type: legislation

text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52008PC0249
 Návrh rozhodnutí Rady v souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy o přijetí jednotné měny Slovenskem ke dni 1. ledna 2009 /* KOM/2008/0249 konecném znení - CNS 2008/0095 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 7.5.2008KOM(2008) 249 v konečném znění2008/0095 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYv souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy o přijetí jednotné měny Slovenskem ke dni 1. ledna 2009(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVANávrh Komise na rozhodnutí Rady v souladu s čl. 122 odst. 2Dne 3. května 1998 Rada rozhodla, že Belgie, Německo, Španělsko, Francie, Irsko, Itálie, Lucembursko, Nizozemsko, Portugalsko, Rakousko a Finsko splnily podmínky nezbytné pro přijetí jednotné měny ke dni 1. ledna 1999. Dánsko a Spojené království využily svých tzv. neúčastnických doložek, a Rada je proto neposuzovala. Řecko a Švédsko Rada posuzovala jako členské státy, na které se vztahuje výjimka. Dne 19. června 2000 Rada rozhodla, že Řecko splnilo podmínky nezbytné pro přijetí eura ke dni 1. ledna 2001. Země, jež přistoupily k Evropské unii ke dni 1. května 2004 (Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovinsko a Slovensko), se staly členskými státy, na které se vztahuje výjimka, v souladu s článkem 4 příslušného aktu o přistoupení. Dne 11. července 2006 Rada rozhodla, že Slovinsko splnilo podmínky nezbytné pro přijetí eura ke dni 1. ledna 2007. Bulharsko a Rumunsko, jež přistoupily k Evropské unii ke dni 1. ledna 2007, se staly členskými státy, na které se vztahuje výjimka, v souladu s článkem 5 příslušného aktu o přistoupení. Dne 10. července 2007 Rada rozhodla, že Kypr a Malta splnily podmínky nezbytné pro přijetí eura ke dni 1. ledna 2008.V čl. 122 odst. 2 jsou upraveny postupy pro zrušení výjimek. Tyto postupy jsou zahajovány alespoň jednou za dva roky, nebo na žádost členského státu, na který se vztahuje výjimka. Komise a Evropská centrální banka musejí podle těchto postupů podávat Radě v souladu s čl. 121 odst. 1 zprávy o pokroku, jehož členské státy, na které se vztahuje výjimka, dosáhly při plnění svých závazků týkajících se uskutečňování hospodářské a měnové unie. Komise může na základě své vlastní zprávy a zprávy ECB předložit Radě návrh na rozhodnutí Rady o zrušení výjimky těch členských států, jež splňují nezbytné podmínky.Poslední pravidelné konvergenční zprávy Komise a ECB byly přijaty v prosinci 2006. Dánsko a Spojené království nevyjádřily přání přijmout jednotnou měnu. Posouzení konvergence v roce 2008 tedy zahrnuje následujících deset členských států, na které se vztahuje výjimka: Bulharsko, Českou republiku, Estonsko, Lotyšsko, Litvu, Maďarsko, Polsko, Rumunsko, Slovensko a Švédsko. Bulharsko a Rumunsko jsou posuzovány poprvé od svého přistoupení k EU ke dni 1. ledna 2007. Současně podalo Slovensko dne 4. dubna 2008 žádost o posouzení splnění podmínek nezbytných pro přijetí eura k 1. lednu 2009.Konvergenční zprávu Komise za rok 2008 přijalo kolegium dne 7. května 2008. ECB přijala svou zprávu 6. května. Uvedené zprávy zahrnují posouzení slučitelnosti vnitrostátních právních předpisů, včetně statutu jednotlivých národních centrálních bank, s články 108 a 109 Smlouvy a statuty ESCB a ECB. Zprávy rovněž posuzují, zda je dosaženo vysokého stupně udržitelné konvergence, a to odkazem na splnění konvergenčních kritérií, a rovněž přihlížejí k několika dalším faktorům uvedeným v čl. 121 odst. 1 posledním pododstavci.Ve své konvergenční zprávě dospívá Komise k závěru, že z posuzovaných členských států splňuje podmínky pro přijetí eura pouze Slovensko, a to za předpokladu, že se Rada bude řídit doporučením Komise zrušit postup při nadměrném schodku.Komise na základě své zprávy a zprávy ECB přijala připojený návrh rozhodnutí Rady o zrušení výjimky Slovenska s účinky ke dni 1. ledna 2009.2008/0095 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYv souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy o přijetí jednotné měny Slovenskem ke dni 1. ledna 2009RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 122 odst. 2 uvedené smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na zprávu Komise[1],s ohledem na zprávu Evropské centrální banky[2],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,s ohledem na projednání v Radě zasedající na úrovni hlav států nebo předsedů vlád,vzhledem k těmto důvodům:(1) Dne 1. ledna 1999 byla zahájena třetí etapa hospodářské a měnové unie (dále jen „HMU”). Rada na svém zasedání na úrovni hlav států nebo předsedů vlád konaném v Bruselu dne 3. května 1998 rozhodla, že Belgie, Německo, Španělsko, Francie, Irsko, Itálie, Lucembursko, Nizozemsko, Rakousko, Portugalsko a Finsko splnily podmínky nezbytné pro přijetí jednotné měny ke dni 1. ledna 1999[3].(2) Rozhodnutím 2000/427/ES[4] Rada rozhodla, že Řecko splnilo podmínky nezbytné pro přijetí jednotné měny ke dni 1. ledna 2001. Rozhodnutím 2006/495/ES[5] Rada rozhodla, že Slovinsko splnilo podmínky nezbytné pro přijetí jednotné měny ke dni 1. ledna 2007. Rozhodnutími 2007/503/ES[6] a 2007/504/ES[7] Rada rozhodla, že Kypr a Malta splnily podmínky nezbytné pro přijetí jednotné měny ke dni 1. ledna 2008.