencijos Europoje problemas. Rinkos neprisiims didelės rizikos ir nevykdys
 ilgalaikės mokslinių tyrimų ir plėtros programos
 branduolių sintezės energijos srityje. Turima įtikinamų
 įrodymų, kad pavieniui veikiančios valstybės narės
 nėra pajėgios užtikrinti būtinos viešosios intervencijos. Jų
 investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas yra palyginti nedidelės
 ir fragmentiškos. Mažai tikėtina, kad valstybės narės
 pačios sugebėtų pašalinti nepakankamo tarptautinio koordinavimo
 trūkumą. Euratomo programa sukuriama pridėtinė vertė
 išnaudojant valstybių narių vykdomų mokslinių tyrimų
 ir privačiojo sektoriaus vykdomų mokslinių tyrimų
 sinergiją, taip pat mokslo disciplinų ir technologinių
 sektorių sinergiją. Ėmusis veiksmų Bendrijos lygiu
 būtų gerokai padidintos branduolinių technologijų mokslinių
 tyrimų ir inovacijų sistemos galimybės, koordinuojama
 valstybių narių mokslinių tyrimų veikla, todėl
 būtų išvengta veiklos kartojimosi, pagrindinėse srityse
 išlaikoma kritinė masė ir užtikrinamas tinkamiausias viešojo
 finansavimo panaudojimas. Įgyvendinant Euratomo programą taip pat
 prisiimama didelė rizika ir vykdoma ilgalaikė mokslinių
 tyrimų ir plėtros programa branduolių sintezės energijos
 srityje ir taip pasidalijama rizika ir užtikrinamas veiklos mastas bei masto
 ekonomija, kurios užtikrinti kitaip nebūtų įmanoma. Tiesioginiais
 Jungtinio tyrimų centro (JRC) veiksmais sukuriama pridėtinė
 vertė, nes ši veikla yra unikali Europos mastu. Vykdant šią
 veiklą ne tik patenkinamas Komisijos poreikis užsitikrinti vidinę
 prieigą prie mokslinių duomenų, kurie nebūtų susiję
 su nacionaliniais ir privačiais interesais, tačiau taip pat teikiama
 tiesioginė nauda Sąjungos piliečiams, t. y. prisidedama
 vykdant politiką, kuria siekiama pagerinti ekonomines, aplinkos ir
 socialines sąlygas.
 1.5.3.
 Panašios patirties išvados
 Euratomo
 programa grindžiama patirtimi, įgyta įgyvendinant ankstesnes Euratomo
 bendrąsias programas. Per kelis dešimtmečius aprėpiantį
 laikotarpį vykdant Euratomo programas:
 –
 buvo sėkmingai įtraukti geriausi Europos
 branduolinės energijos srities mokslo darbuotojai ir institutai,
 –
 pagilintos Europos branduolinės srities žinios
 ir padarytas reikšmingas poveikis tinklų kūrimui ir
 bendradarbiavimui, taip pat padėta reformuoti Europos branduolinius
 mokslinius tyrimus.
 Vertinant
 pasiekimus reikia atsižvelgti į svarbias praeities pamokas:
 –
 mokslinių tyrimų, inovacijų ir
 švietimo veikla turėtų būti geriau koordinuojama;
 –
 mokslinių tyrimų rezultatai
 turėtų būti geriau platinami ir panaudojami naujuose
 produktuose, procesuose ir teikiant naujas paslaugas;
 –
 įsikišimo loginis pagrindimas turėtų
 būti labiau sutelktas, konkretesnis, išsamesnis ir skaidresnis;
 –
 turi būti gerinama stebėsena ir
 vertinimas.
 Rekomendacijose
 dėl tiesioginių veiksmų, įtrauktose į paskutines
 vertinimo ataskaitas, nurodoma, kad JRC gali:
 –
 skatinti platesnį integravimą kuriant
 žinias Sąjungoje;
 –
 naujojoje JRC programoje numatyti, kad reikia
 konkrečiam darbui taikyti poveikio analizę ir tirti ekonominį
 efektyvumą;
 –
 skatinti bendradarbiavimą su pramone siekiant
 padidinti Europos ekonomikos konkurencingumą.
 1.5.4.
 Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis
 atitinkamomis priemonėmis
 Euratomo programa
 (2014–2018 m.) prisidedama prie bendrojoje mokslinių tyrimų ir
 inovacijų programoje „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) nustatytų
 tikslų įgyvendinimo. Atitinkamai,
 Euratomo programa ir bendroji programa „Horizontas 2020“ bus tinkamai susietos kompleksiniais
 veiksmais.
 1.6.
 Trukmė ir finansinis poveikis
 ý Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
 ribota
 –
 ý Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 01 01 iki 2018 12 31
 –
 ý Finansinis
 poveikis nuo 2014 iki 2026 m.
 ̈ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
 neribota
 –
 Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki
 MMMM,
 –
 vėliau – visavertis taikymas.
 1.7.
 Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[31]
 ý Komisijos vykdomas tiesioginis
 centralizuotas valdymas
 ý Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
 –
 ý vykdomosioms įstaigoms
 –
 ý Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[32]
 –
 ý nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas
 teikiančioms įstaigoms
 –
 ̈ asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
 vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį
 ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame
 Finansinio reglamento 49 straipsnyje
 ý Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis (jei tinka)
 ̈ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
 ̈ Jungtinis valdymas
 kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
 Jei nurodomas daugiau
 kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
 punkto pastabų skiltyje.
 Pastabos
 Komisija
 ketina taikyti įvairius valdymo būdus vykdydama šią veiklą
 ir remtis valdymo būdais, naudojamais pagal dabartines finansines
 perspektyvas. Valdymas atliekamas
 Komisijai teikiant paslaugas ir šiuo tikslu naudojant esamas vykdomąsias
 Komisijos įstaigas, persvarstant jų įgaliojimus ir proporcingai
 išplečiant jų įgaliojimus.
 Numatytas
 tolesnis kitų Euratomo programos rūšių veiklos perdavimas
 išorės vykdytojams, visų pirma pasinaudojant esamomis
 įstaigomis, jeigu tai suderinama su pagrindinės politikos
 kompetencijos išsaugojimu Komisijos tarnybose. Veiklos vykdymo išorės vykdytojams perdavimo priemonės,
 kurios pasiliekamos siekiant vykdyti šią veiklą, bus pasirenkamos
 atsižvelgiant į patvirtintą jų veiksmingumą ir
 naudingumą. Be to, Komisijos
 vykdomosioms įstaigoms priskirtų darbuotojų skaičius
 turės didėti, palyginti su biudžeto dalimi, skirta išorės
 tiekėjų vykdomai veiklai, taip pat atsižvelgiant į Komisijos
 prisiimtą įsipareigojimą dėl darbuotojų („Strategijos
 „Europa 2020“ biudžetas“, COM(2011)500).
 2.