(3) V souladu s odstavcem 1 Protokolu o určitých ustanoveních týkajících se Spojeného království Velké Británie a Severního Irska připojeného ke Smlouvě oznámilo Spojené království Radě, že nemá v úmyslu vstoupit do třetí etapy HMU ke dni 1. ledna 1999. Toto oznámení nebylo změněno. V souladu s odstavcem 1 Protokolu o určitých ustanoveních týkajících se Dánska připojeného ke Smlouvě a v souladu s rozhodnutím, jež přijaly hlavy států nebo předsedové vlád v Edinburghu v prosinci 1992, oznámilo Dánsko Radě, že se nezúčastní třetí etapy HMU. O zahájení postupu podle čl. 122 odst. 2 Smlouvy Dánsko nepožádalo.(4) Na Švédsko se v souladu s rozhodnutím 98/317/ES vztahuje výjimka ve smyslu článku 122 Smlouvy. V souladu s článkem 4 aktu o přistoupení z roku 2003[8] se na Českou republiku, Estonsko, Lotyšsko, Litvu, Maďarsko, Polsko a Slovensko vztahuje výjimka ve smyslu článku 122 Smlouvy. V souladu s článkem 5 aktu o přistoupení z roku 2005[9] se na Bulharsko a Rumunsko vztahuje výjimka ve smyslu článku 122 Smlouvy.(5) Evropská centrální banka (dále jen „ECB”) byla založenadne 1. července 1998. Evropský měnový systém byl nahrazen mechanismem směnných kurzů, jehož vytvoření bylo dohodnuto usnesením Evropské rady ze dne 16. června 1997 o zřízení mechanismu směnných kurzů ve třetí etapě hospodářské a měnové unie[10]. Postupy používané v rámci mechanismu směnných kurzů ve třetí etapě hospodářské a měnové unie (ERM II) byly upraveny v Dohodě mezi Evropskou centrální bankou a národními centrálními bankami členských států mimo eurozónu, kterou se stanoví provozní postupy pro mechanismus směnných kurzů ve třetí etapě hospodářské a měnové unie, ze dne 16. března 2006[11].(6) Čl. 122 odst. 2 Smlouvy upravuje postupy pro zrušení výjimky dotčených členských států. Podle uvedeného článku podávají Komise a ECB Radě alespoň jednou za dva roky, nebo na žádost členského státu, na který se vztahuje výjimka, zprávu postupem podle čl. 121 odst. 1 Smlouvy. Poslední pravidelné konvergenční zprávy Komise a ECB byly přijaty v květnu 2008. Dne 4. dubna 2008 podalo Slovensko formální žádost o posouzení konvergence.(7) Vnitrostátní právní předpisy členských států včetně statutu národních centrálních bank je nutno podle potřeby přizpůsobit tak, aby byla zajištěna slučitelnost s články 108 a 109 Smlouvy a se statutem Evropského systému centrálních bank (dále jen „statut ESCB”). Zprávy Komise a ECB obsahují podrobné posouzení slučitelnosti právních předpisů Slovenska s články 108 a 109 Smlouvy a se statutem ESCB.(8) Podle článku 1 protokolu o konvergenčních kritériích, na nějž odkazuje článek 121 Smlouvy o založení Evropského společenství, se kritériem cenové stability uvedeným v čl. 121 odst. 1 první odrážce této smlouvy rozumí, že členský stát vykazuje udržitelnou cenovou stabilitu a že jeho průměrná míra inflace měřená v průběhu jednoho roku před šetřením nepřekračuje o více než 1,5 procentního bodu míru inflace nejvýše tří členských států, jež v oblasti cenové stability dosáhly nejlepších výsledků. Pro účely kritéria cenové stability se inflace měří pomocí harmonizovaných indexů spotřebitelských cen (HISC), definovaných nařízením Rady (ES) č. 2494/95 ze dne 23. října 1995 o harmonizovaných indexech spotřebitelských cen[12]. Za účelem posouzení kritéria cenové stability byla inflace členského státu změřena pomocí procentuální změny aritmetického průměru 12 měsíčních indexů ve srovnání s aritmetickým průměrem 12 měsíčních indexů za předchozí období. V jednoletém období, jež skončilo v březnu 2008, byly třemi členskými státy, jež v oblasti cenové stability dosáhly nejlepších výsledků, Malta, Nizozemsko a Dánsko s mírami inflace ve výši 1,5 procenta, 1,7 procenta a 2,0 procenta v tomto pořadí. Ve zprávách Komise a ECB byla uvažována referenční hodnota vypočtená jako jednoduchý aritmetický průměr měr inflace tří členských států, jež dosáhly nejlepších výsledků v oblasti cenové stability, plus 1,5 procentního bodu. Takto zjištěná referenční hodnota činila v jednoletém období, jež skončilo v březnu 2008, 3,2 procenta.(9) Podle článku 2 protokolu o konvergenčních kritériích, na nějž odkazuje článek 121 Smlouvy, se kritériem stavu veřejných financí uvedeným v čl. 121 odst. 1 druhé odrážce Smlouvy rozumí, že v době šetření se na členský stát nevztahuje rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku podle čl. 104 odst. 6 Smlouvy.(10) Podle článku 3 protokolu o konvergenčních kritériích, na nějž odkazuje článek 121 Smlouvy, se kritériem účasti v mechanismu směnných kurzů Evropského měnového systému uvedeného v čl. 121 odst. 1 třetí odrážce Smlouvy rozumí, že členský stát po dobu alespoň dvou let před šetřením dodržoval normální fluktuační rozpětí stanovené mechanismem směnných kurzů (ERM) Evropského měnového systému, aniž by byl směnný kurz vystaven silným tlakům. Zejména pak nesměl daný členský stát v uvedeném období devalvovat z vlastního podnětu dvoustranný střední kurz své měny vůči měně kteréhokoli jiného členského státu. Počínaje 1. lednem 1999 je plnění kritéria směnného kurzu posuzováno v rámci ERM II. Komise a ECB při posuzování plnění tohoto kritéria ve svých zprávách zkoumaly dvouleté období, jež skončilo 18. dubna 2008.(11) Podle článku 4 protokolu o konvergenčních kritériích, na nějž odkazuje článek 121 Smlouvy o založení Evropského společenství, se kritériem konvergence úrokových sazeb uvedeným v čl. 121 odst. 1 čtvrté odrážce Smlouvy rozumí, že v průběhu jednoho roku před šetřením nepřekračovala průměrná dlouhodobá nominální úroková sazba členského státu o více než 2 procentní body uvedenou úrokovou sazbu nejvýše tří členských států, jež dosáhly nejlepších výsledků v oblasti cenové stability. Pro účely kritéria konvergence úrokových sazeb byly použity srovnatelné úrokové sazby desetiletých státních dluhopisů. K posouzení plnění kritéria úrokových sazeb byla ve zprávách Komise a ECB uvažována referenční hodnota zjištěná jako jednoduchý aritmetický průměr dlouhodobých nominálních úrokových sazeb tří členských států, jež dosáhly nejlepších výsledků v oblasti cenové stability, plus 2 procentní body. Takto zjištěná referenční hodnota za jednoleté období, jež skončilo v březnu 2008, činila 6,5 procenta.(12) Podle článku 5 protokolu o konvergenčních kritériích, na nějž odkazuje článek 121 Smlouvy o založení Evropského společenství, poskytne Komise údaje použité při současném posouzení plnění konvergenčních kritérií. Údaje pro přípravu tohoto návrhu Komise poskytla. Rozpočtové údaje poskytla Komise poté, co členské státy ve lhůtě do 1. dubna 2008 podaly zprávu podle nařízení Rady (ES) č. 3605/93 ze dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství[13].(13) Na základě zpráv předložených Komisí a ECB o pokroku, jehož Slovensko dosáhlo při plnění svých závazků týkajících se uskutečňování hospodářské a měnové unie, dospěla Komise k závěru, že:(a) Vnitrostátní právní předpisy Slovenska, včetně statutu národní centrální banky, jsou slučitelné s články 108 a 109 Smlouvy a se statutem ESCB/ECB.(b) Pokud jde o splnění konvergenčních kritérií, uvedených ve čtyřech odrážkách čl. 121 odst. 1 Smlouvy, Slovenskem:- průměrná inflace na Slovensku činila v roce, jenž skončil v březnu 2008, 2,2 procenta, což je výrazně méně, než činí referenční hodnota, a rovněž v následujících měsících pravděpodobně zůstane pod úrovní referenční hodnoty i při snižujícím se rozpětí;- rozpočtový schodek na Slovensku dosáhl věrohodného a udržitelného snížení pod 3 % HDP; Komise proto Radě doporučuje zrušit rozhodnutí o existenci nadměrného schodku na Slovensku;- Slovensko je členem ERM II od 28. listopadu 2005; ve dvouletém období, jež skončilo 18. dubna 2008, nebyla slovenská koruna (SKK) vystavena silným tlakům a Slovensko ze svého vlastního podnětu nedevalvovalo dvoustranný střední kurz SKK vůči euru;- v roce, jenž skončil v březnu 2008, činila dlouhodobá úroková míra na Slovensku v průměru 4,5 procenta, tedy méně, než činí referenční hodnota.(c) Na základě hodnocení slučitelnosti právních předpisů a plnění konvergenčních kritérií, jakož i dalších faktorů, a dále za předpokladu, že Rada zruší rozhodnutí o existenci nadměrného schodku, Slovensko splňuje podmínky nezbytné pro přijetí eura.(14) Rada jednající na základě doporučení Komise zrušila dne 3. června 2008 rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku na Slovensku[14].(15) Rada kvalifikovanou většinou na návrh Komise rozhodne, které členské státy, na které se vztahuje výjimka, splňují podmínky nezbytné pro přijetí jednotné měny, a zruší výjimky dotčených členských států,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Slovensko splňuje podmínky nezbytné pro přijetí jednotné měny. Výjimka ve prospěch Slovenska uvedená v článku 4 aktu o přistoupení z roku 2003 se ruší s účinkem ke dni 1. ledna 2009.Článek 2Toto rozhodnutí je určeno členským státům.Článek 3Toto rozhodnutí bude vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie .V [...] dne [...].Za Radupředseda [1] Zpráva přijatá dne 7. května 2008 - KOM(2008) 248.[2] Zpráva přijatá dne 6. května 2008.[3] Rozhodnutí 1998/317/ES (Úř. věst. L 139, 11.05.1998, s. 30).[4] Úř. věst. L 167, 7.7.2000, s. 19.[5] Úř. věst. L 195, 15.7.2006, s. 25.[6] Úř. věst. L 186, 18.7.2007, s. 29.[7] Úř. věst. L 186, 18.7.2007, s. 32.[8] Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33.[9] Úř. věst. L 157, 21.6.2005, s. 203.[10] Úř. věst. C 236, 2.8.1997, s. 5.[11] Úř. věst. C 73, 25.3.2006, s. 21. Dohoda ve znění dohody ze dne 14. prosince 2007 (Úř. věst. C 319, 29.12.2007, s. 7)[12] Úř. věst. L 257, 27.10.1995, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).[13] Úř. věst. 332, 31.12.1993, s. 7. Nařízení ve znění nařízení Rady (ES) č. 2103/2005 (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 1).[14] Úř. věst. L [...], [...], s. [...].


type: wikipedia

text:
Pakleni otoci (izgovor: Pakléni otoci) ili lokalno Škoji skupina su vapnenačkih otoka u Jadranskom moru, na hrvatskom dijelu Jadrana. Nepravilno se nazivaju Paklinski otoci.
 Nalaze se nekoliko stotina metara jugozapadno od grada Hvara i protežu se do krajnjeg zapadnog rta otoka Hvara.
 Ime
 Ime su dobili prema paklini, vrsti borove smole koja se koristila u brodogradnji.
 Kao posljedica lokalnog dijalekta, pridjev riječi "paklina" glasi "pakleni", pa se skupina naziva "Pakleni otoci" (izgovor: "Pakléni"), a sam naziv nema veze s "paklom". Otoci se lokalno nazivaju i jednostavno "Škoji".