 VALDYMO PRIEMONĖS
 Paprastinimas
 Euratomo
 programa turi pritraukti talentingiausių mokslo darbuotojų ir novatoriškiausių
 Europos įmonių. Šį tikslą galima pasiekti tik
 įgyvendinant tokią programą, kurioje būtų numatyta
 mažiausia įmanoma administracinė našta dalyviams ir atitinkamos
 finansavimo sąlygos. Euratomo programos paprastinimas yra dalis platesnio
 masto paprastinimo proceso, pasiūlyto programoje „Horizontas 2020“. Kaip
 ir programos „Horizontas 2020“ atveju, paprastinant Euratomo programą
 siekiama trijų pagrindinių tikslų: sumažinti administracines
 išlaidas dalyviams; paspartinti visus su pasiūlymų ir dotacijų
 valdymu susijusius procesus bei sumažinti finansinių klaidų
 skaičių.
 Euratomo
 programos paprastinimas apima kelias sritis.
 1) struktūrinis paprastinimas: Programos
 „Horizontas 2020“ taisyklės bus taikomos ir Euratomo programai.
 2) Iš esmės supaprastinus finansavimo
 taisykles bus lengviau parengti pasiūlymus ir bus lengviau valdyti
 projektus. Be to, taip sumažės finansinių klaidų skaičius.
 Siūloma laikytis šio požiūrio:
 Pagrindinis
 dotacijų finansavimo modelis:
 –
 supaprastintas realiai patirtų
 tiesioginių išlaidų atlyginimas, leidžiant plačiau naudoti
 įprastą gavėjo apskaitos sistemą, įskaitant tam
 tikrų mokesčių ir rinkliavų pagrįstumą;
 –
 galimybė padalinio išlaidas personalui
 (vidutines išlaidas personalui) naudoti tiems gavėjams, kuriems šis
 naudojimas yra įprastas jų taikomas apskaitos metodas ir MVĮ
 savininkams, kurie negauna atlyginimo;
 –
 laiko registravimo supaprastinimas nustatant
 aiškų ir paprastą būtiniausių sąlygų
 rinkinį, visų pirma panaikinant įpareigojimą registruoti
 tik su Sąjungos projektais dirbančio personalo laiką;
 –
 nustatomas vienas bendras išlaidų atlyginimo
 dydis visiems dalyviams vietoj 3 skirtingų dydžių atsižvelgiant
 į dalyvio tipą;
 –
 nustatomas vienas nekintamas netiesioginių
 išlaidų atlyginimo dydis, kuris būtų paprastai taikomas vietoj 4
 metodų, naudojamų apskaičiuoti netiesiogines išlaidas;
 –
 konkrečių sričių projektams
 finansuoti skiriamos vienkartinės sumos, atsižvelgiant į rezultatus.
 3) Taikant 2.2.2 skirsnyje aprašytą persvarstytą
 kontrolės strategiją siekiama užtikrinti naują pusiausvyrą
 tarp pasitikėjimo ir kontrolės bei dar labiau sumažinti
 administracinę naštą dalyviams.
 Supaprastinus
 taisykles ir kontrolės priemones visos projekto
 įgyvendinimo procedūros ir procesai būtų
 racionalizuojami. Racionalizavimas aprėpia išsamias pasiūlymo
 turinio ir formos, pasiūlymų pavertimo projektais procesų,
 ataskaitų teikimo ir stebėsenos nuostatas bei susijusius
 rekomendacinius dokumentus ir paramos paslaugas. Administracines išlaidas
 dalyviams daugiausiai pavyks sumažinti įdiegus bendrą vartotojams
 skirtą IT centrą, pagrįstą Sąjungos Mokslinių
 tyrimų ir plėtros septintosios bendrosios programos
 (2007–2013 m.) (FP7) dalyvių portalu.
 2.1.
 Priežiūros ir atskaitomybės
 taisyklės
 Turi
 būti sukurta nauja Euratomo programos netiesioginių veiksmų
 vertinimo ir stebėsenos sistema. Ji bus grindžiama išsamia, tinkamu laiku
 taikoma darnia strategija, pirmenybę teikiant našumui, išeigai,
 rezultatams ir poveikiui. Ji bus paremta atitinkamomis duomenų
 bazėmis, ekspertais, specialia mokslinių tyrimų veikla ir
 glaudesniu bendradarbiavimu su valstybėmis narėmis ir asocijuotomis
 šalimis; jai suteikiama papildoma vertė ją tinkamai platinant ir
 teikiant apie ją ataskaitas. JRC toliau gerins tiesioginių
 veiksmų stebėseną ir šiuo tikslu patikslins rezultatų ir
 poveikio apibūdinimo rodiklius.
 2.2.
 Valdymo ir kontrolės sistema
 Vertinant
 mokslinių tyrimų sritį teisėtumo ir reguliarumo atžvilgiu
 kaip pagrindinis rodiklis buvo nustatyta 2 % klaidų riba. Tačiau
 dėl to atsirado tam tikras netikėtas ir nepageidaujamas šalutinis
 poveikis. Gavėjai ir teisėkūros institucija ilgainiui
 įsitikino, kad su kontrole susijusi našta pernelyg padidėjo. Dėl
 to kyla rizika sumažinti Sąjungos mokslinių tyrimų
 programų, įskaitant Euratomo programos, patrauklumą ir
 todėl neigiamai paveikti Sąjungos mokslinius tyrimus ir inovacijas.
 2011 m.
 vasario 4 d. Europos Vadovų Taryba pareiškė, kad „Itin svarbu
 supaprastinti ES priemones, kuriomis siekiama skatinti mokslinius tyrimus,
 technologinę plėtrą ir inovacijas, siekiant sudaryti palankesnes
 sąlygas geriausiems mokslininkams ir novatoriškiausioms bendrovėms
 jas įsisavinti, visų pirma atitinkamoms institucijoms susitariant
 dėl naujos pusiausvyros tarp pasitikėjimo ir kontrolės bei tarp
 rizikavimo ir rizikos vengimo“ (žr. EUCO 2/1/11 REV1, 2011 m. kovo
 8 d., Briuselis).
 2010 m.
 lapkričio 11 d. (P7_TA(2010)0401) rezoliucijoje „Dėl
 mokslinių tyrimų programų įgyvendinimo paprastinimo“
 Europos Parlamentas aiškiai parėmė didesnę klaidų
 riziką finansuojant mokslinius tyrimus ir „išreiškė
 susirūpinimą, kad dabartinė FP7 valdymo sistema ir praktika yra
 grindžiama vien kontrolės priemonėmis, todėl švaistomi
 ištekliai, mažėja dalyvavimas ir sukuriama ne tokia patraukli
 mokslinių tyrimų erdvė; susirūpinęs pabrėžia, kad
 dabartinė „jokios rizikos“ principu grindžiama valdymo sistema padeda
 veikiau išvengti rizikos, nei ją valdyti“.
 Gerokai
 padidinus atliekamų auditų skaičių ir vėliau
 ekstrapoliuojant rezultatus taip pat buvo sulaukta daug skundų iš
 mokslinių tyrimų bendruomenės (pvz., iniciatyva
 „Pasitikėkite mokslo darbuotojais“[33],
 dėl kurios kol kas surinkta 13 800 parašų).
 Todėl
 suinteresuotosios šalys ir institucijos reiškia nuomonę, kad dabartinis
 požiūris turi būti persvarstytas. Yra kitų tikslų ir
 interesų (visų pirma mokslinių tyrimų politikos
 sėkmė, tarptautinis konkurencingumas ir aukšta mokslo kokybė),
 į kuriuos taip pat reikėtų atsižvelgti. Kartu akivaizdu, jog
 biudžetą reikia valdyti efektyviau ir veiksmingiau bei užtikrinti, kad
 nebūtų sukčiaujama ir švaistomos lėšos. Tokie yra bendri
 programos „Horizontas 2020“ ir Euratomo programos uždaviniai.
 Komisija
 siekia galutinio tikslo – užtikrinti, kad likutinių klaidų dydis
 būtų mažesnis nei 2 % visų išlaidų programos
 įgyvendinimo laikotarpiu ir šiuo tikslu Komisija ėmė taikyti tam
 tikras paprastinimo priemones. Tačiau turi būti nagrinėjami kiti
 tikslai, pvz., Sąjungos mokslinių tyrimų politikos patrauklumas
 ir jos sėkmė, tarptautinė konkurencija, aukšta mokslo
 kokybė ir ypač kontrolės priemonių taikymo išlaidos (žr.
 2.2.2 punktą).
 Atsižvelgiant
 į šiuos elementus siūloma, kad už mokslinių tyrimų ir
 inovacijų biudžeto vykdymą atsakingiems generaliniams direktoratams
 būtų nustatytas tikslas sukurti vidaus kontrolės sistemą,
 kurią taikant būtų pagrįstai užtikrinama, kad klaidų
 rizika daugiamečiu išlaidų laikotarpiu kasmet neviršytų 2–5%, o
 galutinis tikslas būtų užtikrinti, kad daugiamečių
 programų įgyvendinimo pabaigoje likutinių klaidų dydis
 būtų kuo artimesnis 2% (jau atsižvelgus į visų auditų,
 taisomųjų ir susigrąžinimo priemonių finansinį
 poveikį).
 2.2.1.
 Vidaus kontrolės sistema
 Dotacijų
 vidaus kontrolės sistema grindžiama:
 –
 Komisijos vidaus kontrolės standartų
 įgyvendinimu;
 –
 geriausių projektų pasirinkimo procedūromis
 ir jų pavertimu teisinėmis priemonėmis;
 –
 projektų ir sutarčių valdymu kiekvieno
 projekto įgyvendinimo laikotarpiu;
 –
 ex ante visų 100 %
 pareiškimų patikrinimu, įskaitant audito pažymėjimų
 gavimą ir išlaidų metodų ex ante sertifikavimą;
 –
 prašymų imties ex post auditais ir
 –
 moksliniu projektų rezultatų vertinimu.
 Jeigu
 vykdomi tiesioginiai veiksmai, į finansines procedūras įtraukiami
 pirkimų ex–ante patikrinimai ir kontrolės
 priemonių ex–post patikrinimai. Rizika vertinama kiekvienais
 metais, darbų atlikimo pažanga ir išteklių naudojimas stebimas
 reguliariai ir remiantis apibrėžtais tikslais bei rodikliais.
 2.2.2.
 Kontrolės sąnaudos ir nauda
 Apskaičiuota,
 kad vidaus kontrolės sistemos išlaidos, kurias Komisijos generaliniai
 direktoratai patirtų įgyvendindami mokslinių tyrimų ir
 inovacijų biudžetą (įskaitant Euratomo), yra 267 mln. EUR
 per metus (remiantis 2009 m. nustatyta priimtina klaidų rizika). Dėl
 šios sistemos taip pat gerokai padidėjo našta gavėjams ir Komisijos
 tarnyboms. Gavėjai ir teisėkūros institucija ilgainiui
 įsitikino, kad su kontrole susijusi našta pernelyg padidėjo. Dėl
 to kyla rizika sumažinti Sąjungos mokslinių tyrimų programos
 patrauklumą ir todėl neigiamai paveikti Sąjungos mokslinius
 tyrimus ir inovacijas.
 Komisijos
 tarnybų 43 % visų kontrolės išlaidų (neįskaitant
 gavėjų išlaidų) patiriama projekto valdymo etape, 18 % –
 renkantis pasiūlymus ir 16 % – derantis dėl sutarčių. Ex-post
 auditai ir jų įgyvendinamas sudarė 23 % (61 mln. EUR)
 visų išlaidų.
 Tačiau
 šiomis didelėmis kontrolės pastangomis nepavyko tinkamai pasiekti
 kontrolės tikslų. FP6
 programai apskaičiuotas likutinių klaidų dydis, jau atsižvelgus
 į visus susigrąžinimus ir pataisymus, kurie buvo ar turi būti
 įgyvendinti, tebeviršija 2 %. Dabartinis klaidų dydis, nustatomas, kai Mokslinių
 tyrimų ir inovacijų generalinis direktoratas atlieka FP7 auditus,
 yra apie 5 % ir, nors atlikus auditus jis bus sumažintas ir yra šiek tiek
 iškreiptas, nes daugiausia susijęs su anksčiau netikrintais
 gavėjais, mažai tikėtina, kad bus pasiektas 2 % klaidų
 lygis. Europos Audito Rūmai
 nurodo panašų klaidų dydį.
 2.2.3. Numatomas neatitikties rizikos
 lygis
 Atskaitos
 taškas yra status quo remiantis auditais, kurie iki šiol taikyti FP7. Šis preliminarus reprezentatyvus klaidų
 dydis yra beveik 5 % (Mokslinių tyrimų ir plėtros
 generalinio direktorato atveju). Daugelį
 aptiktų klaidų nulėmė tai, kad dabartinė
 mokslinių tyrimų finansavimo sistema grindžiama mokslinių
 tyrimų projektų faktinių išlaidų, kurias deklaruoja
 dalyvis, kompensavimu. Todėl
 būna ypač sunku įvertinti finansavimo reikalavimus
 atitinkančias išlaidas.
 Išanalizavus
 klaidų dydžius, kurie nustatomi Mokslinių tyrimų ir
 inovacijų generalinio direktorato atliekamų FP7 auditų metu,
 paaiškėjo, kad:
 –
 Apie 27 % klaidų, vertinant jų skaičių, ir 35 %
 klaidų, vertinant jų sumą, yra susijusios su personalo
 išlaidomis. Reguliariai
 pasitaikančios problemos yra: užuot deklaravus faktines išlaidas
 deklaruojamos vidutinės ar į biudžetą įtrauktos išlaidos,
 nėra tinkamai registruojamas darbo su programa laikas, deklaruojamos
 finansavimo reikalavimų neatitinkančios išlaidos.