 Za Paklene otoke prof. Mate Hraste piše:“Pred Hvarom... nalaze se Paklȅni otȍci ili Spalmadȏri. Hvarani ih zovu śkȍji (tal. scoglio = greben, otočić). Pridjev paklen znači smolast, kako tumači i prof. Skok... Posebnu vrstu crne smole za mazanje brodova i danas stanovnici Hvara nazivaj pakȏl < pьklъ, pȃklina.”Dakle, u Hvaru se izgovaralo Paklȅni otȍci (a ne Pȁkleni - ili Pȁklinski - ȍtoci), kada se nije govorilo Škȍji.
 - pakȏl,1 pãkla, pȃklina,* -e, – sredstvo kojim su se premazivali brodovi (od toga su vjerojatno nastali službeni nazivi Pȁkleni otoci ili Pȁklinski ȍtoci, umjesto starijeg i lokalnog Paklȅni otȍci, a sada udomaćenog naziva Škȍji); usp. blȁk, katrȏm, Spalmadȏri.
 - škȏj, škȍja (ved. scoio) – otok (u Hvaru su škȍji sinonim za Paklene otoke, a pod Škȏj se podrazumijeva otok Sv. Klement s naseljem Vlōkȁ): Grēmȍ na Škȍj – Grēmȍ na Vlōkȕ.
 Položaj
 Pakleni otoci se nalaze u hrvatskom dijelu Jadranskog mora, uz jugozapadnu obalu srednjedalmatinskog otoka Hvar. Proteže se pravcem zapad - istok između 16°18'36" i 16°27'12" istočne zemljopisne dužine. Najzapadnija točka arhipelaga se nalazi na otočiću Veli Vodnjak, a najistočnija točka na otočiću Pokonji Dol. Pravcem sjever - jug protežu se između 43°10'37" i 43°08'41" sjeverne zemljopisne širine. Najsjevernija točka arhipelaga se nalazi na rtu Močiguzica na otoku Svetom Klementi, dok se najjužnija točka nalazi na otočiću Stambedru. Prostiranje otočja pravcem zapad - istok iznosi 8'36", tj. 3 km, a pravcem sjever - jug 1'56", tj. 1,1 km.
 Zemljopisni raspored
 U ovoj otočnoj skupini, na zapadnom kraju, označen svjetionikom, nalazi se Vodnjak Veli (44 m), prema sjeverozapadnom kraju otočja je Vodnjak Mali, a sjeverno od njih hridi Karbun i Lengva. Dalje prema istoku slijede još otočići Travna, Paržanj i Borovac. Ovaj arhipelag broji 19 otoka i hridi.
 Do njih se nalazi najveći otok u skupini, Sveti Klement (94 m) na kojemu su, od istoka prema zapadu, tri naselja: Momića polje, Vlaka i Palmižana.
 Ploveći uz njegovu sjevernu stranu nailazimo na otočić Škojić ispred uvale Vlake i hrid Baba ispred uvale Palmižane u kojoj je marina. Na hridi Babi nalazi se svjetionik.
 S južne strane otoka Sveti Klement, štiteći uvalu Soline od južnih vjetrova, nalazi se otok Dobri otok, a dalje prema zapadu ispred uvale Vinogradišća otočić Stambedar i hridi Pločice.
 Ploveći prema istoku od Svetog Klementa nailazimo na otočiće Gojca, Borovac (46 m), Planikovac (27 m), Marinkovac (47 m) i Jerolim (ili Sveti Jerolim, 22 m). Prolazi između otoka Sveti Klement, Borovac, Planikovac i Marinkovac nazivaju se redom Velo ždrilo, Malo ždrilo i Ždrilca.
 Od otoka Hvara cijelu ovu skupinu otoka dijeli Pakleni kanal.
 Pred samim gradom Hvarom, nalazi se otočić Gališnik (lokalno: Galešnik), a dalje prema jugoistoku ispred istoimene uvale nalazi se otočić Pokonji Dol označen svjetionikom. Iako sa suprotne strane kanala, ovi otočići također spadaju u navedenu skupinu.
 Plovnost između otoka je otežana i opasna, zbog jakih morskih struja, posebica za juga i zbog brojnih hridi i grebena.
 Biljni svijet
 Vegetacijski pokrov otoka većim dijelom čine mediteranska makija česmine, mirte, pelina i smrče, a manjim dijelom niska šuma alepskog bora i nešto poljoprivrednih kultura. Šume na Paklenim otocima su prema Prostornom planu uređenja Grada Hvara označene kao šume posebne namjene čija je funkcija rekreacijska. Na otocima raste i vrijesak i ružmarin, zatim kadulja, kamilica, majčina dušica, komorač, lovor, kao i druge aromatične mediteranske biljke.
 Povijest
 Najraniju ljudsku prisutnost na otocima svjedoče gomile, kojih je nekoliko na otoku Sveti Klement i koje ukazuju da je otok bio pogrebno mjesto. Jedna se nalazi na Veloj glavi, četiri su istočno od naselja Momića polje, jedna s jugozapadne strane vrha Glavica, dok su tri zapadno od naselja Palmižane.
 Kada su se Rimljani polovicom 2. st. pr. Kr. sukobili s Ilirskim plemenima, posebno Dalmatima za strateške i logističke potrebe su osim luka na otoku Hvaru, koristili i luke na otoku Šćedru, kao i na Paklenim otocima. Osim naselja Vlaka u uvali Soline nalaze se ostatci rimskog ladanjskog posjeda, tj. villae rusticae s ostatcima mozaika, koji je ukrašavao dno bazena. Ostaci rimske arhitekture pronađeni su i u uvali Okoriji. Južno od hridi Babi na sjevernoj strani otoka Svetog Klementa, evidentirano je hidroarheološko nalazište Palmižana, na kojem su pronađeni ostatci antičkog broda iz doba Rimskog Carstva, koji je prevozio više od 10.000 komada keramičkog posuđa, dok je na Marinkovcu evidentirano nalazište s većom koncentracijom keramike, i mogućim ostatkom rimske arhitekture. Otočić Marinkovac je nekada nosio naziv po svetom Stjepanu, no nisu pronađeni ostaci sakralnog objekta koji bi bio njemu posvećen. Od 16. stoljeća, točnije 1539. dominikanci su na Svetom Klementu imali hospicij. Na otočiću Svetom Jerolimu, koji se nekada nalazio u posjedu franjevačkog reda se nalazila mala crkva koja je nestala pred kraj 15. stoljeća. Tijekom srednjeg vijeka na otočiću, se vadila sol i napasala stoka.