 –
 Apie 40 % klaidų, vertinant jų skaičių, ir 37 %
 klaidų, atsižvelgiant į vertę, yra susijusios su kitomis
 tiesioginėmis išlaidomis (ne personalui). Reguliariai nustatomos klaidos:
 PVM įtraukimas, aiškaus ryšio su projektu nebuvimas, sąskaitų
 faktūrų ar mokėjimo įrodymų nepateikimas ir
 neteisingas nusidėvėjimo apskaičiavimas deklaruojant visą
 įrangos kainą, o ne nusidėvėjimo sumą, subrangos
 sutarčių sudarymas negavus išankstinio leidimo arba nesilaikant
 geriausio kainos ir kokybės santykio taisyklių ir t. t.
 –
 Apie 33 % klaidų, vertinant jų skaičių, ir 28 %
 klaidų, vertinant sumą, yra susijusios su netiesioginių
 išlaidų apskaičiavimo klaidomis. Rizika yra tokia pati kaip ir
 personalo išlaidoms, tačiau dar yra papildoma rizika, kad
 pridėtinės išlaidos bus netiksliai ar nesąžiningai priskirtos
 projektams.
 Tam
 tikrais atvejais netiesioginės išlaidos yra nekintamo dydžio
 tiesioginių išlaidų procentinė dalis, todėl
 netiesioginių išlaidų klaida yra proporcinga tiesioginių
 išlaidų klaidai.
 Į
 programą „Horizontas 2020“ ir Euratomo programą įtraukta daug
 svarbių paprastinimo priemonių (žr. aukščiau 2 punktą),
 kurias taikant pavyks sumažinti visų kategorijų klaidų
 dydį. Tačiau pasikonsultavus su suinteresuotosiomis šalimis ir
 institucijomis dėl tolesnio paprastinimo ir atsižvelgus į programos
 „Horizontas 2020“ poveikio vertinimą, paaiškėjo, kad priimtinausia
 galimybė – toliau taikyti faktinių išlaidų atlyginimu
 grindžiamą finansavimo modelį. Atrodo per anksti šiame etape
 sistemingai naudoti rezultatais grindžiamą finansavimą, fiksuoto
 dydžio ar vienkartines sumas, nes tokia sistema neišbandyta įgyvendinant
 ankstesnes programas. Tačiau sprendimas ir toliau taikyti faktinių
 išlaidų atlyginimu grindžiamą sistemą reiškia, kad klaidos
 tebesikartos.
 Išanalizavus
 klaidas, nustatytas atliekant FP7 auditus, matyti, kad maždaug 25–35 % klaidų
 bus išvengiama taikant siūlomas paprastinimo priemones. Tikimasi, kad
 klaidų dydis sumažės maždaug 1,5%, t. y. nuo beveik 5 % iki
 3,5 %; ši Komisijos komunikate nurodyta vertė laikoma
 užtikrinančia tinkamą pusiausvyrą tarp administracinių
 kontrolės išlaidų ir klaidų rizikos.
 Todėl
 Komisija mano, kad mokslinių tyrimų išlaidoms pagal Euratomo
 programą 2–5 % intervalo metinės klaidų rizikos dydis yra
 realistinis tikslas, atsižvelgiant į kontrolės išlaidas,
 siūlomas taisyklių paprastinimo priemones ir susijusią
 riziką, siejamą su mokslinių tyrimų projekto išlaidų
 atlyginimu. Galutinis tikslas – pasiekti, kad programų įgyvendinimo
 pabaigoje, įvertinus finansinį visų auditų,
 taisomųjų ir susigrąžinimo priemonių poveikį,
 likutinių klaidų dydis būtų kuo artimesnis 2%.
 Ex–post audito strategijoje, taikomoje
 išlaidoms pagal programą „Horizontas 2020“ ir Euratomo programą,
 atsižvelgiama į šį tikslą. Ji bus grindžiama visos programos
 išlaidų reprezentatyviosios imties finansiniu auditu, papildytu imtimi,
 sudaryta atsižvelgiant į su rizika susijusias aplinkybes.
 Bendras
 ex–post auditų skaičius bus ribotas – jų bus
 vykdoma tik tiek, kiek būtina šiam tikslui pasiekti ir strategijai
 įgyvendinti. Komisija rekomenduoja, kad visu programos „Horizontas 2020“
 ir Euratomo programos įgyvendinimo laikotarpiu auditas būtų
 taikomas ne daugiau kaip 7 % dalyvių. Iš ankstesnės patirties yra
 paaiškėję, kad tos išlaidos, kurios turi būti tikrinamos
 atliekant auditą, būtų gerokai didesnės, tikėtina, kad
 reikėtų patikrinti ne mažiau kaip 40 %.
 Ex–post audito strategijos nuostatos
 dėl teisėtumo ir reguliarumo bus papildytos išsamiu moksliniu
 vertinimu ir apsaugos nuo sukčiavimo strategija (žr. 2.3 punktą
 toliau).
 Šis
 scenarijus grindžiamas prielaida, kad paprastinimo priemonėms nėra taikomi
 esminiai pakeitimai, kai naudojamas sprendimų priėmimo procesas.
 Pastaba:
 šis skirsnis taikomas tik dotacijų valdymo procesui; administracinėms
 ir veiklos išlaidoms, kurios patiriamos organizuojant viešųjų
 pirkimų procesą, leidžiama klaidų rizikos dydžio riba yra
 2 %.
 2.3. Sukčiavimo ir
 pažeidimų prevencijos priemonės
 Generaliniai
 direktoratai, kurie įpareigojami vykdyti mokslinių tyrimų ir
 inovacijų biudžetą, su sukčiavimu turi kovoti visais dotacijos
 valdymo etapais. Jie parengia ir įgyvendina kovos su sukčiavimu
 strategijas, įskaitant plataus masto žvalgybos informacijos
 naudojimą, visų pirma naudojant pažangias IT priemones, ir
 darbuotojų mokymą bei informavimą. Siekiant atgrasinti
 pažeidėjus taikomos sankcijos, o nustatytiems pažeidėjams numatytos
 nuobaudos. Tokia veikla bus tęsiama. Buvo patikrinta, ar pasiūlymuose
 dėl programos „Horizontas 2020“ ir Euratomo programos numatytos
 veiksmingos apsaugos nuo sukčiavimo priemonės ir atliktas jų
 poveikio vertinimas. Apskritai pasiūlytos priemonės turėtų
 padaryti teigiamą poveikį kovai su sukčiavimu, daugiau
 dėmesio bus skiriama rizika grindžiamam auditui ir sustiprintam
 moksliniam vertinimui ir kontrolei.
 Reikėtų
 pabrėžti, kad, palyginti su visomis išlaidomis, nustatytas
 sukčiavimas yra labai mažo masto, tačiau įgyvendinti
 mokslinių tyrimų biudžetą įpareigoti generaliniai
 direktoratai privalo kovoti su sukčiavimu.