 Od objekata pod zaštitom na otocima se nalaze tri. U naselju Vlaci se nalazi crkva svetog Klementa iz 16. stoljeća. Crkva je obnovljena u znak sjećanja na Višku bitku iz 1866. i na potonuće austro-ugarske fregate Radetzkog koje se dogodilo 1869. Fregata, porinuta 1854. godine, deplasmana 2.234 t i brzine 9 čvorova je potonula zbog eksplozije baruta 0,5 milja od otočića Velog Vodnjaka, odnosno oko 10 milja sjeverno od Visa, s 325 mornara. Tri godine prije, sudjelovala je u bitci kod Visa, a 1864. kao dio prusko-austrijske mornarice u bici u Helgolandskom zaljevu. Druga dva su svjetionik Pokonji Dol, na istoimenom otočiću i bitnica Gališnik, koju su na ulazu u hvarsku luku, nakon povlačenja Francuza iz Ilirskih provincija, sagradili Austrijanci 1836. godine.
 Stanovništvo
 Na otoku Svetom Klementu se nalaze tri naselja: Momića Polje, Vlaka i Palmižana, koja nemaju stalnih stanovnika, pa prema tome u Zakonu o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj nisu uvedena u popis naselja Republike Hrvatske. Krajem 19. stoljeća u naselju Vlaka je živjelo oko 70 stanovnika. Naselja su danas naseljena tek ljeti.
 Promet i gospodarstvo
 Samo ime otočja govori o najranijim djelatnostima koje su se vršile na otocima - brodogradnji i iskorištavanju bogatstva okolnog mora. Na njima postoji i nekoliko manjih obradivih površina, na kojima se u povijesti uzgajalo žito. Danas se ljudska djelatnost na otocima, koja su postala jedna od hvarskih izletišta, bazira na iskorištavanju njihove prirodne ljepote u turističke svrhe. Palmižana je najstarije i najpoznatije hvarsko izletište, s čije se sjeverne strane u istoimenoj uvali, na otoku Sveti Klement nalazi ACI marina Palmižana kapaciteta 160 vezova. U Palmižani se nalazi nekoliko restorana i pansiona. Ostala izletišta su Ždrilica, otočić Sveti Jerolim i Stipanska uvala na Marinkovcu, od kojih su posljednja dva nudistička kupališta. Sva su opremljena restoranima i do njih voze redoviti taksi - brodovi iz grada Hvara. U naselju Vlaka se zadnje nedjelje u srpnju održava pučka svetkovina posvećena zaštitinik otoka svijetom Klementu. U naselju se također nalazi nekoliko restorana.
 Osim nautičkog i nudističkog, Pakleni otoci su i središte ronilačkog turizma. Jedna od zanimljivijih lokacija za ronjenje je Sika od Vodnjaka, istočno od otočića Velog Vodnjaka, koja se sastoji od nekoliko uskih okomitih hridina. Među njima je najupečatljivija hridina Kampel ili Kampanel koja se okomito uzdiže s dubine od oko 46 m, na dubinu od 15 m ispod razine mora. Ostale ronilačke destinacije su podmorje Stambedara i Ujedinjeno Gaško gdje se na dubini od 5 m nalazi 30 m dugačka podmorska špilja.
 Pored Palmižane je izgrađen helidrom, jedan od dva na području Grada Hvara. Sigurnost plovidbe oko Paklenih otoka regulirana je s nekoliko svjetionika, koji se nalaze na rtu Klobuku, na otočiću Velom Vodnjaku, Svetom Jerolimu, Pokonjem Dolu i Galešniku, kao i na hridi Babi pred ulazom u ACI marinu Pamižanu.
 Spomenik prirode
 Prema Zakonu o zaštiti prirode Republike Hrvatske, Pakleni otoci su zaštićeni spomenik prirode u kategoriji značajnog krajolika, tj. zaštićenog krajolika, kojim upravlja Županijska javna ustanova za gospodarenje zaštićenim dijelovima prirode. Otoci su, prema odluci Sabora SR Hrvatske pod zaštitom od 1972. godine.
 Unatoč tome što se arhipelag nalazi pod zaštitom, naglašen je problem nelegalne gradnje na otocima, gdje se u uvalama grade pojedini ili čak skupine objekata. Iako se problem nelegalne gradnje javlja u manjoj mjeri nego na kopnu, s obzirom na osjetljivost prostora njegove se vrijednosti narušavaju.
 Izvori
 Vanjske poveznice
 pakleniotoci.eu


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 21996D0725(01)
 Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 22/96 av den 26 april 1996 om ändring av bilaga XIII (transport) till EES-avtalet
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 186 , 25/07/1996 s. 0073 - 0074
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT nr 22/96 av den 26 april 1996 om ändring av bilaga XIII (transport) till EES-avtaletGEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDEmed beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, i dess lydelse enligt protokollet med justeringar av avtalet, nedan kallat "avtalet", särskilt artikel 98 i detta, ochmed beaktande av följande:Bilaga XIII till avtalet ändrades genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 19/96 (1).Rådets direktiv 94/55/EG av den 21 november 1994 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på väg (2) skall införlivas med avtalet.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Följande punkt skall införas efter punkt 17.D (rådets direktiv 95/50/EG) i bilaga XIII till avtalet:"17.E. 394 L 0055: Rådets direktiv 94/55/EG av den 21 november 1994 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning transport av farligt gods på väg (EGT nr L 319, 12.12.1994, s. 7), rättad genom EGT nr L 301, 14.12.1995, s. 47."Artikel 2 Texterna till direktiv 94/55/EG på isländska och norska, vilka bifogas respektive språkversion av detta beslut, är båda lika giltiga.Artikel 3 Detta beslut träder i kraft den 1 maj 1996 under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till Gemensamma EES-kommittén.Artikel 4 Detta beslut skall offentliggöras EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Utfärdat i Bryssel den 26 april 1996.På Gemensamma EES-kommitténs vägnarP. BENAVIDESOrdförande(1) EGT nr L 124, 23.5.1996, s. 27.(2) EGT nr L 319, 12.12.1994, s. 7.


text:
Aerutamine 1952. aasta suveolümpiamängudel
 Meeste ühesüst 1000 m
 20 võistlejat
 Koht Sportlane Riik Tulemus
 1.Gert FredrikssonRootsi 4.07,9
 2.Thorvald StrömbergSoome 4.09,7
 3.Louis GantoisPrantsusmaa 4.20,1
 4.Willem van der KroftHolland 4.20,8
 5.Meinrad MiltenbergerSaksamaa LV 4.21,6
 6.Lubomir VamberaTšehhoslovakkia 4.24,0
 Meeste ühesüst 10 000 m
 17 võistlejat
 Koht Sportlane Riik Tulemus
 1.Thorvald StrömbergSoome 47.22,8
 2.Gert FredrikssonRootsi 47.34,1
 3.Michel ScheuerSaksamaa LV 47.54,5
 4.Ejvind HansenTaani 47.58,8
 5.Hans-Martin GulbrandsenNorra 48.12,9
 6.Miloslav PechTšehhoslovakkia 48.25,8
 Meeste kahesüst 1000 m
 19 paatkonda
 Koht Sportlane Riik Tulemus
 1.Kurt Wires, Yrjö HietanenSoome 3.51,1
 2.Lars Glassér, Ingemar HedbergRootsi 3.51,1
 3.Max Raub, Herbert WiedermannAustria 3.51,4
 4.Helmut Noller, Gustav SchmidtSaksamaa LV 3.51,8
 5.Ivar Mathisen, Knut ØstbyeNorra 3.54,7
 6.Maurice Graffen, Marcel RenaudPrantsusmaa 3.55,1
 Meeste kahesüst 10 000 m
 18 paatkonda
 Koht Sportlane Riik Tulemus
 1.Kurt Wires, Yrjö HietanenSoome 44.21,3
 2.Gunnar Åkerlund, Hans WetterströmRootsi 44.21,7
 3.Ferenc Varga, József GurovitsUngari 44.26,6
 4.Max Raub, Herbert WiedermannAustria 44.29,1
 5.Ivar Mathisen, Knut ØstbyeNorra 45.04,7
 6.Karl-Heinz Schäfer, Meinrad MiltenbergerSaksamaa LV 45.15,2
 Meeste ühekanuu 1000 m
 10 võistlejat
 Koht Sportlane Riik Tulemus
 1.Josef HolečekTšehhoslovakkia 4.56,3
 2.János PartiUngari 5.03,6
 3.Olavi OjanperäSoome 5.08,5
 4.Frank HavensUSA 5.13,7
 5.Ingemar AnderssonRootsi 5.15,0
 6.Ralf BerckhanSaksamaa LV 5.22,8
 Meeste ühekanuu 10 000 m
 10 võistlejat
 Koht Sportlane Riik Tulemus
 1.Alfred LaneUSA 57.41,1
 2.Gábor NovákUngari 57.49,2
 3.Alfréd JindraTšehhoslovakkia 57.53,1
 4.Bengt BacklundRootsi 59.02,8
 5.Norman LaneKanada 59.26,4
 6.Jarl FagerströmSoome 59.45,9
 Meeste kahekanuu 1000 m
 11 paatkonda
 Koht Sportlane Riik Tulemus
 1.Bent Rasch, Finn HaunstoftTaani 4.38,3
 2.Jan Brzák-Felix, Bohumil KudrnaTšehhoslovakkia 4.42,9
 3.Egon Drews, Wilfried SoltauSaksamaa LV 4.48,3
 4.Georges Dransart, Armand LoreauPrantsusmaa 4.48,6
 5.István Bodor, József TuzaUngari 4.51,9
 6.Kurt Liebhart, Engelbert LullaAustria 4.55,8
 Meeste kahekanuu 10 000 m
 9 paatkonda
 Koht Sportlane Riik Tulemus
 1.Georges Turlier, Jean LaudetPrantsusmaa 54.08,3
 2.Kenneth Lane, Donald HawgoodKanada 54.09,9
 3.Egon Drews, Wilfried SoltauSaksamaa LV 54.28,1
 4.Valentin Orištšenko, Nikolai PerevoztšikovNõukogude Liit 54.34,6
 5.John Haas, Frank KrickUSA 54.42,5
 6.Bohuslav Karlik, Oldrich LomeckýTšehhoslovakkia 55.10,9
 Naiste ühesüst 500 m
 13 võistlejat
 Koht Sportlane Riik Tulemus
 1.Sylvi SaimoSoome 2.18,4
 2.Gertrude LiebhartAustria 2.18,8
 3.Nina SavinaNõukogude Liit 2.21,6
 4.Alida van der Anker-DoedensHolland 2.22,3
 5.Bodil SvendsenTaani 2.22,7
 6.Cecilia HartmannUngari 2.23,0
 Medalitabel
 1952. aasta suveolümpiamängud
 Aerutamine olümpiamängudel


text:
17.12.2009
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 L 334/10
 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS
 Nr. 110/2009
 2009 m. spalio 22 d.
 iš dalies keičiantis EEE susitarimo XIII priedą (Transportas)
 EEE JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Protokolu, patikslinančiu Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – Susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,
 kadangi:
 (1)
 Susitarimo XIII priedas buvo iš dalies pakeistas 2009 m. rugsėjo 25 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 100/2009 (1).
 (2)
 Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2009 m. liepos 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 619/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 474/2006, sudarantį oro vežėjų, kuriems taikomas draudimas vykdyti veiklą Bendrijoje, Bendrijos sąrašą (2),
 NUSPRENDĖ:
 1 straipsnis
 Susitarimo XIII priedo 66zab punktas (Komisijos reglamentas (EB) Nr. 474/2006) papildomas šia įtrauka:
 „—
 32009 R 0619: 2009 m. liepos 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 619/2009 (OL L 182, 2009 7 15, p. 4).“
 2 straipsnis
 Reglamento (EB) Nr. 619/2009 tekstas islandų ir norvegų kalbomis, kuris turi būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiškas.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja 2009 m. spalio 23 d., jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai, kurie numatyti Susitarimo 103 straipsnio 1 dalyje (3).