 Komisija
 tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad vykdant pagal šį
 reglamentą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai
 būtų saugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija
 ir kitokia neteisėta veika priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus
 ir, jei nustatoma pažeidimų, atgaunant nepagrįstai sumokėtas
 sumas ir prireikus skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas.
 Komisijai
 arba jos atstovams ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti
 visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų,
 gavusių Sąjungos lėšų pagal programą, dokumentų
 auditą ir auditą vietoje.
 Europos
 kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali, laikydamasi Reglamente
 (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatytų procedūrų, atlikti
 ūkinės veiklos vykdytojų, tiesiogiai arba netiesiogiai
 susijusių su tokiu finansavimu, patikrinimus ir inspektavimą vietoje,
 siekdama nustatyti, ar vykdant dotacijos susitarimą, dotacijos
 sprendimą ar sutartį dėl Sąjungos lėšų skyrimo
 nebūta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių
 sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veikos atvejų.
 Nepažeidžiant
 ankstesnių pastraipų nuostatų, bendradarbiavimo susitarimuose su
 trečiosiomis šalimis bei tarptautinėmis organizacijomis ir
 dotacijų susitarimuose, dotacijų sprendimuose ir sutartyse,
 sudaromose įgyvendinant šį reglamentą, Komisijai, Audito
 Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti tokį
 auditą, patikrinimus ir inspektavimą vietoje.
 3. NUMATOMAS
 PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
 3.1. Atitinkama (-os)
 daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir
 biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
 ·
 Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
 Daugiametės
 finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
 eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Aprašymas.....................................................] || DA/NDA[34] || ELPA šalių[35] || šalių kandidačių[36] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 1 || || DA || NE || TAIP / NE* || TAIP || TAIP
 || || || || ||
 ·
 Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris Išlaidų kategorija || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 1 || 08 01 Mokslinių tyrimų politikos srities administracinės išlaidos 08 01 05 01 Mokslinių tyrimų personalo išlaidos 08 01 05 02 Mokslinių tyrimų išorės personalas 08 01 05 03 Kitos valdymo išlaidos moksliniams tyrimams 10 01 Tiesioginių mokslinių tyrimų politikos srities administracinės išlaidos 10 01 05 Tiesioginių mokslinių tyrimų politikos srities veiklos rėmimo išlaidos 10 01 05 01 Išlaidos mokslinių tyrimų personalui 10 01 05 02 Mokslinių tyrimų išorės personalas 10 01 05 03 Kitos mokslinių tyrimų valdymo išlaidos 10 01 05 04 Mokslinių tyrimų infrastruktūros 08 03 02 01 Euratomas. Branduolių sintezės energija 08 03 02 02 Euratomas. Branduolių dalijimasis ir radiacinė sauga 08 04 01 Asignavimai iš trečiųjų šalių įnašų, skirtų moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai 10 03 Tiesiogiai finansuojami asignavimai moksliniams tyrimams vykdyti. Euratomas 10 03 01 Branduolinė Jungtinio tyrimų centro (JRC) veikla 10 03 02 Asignavimai iš trečiųjų šalių įnašų || NDA || NE || TAIP / NE* || TAIP || NE
 * Vyksta diskusijos su
 Turkija dėl asociacijos susitarimų branduolinių mokslinių
 tyrimų srityje.
 JRC prašo sukurti naują biudžeto eilutę investicijoms į
 infrastruktūrą. Dauguma JRC objektų įrengti
 6-ajame ir 7-ajame dešimtmečiuose ir nebėra pažangūs.
 Todėl reikia naujų objektų arba modernizuoti esamus objektus,
 kad JRC daugiametę darbo programą būtų galima vykdyti
 laikantis ES saugos ir saugumo standartų ir siekiant ES/20/20/20
 aplinkosaugos tikslų. JRC parengė „Infrastruktūros plėtros
 planą 2014–2020“, kuriame nurodyti investicijų iki 2020 m. poreikiai
 visiems JRC objektams ir kurie įtraukti į naują
 siūlomą biudžeto eilutę.
 JRC yra Komisijos
 generalinis direktoratas, išsidėstęs penkiose skirtingose šalyse,
 kurio septyni mokslo institutai yra įsteigti penkiose ES valstybėse
 narėse: Isproje (Italija), Gelyje (Belgija), Petene (Nyderlanduose),
 Karlsrūhėje (Vokietijoje) ir Sevilijoje (Ispanija). JRC
 mokslinių tyrimų infrastruktūrą sudaro branduolinės
 energetikos objektai ir įvairios unikalios labai specializuotos
 laboratorijos, kurios turi laikytis kiekvienos iš buveinės šalių
 branduolinių, aplinkosaugos ir saugos reikalavimų. Specializuotas
 technines paslaugas, reikalingas šių objektų techninei
 priežiūrai vykdyti ir juos eksploatuoti, teikia JRC personalas
 (įskaitant saugos ir saugumo, ugniagesių komanda ir t. t.);
 jokios kitos Komisijos tarnybos tokio personalo neturi.
 Biudžeto
 eilutė 10 01 05 01 naudojama pareigūnams, užimantiems pareigas,
 nurodytas JRC personalo lentelėje, finansuoti, o eilutė 10 01 05 02 –
 išorės personalui, įdarbintam pagal laikinas sutartis
 (sutartininkams, deleguotiesiems nacionaliniams ekspertams, stipendijų
 gavėjams ir stažuotojams), kad JRC galėtų išlikti lydere
 mokslinių tyrimų srityje ir tenkinti specifinius poreikius,
 susijusius su jos misija Komisijai teikti tiesioginės pagalbos
 mokslinių tyrimų srityje paslaugas.
 Šios lėšos
 darbuotojams daugiausia skirtos mokslininkams ir techniniams darbuotojams,
 atliekantiems mokslines užduotis pagal JRC darbų programą,
 finansuoti. Šių eilučių administracinis aspektas yra palyginti
 nežymus (mažiau nei 20 %), kaip patvirtino Žmogiškųjų
 išteklių generalinis direktoratas, atlikęs metinį
 patikrinimą.
 Biudžeto
 eilutė 10 01 05 03 skirta paramai branduolinei ir nebranduolinei mokslinei
 ir techninei infrastruktūrai. Didžioji dalis pagal šią eilutę
 suteikiamų lėšų skirta 1) tam, kad būtų užtikrintas
 normalus JRC institutų veikimas (t. y. techninė priežiūra,
 techninė įranga, vandens, dujų ir elektros tiekimas, sauga ir
 saugumas, radiacinė sauga, IT, telekomunikacijos, duomenų tvarkymas
 ir t. t.) ir 2) vienkartinėms operacijoms (renovacijos darbai, esamų
 objektų modernizavimas, atitiktis naujiems standartams ir t. t.).
 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms
 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms
 suvestinė. Netiesioginiai moksliniai tyrimai dabartinėmis kainomis mln. EUR (tūkstantųjų
 tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 1 || Pažangus integracinis augimas
 Netiesioginiai moksliniai tyrimai || || || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || > 2018 ||
 Biudžeto eilutės numeris 08 03 02 iš viso || Įsipareigojimai || (1) || 159.641 || 171.785 || 184.350 || 197.350 || 210.794 || || 923.920
 Mokėjimai || (2) || 100.131 || 125.934 || 152.733 || 162.535 || 196.821 || 185.766 || 923.920
 Biudžeto eilutės numeris 08 03 02 01 Biudžeto eilutės numeris 08 03 02 02 || Įsipareigojimai || (1) || 108.073 || 116.201 || 124.612 || 133.312 || 142.309 || || 624.507
 Mokėjimai || (2) || 80.065 || 94.967 || 104.867 || 107.771 || 128.659 || 108.178 || 624.507
 Įsipareigojimai || (1) || 51.568 || 55.584 || 59.739 || 64.038 || 68.485 || || 299.414
 Mokėjimai || (2) || 20.066 || 30.967 || 47.867 || 54.764 || 68.162 || 77.589 || 299.415
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami Euratomo programos rinkinio lėšomis[37] 08 01 05 01 Mokslinių tyrimų personalo išlaidos 08 01 05 02 Mokslinių tyrimų išorės personalas 08 01 05 03 Kitos valdymo išlaidos moksliniams tyrimams || 17.780 2.240 7.007 || 18.136 2.285 7.147 || 18.498 2.330 7.290 || 18.868 2.377 7.436 || 19.246 2.425 7.585 || || 92.529 11.657 36.465
 Biudžeto eilutės numeris 08 01 05 || || (3) || 27.027 || 27.568 || 28.119 || 28.681 || 29.255 || || 140.650
 IŠ VISO asignavimų Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 186.668 || 199.353 || 212.469 || 226.031 || 240.049 || || 1064.570
 Mokėjimai || =2+2a+3 || 127.158 || 153.502 || 180.852 || 191.216 || 226.076 || 185.766 || 1064.570
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 159.641 || 171.785 || 184.350 || 197.350 || 210.794 || || 923.920
 Mokėjimai || (5) || 100.131 || 125.934 || 152.733 || 162.350 || 196.821 || 185.766 || 923.920
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų Euratomo programos rinkinio lėšomis || (6) || 27.027 || 27.568 || 28.119 || 28.681 || 29.255 || 0 || 140.650
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 186.668 || 199.353 || 212.469 || 226.031 || 240.049 || || 1064.570
 Mokėjimai || =5+ 6 || 127.158 || 153.502 || 180.852 || 191.216 || 226.076 || 185.766 || 1064.570
 Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį
 kelioms išlaidų kategorijoms:
 netaikoma
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || Administracinės išlaidos
 dabartinėmis kainomis mln. EUR
 (tūkstantųjų tikslumu)
 || || || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || IŠ VISO
 GD Moksliniai tyrimai / tiesioginiai moksliniai tyrimai ||
  Žmogiškieji ištekliai || || || || || || 0
  Kitos administracinės išlaidos || || || || || || 0
 IŠ VISO <.......> GD || Asignavimai || || || || || || 0
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || || || || || || 0
 dabartinėmis kainomis mln. EUR (tūkstantųjų
 tikslumu)
 || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || > 2018 || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 186.668 || 199.353 || 212.469 || 226.031 || 240.049 || || 1064.570
 Mokėjimai || 127.158 || 153.502 || 180.852 || 191.216 || 226.076 || 185.766 || 1064.570
 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms
 suvestinė. Tiesioginiai moksliniai tyrimai
 dabartinėmis
 kainomis mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 1 || Pažangus integracinis augimas
 JRC GD Tiesioginiai moksliniai tyrimai || || || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || ≥ 2019 metai || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai || || || || || || ||
 Biudžeto eilutės numeris 10.03 || Įsipareigojimai || (1a) || 10.457 || 10.666 || 10.879 || 11.097 || 11.319 || 0 || 54.417
 Mokėjimai || (2a) || 4.706 || 8.982 || 10.208 || 10.935 || 11.153 || 8.434 || 54.417
 Biudžeto eilutės numeris 10.03.01 || Įsipareigojimai || (1a) || 10.457 || 10.666 || 10879 || 11.097 || 11.319 || 0 || 54.417
 Mokėjimai || (2a) || 4.706 || 8.982 || 10.208 || 10.935 || 11.153 || 8.434 || 54.417
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami Euratomo programos rinkinio lėšomis[38] 10 01 05 10 01 05 01 10 01 05 02 10 01 05 03 10 01 05 04 || 126.796 61.598 11.205 38.706 15.286 || 130.284 63.754 11.457 39.481 15.592 || 133.874 65.986 11.715 40.270 15.903 || 137.571 68.295 11.979 41.076 16.222 || 141.377 70.686 12.248 41.897 16.546 || || 669.901 330.319 58.604 201.430 79.549
 IŠ VISO asignavimų JRC GD / Tiesioginiai moksliniai tyrimai || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 137.253 || 140.950 || 144.753 || 148.668 || 152.695 || || 724.319
 Mokėjimai || =2+2a+3 || 131.501 || 139.266 || 144.082 || 148.506 || 152.530 || 8.434 || 724.319
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 10.457 || 10.666 || 10.879 || 11.097 || 11.319 || 0 || 54.417
 Mokėjimai || (5) || 4.706 || 8.982 || 10.208 || 10.935 || 11.153 || 8.434 || 54.417
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų Euratomo programos rinkinio lėšomis || (6) || 126.796 || 130.284 || 133.874 || 137.571 || 141.377 || 0 || 669.901
 IŠ VISO asignavimų Daugiametės finansinės programos 1 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 137.253 || 140.950 || 144.753 || 148.668 || 152.695 || 0 || 724.319
 Mokėjimai || =5+ 6 || 131.501 || 139.266 || 144.082 || 148.506 || 152.530 || 8.434 || 724.319
 Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį
 kelioms išlaidų kategorijoms:
 netaikoma
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || Administracinės išlaidos
 dabartinėmis kainomis mln. EUR (tūkstantųjų
 tikslumu)
 || || || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || IŠ VISO
 GD Moksliniai tyrimai / tiesioginiai moksliniai tyrimai ||
  Žmogiškieji ištekliai || || || || || ||
  Kitos administracinės išlaidos || || || || || ||
 IŠ VISO <.......> GD || Asignavimai || || || || || ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || || || || || ||
 dabartinėmis kainomis mln. EUR
 (tūkstantųjų tikslumu)
 || || || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || > 2018 metai || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 137.253 || 140.950 || 144.753 || 148.668 || 152.695 || 0 || 724.319
 Mokėjimai || 131.501 || 139.266 || 144.082 || 148.506 || 152.530 || 8.434 || 724.319
 Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė.