 4 straipsnis
 Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.
 Priimta Briuselyje 2009 m. spalio 22 d.
 EEE jungtinio komiteto vardu
 Pirmininkė
 Oda Helen SLETNES
 (1) OL L 304, 2009 11 19, p. 1.
 (2) OL L 182, 2009 7 15, p. 4.
 (3) Konstituciniai reikalavimai nenurodyti.


text:
 28.3.2017
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 81/3
 PROTOKOL
 k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani o spremembi Sporazuma z namenom razširitve določb Sporazuma na dvostransko trgovino s tekstilom, ob upoštevanju izteka veljavnosti dvostranskega sporazuma o tekstilu
 EVROPSKA UNIJA
 na eni strani, in
 REPUBLIKA UZBEKISTAN
 na drugi strani,
 za namen tega protokola v nadaljnjem besedilu: pogodbenici,
 STA SE –
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Sporazum o partnerstvu in sodelovanju (SPS) med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani je začel veljati 1. julija 1999.
 (2)
 Potekala so pogajanja, da se zagotovi, da se načela iz SPS, ki se uporabljajo za trgovino z drugim blagom, formalno razširijo tudi na trgovino s tekstilnimi izdelki.
 (3)
 Treba bi bilo sprejeti ustrezne spremembe SPS –
 DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
 Člen 1
 Sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani se spremeni:
 (1)
 člen 8(3) se črta;
 (2)
 v členu 11 se črtajo sklicevanja na člen 16;
 (3)
 člen 16 se črta;
 (4)
 Priloga I k Sporazumu se črta.
 Člen 2
 Ta protokol začne veljati prvi dan v mesecu po uradnem obvestilu s strani Evropske unije ali Uzbekistana o zaključku potrebnih notranjih postopkov za odobritev tega protokola, katero koli se zgodi pozneje.
 Člen 3
 Ta protokol je sestavni del Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani.
 Člen 4
 Ta protokol je sestavljen v dveh izvodih v vseh uradnih jezikih pogodbenic in sicer v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in uzbekistanskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna.
 Съставено в Ташкент на седми април две хиляди и единадесета година.
 Hecho en Tashkent a los siete días del mes de abril del año dos mil once.
 V Taškentu dne sedmého dubna dva tisíce jedenáct.
 Udfærdiget i Tashkent, den syvende april to tusind og elleve.
 Geschehen zu Taschkent am siebten April zweitausendelf.
 Kahe tuhande üheteistkümnenda aasta aprillikuu seitsmendal päeval Taškentis.
 Έγινε στην Τασκένδη, στις εφτά Απριλίου δύο χιλιάδες έντεκα.
 Done at Tashkent on the seventh day of April in the year two thousand and eleven.
 Fait à Tachkent, le sept avril deux mille onze.
 Fatto a Tashkent, addì sette aprile duemilaundici.
 Taškentā, divi tūkstoši vienpadsmitā gada septītajā aprīlī.
 Priimta du tūkstančiai vienuoliktų metų balandžio septintą dieną Taškente.
 Kelt Taskentben, a kettőezer-tizenegyedik év április havának hetedik napján.
 Magħmul f'Taxkent fis-seba' jum ta' April fis-sena elfejn u ħdax.
 Gedaan te Tasjkent, de zevende april tweeduizend elf.
 Sporządzono w Taszkencie dnia siódmego kwietnia roku dwa tysiące jedenastego.
 Feito em Tachkent, aos sete dias do mês de Abril do ano de dois mil e onze.
 Întocmit la Tașkent la șapte aprilie două mii unsprezece.
 V Taškente dňa siedmeho apríla dvetisícjedenásť.
 V Taškentu, sedmega aprila dva tisoč enajst.
 Tehty Tashkentissa seitsemäntenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattayksitoista.
 Som skedde i Tasjkent den sjunde april år tjugohundraelva.
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 За Република Узбекистан
 Por la República de Uzbekistán
 Za Uzbeckou republiku
 For Republikken Usbekistan
 Für die Republik Usbekistan
 Usbekistani Vabariigi nimel
 Για τη Δημοκρατία του Ουζμπεκιστάν
 For the Republic of Uzbekistan
 Pour la République d'Ouzbékistan
 Per la Repubblica dell'Uzbekistan
 Uzbekistānas Republikas vārdā –
 Uzbekistano Respublikos vardu
 Üzbegisztán részéről
 Għar-Repubblika ta' l-Uzbekistan
 Voor de Republiek Oezbekistan
 W imieniu Republiki Uzbekistanu
 Pela República do Usbequistão
 Pentru Republica Uzbekistan
 Za Uzbeckú republiku
 Za Republiko Uzbekistan
 Uzbekistanin tasavallan puolesta
 På republiken uzbekistans vägnar


type: other

text:
Avizul CSM pentru propunerile de procurori sefi facute, miercuri, de Victor Ponta este obligatoriu sa existe, iar CSM are 60 de zile la dispozitie pentru a-l da. "Lipsa unui aviz, chiar consultativ, duce la nulitatea actului de numire in functie a acestor procurori", reaminteste Laura Stefan, expert anticoruptie, intr-un interviu acordat Ziare.com.
 Aceasta subliniaza faptul ca Daniel Morar a fost recent detasat legal de CSM la conducerea Ministerului Public pentru inca 6 luni, asa ca argumentul invocat de Victor Ponta pentru renuntarea la procedura de selectie a procurorilor sefi nu este valabil, fiind doar un "pretext".
 Totodata, Laura Stefan, membru al Expert Forum (EFOR), apreciaza ca "scandaloasa" desemnarea lui Tiberiu Nitu pentru functia de procuror general dupa ce prima sa candidatura a fost respinsa in unanimitate de CSM si apoi de presedinte. In opinia sa, aceasta noua desemnare creeaza o problema de credibilitate Romaniei.
 De altfel, presedintele si-a motivat decizia de respingere prin "lipsa de transparenta a procesului de selectie organizat de Ministerul Justitiei", anuntand inca de atunci ca pentru a accepta propuneri ulterioare aceasta procedura trebuie revizuita in sensul transparentizarii ei, ceea ce, iata, nu s-a intamplat.