 Netiesioginiai moksliniai tyrimai + Tiesioginiai moksliniai tyrimai
 dabartinėmis kainomis mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 1 || Pažangus integracinis augimas
 Suvestinė Netiesioginiai moksliniai tyrimai / tiesioginiai moksliniai tyrimai || || || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || > 2018 metai || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai || || || || || || ||
 Biudžeto eilutės numeris 08 03 02 || Įsipareigojimai || (1) || 159.641 || 171.785 || 184.350 || 197.350 || 210.794 || || 923.920
 Mokėjimai || (2) || 100.131 || 125.934 || 152.733 || 162.535 || 196.821 || 185.766 || 923.920
 Biudžeto eilutės numeris 10.03 || Įsipareigojimai || (1a) || 10.457 || 10.666 || 10.879 || 11.097 || 11.319 || 0 || 54.417
 Mokėjimai || (2a) || 4.706 || 8.982 || 10.208 || 10.935 || 11.153 || 8.434 || 54.417
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami Euratomo programos rinkinio lėšomis[39] 08 01 05 10 01 05 || 27.027 || 27.568 || 28.119 || 28.681 || 29.255 || 0 || 140.650
 137.252 || 140.950 || 144.753 || 148.669 || 152.696 || 0 0 || 724.320
 Biudžeto eilutės numeris 08 01 05 / 10 01 05 || || (3) || 153.822 || 157.852 || 161.992 || 166.253 || 170.632 || || 810.551
 IŠ VISO asignavimų Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD / Tiesioginiai moksliniai tyrimai || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 323.920 || 340.303 || 357.221 || 374.700 || 392.745 || || 1788.889
 Mokėjimai || =2+2a+3 || 258.659 || 292.768 || 324.933 || 339.723 || 378.606 || 194.200 || 1788.889
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 170.098 || 182.451 || 195.229 || 208.447 || 222.113 || || 978.338
 Mokėjimai || (5) || 104.837 || 134.916 || 162.941 || 173.470 || 207.974 || 194.200 || 978.338
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų Euratomo programos rinkinio lėšomis || (6) || 153.822 || 157.852 || 161.992 || 166.253 || 170.632 || || 810.551
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 323.920 || 340.303 || 357.221 || 374.700 || 392.745 || || 1788.889
 Mokėjimai || =5+ 6 || 258.659 || 292.768 || 324.933 || 339.723 || 378.606 || 194.200 || 1788.889
 Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį
 kelioms išlaidų kategorijoms:
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || || || || || || ||
 Mokėjimai || (5) || || || || || || ||
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų Euratomo programos rinkinio lėšomis || (6) || || || || || || ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 || || || || || || ||
 Mokėjimai || =5+ 6 || || || || || || ||
 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos
 asignavimams
 – ̈ Pasiūlymui
 (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami
 – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
 veiklos asignavimai naudojami taip:
 Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
 (tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus ò || || || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis[40] || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 1-8 KONKRETŪS TIKSLAI, susiję su netiesioginiais veiksmais[41] || || || || || ||
 - Rezultatas – Euratomas. Branduolių sintezė || ** || ** || 100 || 108.073 || 100 || 116.201 || 100 || 124.612 || 100 || 133.312 || 100 || 142.309 || 500 || 624.507
 - Rezultatas – Euratomas. Branduolių dalijimasis || || || 25 || 51.568 || 25 || 55.584 || 25 || 59.739 || 25 || 64.038 || 25 || 68.485 || 125 || 299.414
 1-8 konkrečių tikslų, susijusių su netiesioginiais veiksmais, tarpinė suma || || || || || ||
 1-5 KONKRETŪS TIKSLAI, susiję su tiesioginiais veiksmais[42] || || || || || ||
 - Rezultatas – Euratomas. Tiesioginiai moksliniai tyrimai. JRC || *** || *** || 150 || 10.457 || 150 || 10.666 || 150 || 10.879 || 150 || 11.097 || 150 || 11.319 || 750 || 54.417
 1-5 konkrečių tikslų, susijusių su tiesioginiais veiksmais, tarpinė suma || 150 || 10.457 || 150 || 10.666 || 150 || 10.879 || 150 || 11.097 || 150 || 11.319 || 750 || 54.417
 IŠ VISO IŠLAIDŲ || 275 || 170.098 || 275 || 182.451 || 275 || 195.229 || 275 || 208.447 || 275 || 222.113 || 1,375 || 978.338
 (*) numatomas rezultatų skaičius
 (**) Įprastinis mokslinių
 tyrimų dotacijos rezultatas – atskaita, kurioje aprašomi faktai, išvados
 ir rezultatai.
 (***) Rezultato rūšis: Produktai
 ir paslaugos ES politikos formuotojams.
 Vidutinės rezultato išlaidos: Kiekvieno rezultato išlaidos labai nevienodos.
 Pavyzdžiui, įprastinis siektinas rezultatas (pvz., reguliari
 pasėlių prognozės suvestinė) yra nepalyginamas su
 didelės apimties ir galbūt brangaus tyrimo, per kurį galbūt
 išleidus didelę kreditų sumą parengiamas tik vienas tyrimo
 dokumentas, galutine ataskaita. Ir viena, ir kita yra labai svarbu ir naudinga,
 tačiau yra skirtingų paskirčių. Nurodytos vidutinės
 išlaidos yra tik matematinis veiksmas, kai biudžeto lėšos padalijamos iš
 numatomo rezultatų skaičiaus.
 3.2.3. Numatomas poveikis
 administracinio pobūdžio asignavimams
 3.2.3.1. Suvestinė
 – ̈ Pasiūlymui
 (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami
 – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
 administraciniai asignavimai naudojami taip:
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || || || || || ||
 Žmogiškieji ištekliai || || || || || ||
 Kitos administracinės išlaidos || || || || || ||
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || || || || || ||
 || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[43] || Netiesioginiai moksliniai tyrimai || Tiesioginiai moksliniai tyrimai || Netiesioginiai moksliniai tyrimai || Tiesioginiai moksliniai tyrimai || Netiesioginiai moksliniai tyrimai || Tiesioginiai moksliniai tyrimai || Netiesioginiai moksliniai tyrimai || Tiesioginiai moksliniai tyrimai || Netiesioginiai moksliniai tyrimai || Tiesioginiai moksliniai tyrimai
 Žmogiškieji ištekliai || 20.020 || 72.803 || 20.421 || 75.211 || 20.828 || 77.701 || 21.245 || 80.274 || 21.671 || 82.934
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 7.007 || 53.992 || 7.147 || 55.072 || 7.290 || 56.174 || 7.436 || 57.297 || 7.585 || 58.443
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 27.027 || 126.796 || 27.568 || 130.284 || 28.118 || 133.874 || 28.681 || 137.571 || 29.256 || 141.377
 IŠ VISO* || 27.027 || 126.796 || 27.568 || 130.284 || 28.118 || 133.874 || 28.681 || 137.571 || 29.256 || 141.377
 * Šie skaičiai gali būti pakoreguoti
 pritaikius numatytą veiklos perdavimo išorės vykdytojams
 procedūrą.
 3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų
 išteklių poreikiai
 –
 ̈ Pasiūlymui
 (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami
 –
 X Pasiūlymui
 (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:
 Sąmatą nurodyti sveikaisiais
 skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
 || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai
 ||  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 || X 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || || || || ||
 || xx 01 01 02 (Delegacijos) || || || || ||
 || 08 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai)* || 140 || 140 || 140 || 140 || 140
 || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || 566 || 566 || 566 || 566 || 566
 ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[44]
 || XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || || || || ||
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || || || || ||
 || 08 01 04 40 [45] || - būstinėje[46] || || || || ||
 || || - delegacijose - pareigūnai ir laikinieji darbuotojai - CA GFI-IV - SNE || || || || ||
 || 08 01 05 02 (CA, INT, SNE - netiesioginiai moksliniai tyrimai)* || 35 || 35 || 35 || 35 || 35
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE - tiesioginiai moksliniai tyrimai) || 194 || 194 || 194 || 194 || 194
 || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || || || || ||
 || IŠ VISO || 935 || 935 || 935 || 935 || 935
 XX yra
 atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
 * Iš šių galutinių
 skaičių atimtas pareigūnų, laikinųjų
 darbuotojų ir išorės personalo, kurie vadovauja ITER projektui
 būstinėje (Briuselyje), skaičius. Šie
 personalo nariai nurodyti ITER projekto LFS papildomoje mokslinių
 tyrimų programoje.
 Žmogiškųjų
 išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
 priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
 prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
 gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
 procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
 Vykdytinų
 užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Užduotys, susijusios su Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programos įgyvendinimu (tiesioginiai ir netiesioginiai veiksmai), ypač su branduolinių atliekų tvarkymu, branduoline sauga, branduolinės saugos priemonėmis ir saugumu. Jie taip pat vykdys veiksmus, reikalingus nutraukiant JRC Euratomo branduolinių objektų eksploataciją.
 Išorės personalas
 3.2.4. Suderinamumas su dabartine
 daugiamete finansine programa
 –
 X Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka
 dabartinę daugiametę finansinę programą
 –
 ̈ Atsižvelgiant į
 pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės
 finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos
 programavimą
 – ̈ Įgyvendinant
 pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo
 priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[47]
 Netaikoma
 3.2.5. Trečiųjų
 šalių įnašai
 –
 ̈ Pasiūlyme (iniciatyvoje)
 nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo
 –
 X Pasiūlyme
 (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip:
 Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
 tikslumu)
 || Metai 2014–2018
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą || Su programa susijusios trečiosios šalys
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų* || Pm trečiųjų šalių įnašai bus įtraukti vėlesniame etape
 *
 Trečiųjų šalių įnašai dar nenustatyti, jie bus
 įtraukti vėlesniame etape.
 3.3. Numatomas poveikis
 įplaukoms
 –
 ̈ Pasiūlymas (iniciatyva)
 neturi finansinio poveikio įplaukoms
 –
 X Pasiūlymas
 (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
 –
 ̈ nuosaviems ištekliams
 –
 X įvairioms
 įplaukoms
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[48]
 2014–2018 m.
 6011* punktas 6012* punktas 6013 punktas 6031** punktas || || pm pm pm pm
 * Susitarimai dėl
 Šveicarijos įnašo ir JET bendro fondo įnašo dar nesudaryti. Vyksta
 diskusijos su Turkija dėl bendradarbiavimo branduolinių
 mokslinių tyrimų srityje.
 Įvairių
 asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų
 eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.
 08 04 01 Asignavimai iš trečiųjų šalių
 (nepriklausančių Europos ekonominei erdvei) įnašų,
 skirtų moksliniams tyrimams, technologijų plėtrai ir inovacijoms
 10 03 02 Asignavimai iš trečiųjų šalių
 (nepriklausančių Europos ekonominei erdvei) įnašų,
 skirtų moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai
 Nurodyti poveikio
 įplaukoms apskaičiavimo metodą.
 Tam
 tikros asocijuotosios valstybės gali prisidėti prie papildomo
 bendrosios programos finansavimo, pasirašydamos asociacijos susitarimus.
 Dėl apskaičiavimo metodo bus susitarta šiuose asociacijos
 susitarimuose ir šis metodas nebūtinai bus vienodas visuose susitarimuose.
 Skaičiavimai daugiausia grindžiami asocijuotosios valstybės BVP
 palyginimu su bendru valstybių narių BVP ir taikant šį
 procentinį dydį visam biudžetui.
 [1] Euratomo
 sutarties 7 straipsnis.
 [2] COM(2011)
 48.
 [3] OL
 C , p. .
 [4] OL
 C , p. .
 [5] OL L
 [...]
 [6] 2008
 m. gruodžio 2 d. Tarybos išvados dėl gebėjimų poreikio
 branduolinėje srityje (15406/08).
 [7] OL L358, 2006 12 16, p.62.
 [8] OL L 90, 2007 3 30.
 [9] COM(2010) 546 final, 2010 10 6.
 [10] C(2005)
 576 final, 2005 3 11.
 [11] INI/2010/2079.
 [12] OL [...].
 [13] OL L 400, 2006 12 30, p. 1.
 [14] OL L [...].
 [15] OL L 107, 1996 4 30, p. 12.
 [16] OL L 400, 2006 12 30, p. 60.
 [17] OL L 400, 2006 12 30, p. 404.
 [18] OL L 400, 2006 12 30, p. 434.
 [19] OL L [...].
 [20] OL L [...].
 [21] OL L [...].
 [22] OL L [...].
 [23] OL L [...].
 [24] OL L 177, 1984 7 4, p. 25.
 [25] Nepaskelbtas
 Oficialiajame leidinyje.
 [26] OL
 L 292, 1996 11 15, p. 2.
 [27] OL
 L 172, 2009 7 2, p.18.
 [28] OL
 L 199, 2011 7 19, p. 1.
 [29] VGV
 – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas.
 [30] Kaip
 nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte.
 [31] Informacija
 apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą
 pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [32] Kaip
 nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
 [33] http://www.trust-researchers.eu/.
 [34] DA
 – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai.
 [35] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
 [36] Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų
 potencialių šalių kandidačių.
 [37] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES
 programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA
 eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai
 tyrimai.
 [38] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES
 programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA
 eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai
 tyrimai.
 [39] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES
 programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA
 eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai
 tyrimai.
 [40] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota
 studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.).
 [41] Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas
 (-ai), susiję su netiesioginiais veiksmais“.
 [42] Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas
 (-ai), susiję su tiesioginiais veiksmais“.
 [43] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES
 programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA
 eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai
 tyrimai.
 [44] CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas
 („Intérimaire“); JED – jaunesnysis
 delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“).
 [45] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui,
 finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).
 [46] Būtina struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio
 fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui
 (EŽF).
 [47] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
 [48] Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi
 būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius
 25 % surinkimo išlaidų.