 Cum va explicati aceasta rasturnare de situatie in cazul desemnarii procurorului general si a sefului DNA?
 Nu imi explic, cred ca domnul Ponta trebuie sa o explice.
 Victor Ponta nu si-a asumat public aceasta decizie, ci a preferat sa faca anuntul prin intermediul biroului de presa. Ce spune asta despre premier?
 Curajul domnului Ponta este cunoscut de toata lumea, nu ma mira ca a transmis informatia prin intermediul biroului de presa. La fel ca si domnul Marga, directorul ICR - oameni curajosi, bravi barbati de stat care isi asuma deciziile pe care le iau.
 In adresa trimisa la CSM, Victor Ponta sustine ca a fost nevoit sa faca aceste numiri pentru ca astazi expira mandatul de interimar al lui Daniel Morar ceea ce poate "atrage nelegalitatea actelor emise de acum inainte de catre Ministerul Public". Este adevarat?
 Mandatul domnului Morar a fost prelungit de catre CSM prin institutia detasarii in functii de conducere. CSM a mai facut acest lucru si in cazul altor persoane, deci, cu exceptia cazului in care domnul Ponta se transforma in instanta de judecata si anuleaza actele CSM nu pot sa imi explic de unde a tras concluzia ca mandatul lui Daniel Morar s-ar termina pe 3 aprilie.
 De altfel, cred ca s-a discutat acest lucru ieri la sedinta CSM si cred ca procurorii din CSM i-au explicat domnului Ponta ca nu este vorba despre nicio situatie de absenta a conducerii la nivelul institutiei. Oricum, chiar si daca am accepta, prin absurd, ca domnul Ponta are dreptate, exista conducere la nivelul Ministerului Public exercitata prin doamna Gabriela Scutea, care tocmai a fost delegata in functia de procuror general adjunct pentru o perioada de inca 6 luni. Deci acesta este un pretext, nu este nici pe departe o motivatie.
 Dar nu este absolut ilogic acest argument cata vreme procurorii nominalizati de Victor Ponta oricum nu intra in functie astazi, 3 aprilie, adica inainte de asa-zisa expirare a mandatului lui Daniel Morar, invocata de premier?
 Sunteti sigura ca nu sunt numiti astazi? Eu nu stiu, dar as vrea sa precizez ca avizul CSM este obligatoriu in aceasta procedura. Este obligatoriu ca el sa existe, chiar daca presedintele Traian Basescu poate sa ia o alta decizie decat cea sugerata de CSM prin intermediul avizului. Iar CSM are 60 de zile la dispozitie pentru a da acest aviz.
 Lipsa unui aviz, chiar consultativ, duce la nulitatea actului de numire in functie a acestor procurori.
 Sectia de procurori a CSM a adoptat ieri o serie de criterii in baza carora ar trebui sa fie numiti procurorii sefi, dar Victor Ponta nu a tinut cont de aceasta decizie a CSM. Cum comentati?
 Intr-adevar, daca ne uitam la lista, premierul nu a tinut cont de ceea ce a adoptat ieri CSM decat eventual in cazul procurorilor de la DIICOT, care au lucrat in DIICOT. Dar cate dosare grele au rezolvat nu stiu pentru ca nu ne-a spus domnul Ponta. Acele criterii adoptate de CSM vizau nu doar faptul ca acei oameni au lucrat in structurile anticoruptie, respectiv crima organizata, ci si ca au un "impressive track record", adica au produs dosare care s-au finalizat in instanta cu condamnari definitive, in cazuri importante.
 Domnul Ponta ar trebui sa explice daca ii pasa sau nu ii pasa de aceste standarde. Din ce vad as zice ca mai degraba nu ii pasa.
 Ce parere aveti despre nominalizarea pentru a doua oara a lui Tiberiu Nitu la functia de procuror general, dupa ce acesta a fost respins in unanimitate de sectia de procurori a CSM in cadrul procedurii lansate de Mona Pivniceru si apoi de presedinte?
 Mi se pare scandaloasa desemnarea procurorului Tiberiu Nitu.
 Dar cum e posibil ca cineva sa faca o asemenea nominalizare? Pe ce se bazeaza premierul, ca nu va fi inlaturat din functie pentru ca nimeni nu mai risca o noua criza politica? Unii liberali spun ca Victor Ponta este santajat la randul sau cu dosare.
 Eu nu cred ca Victor Ponta este santajat de cineva, nu cred ca are dosare penale de care sa nu stim, sa fie undeva ascunse, nu cred ca exista mari probleme de natura penala la Victor Ponta. Nu stiu de ce face Victor Ponta asta si nu stiu nici care va fi solutia cu privire la domnul Tiberiu Nitu, insa mi se pare foarte problematic din punct de vedere al imaginii Romaniei sa vii sa propui un om care a fost respins deja de CSM in unanimitate si de Traian Basescu ulterior.
 Mai mult, va reamintesc ca presedintele si-a argumentat respingerile anterioare (Ioan Irimie si Tiberiu Nitu, n.red.) pe faptul ca nu a fost respectata procedura transparenta care sa aduca in competitie mai multi procurori cu calitati indiscutabile in zona de anticoruptie si pentru functia de la Parchetul General.
 Nu credeti ca acum este si mai rau? Premierul Ponta a anuntat niste nume, nu se stie cum alese, si a facut cate o singura propunere pentru fiecare pozitie, nu exista nici macar o competitie mimata in vreun fel.
 Critica lui Traian Basescu de la inceputul acestui an a vizat tocmai faptul ca nu a existat o procedura transparenta la nivelul Ministerului Justitiei. Acum vad ca avem o procedura la fel de netrasparenta de selectie.
 Vom vedea ce va zice presedintele Romaniei, care inca nu trebuie sa isi spuna cuvantul pentru ca procedura nu a ajuns inca la domnia sa.
 Valeriu Zgonea a comentat decizia premierului spunand ca Romania are nevoie de credibilitate "si financiara si in MCV", la Bruxelles si Washington. In opinia dumneavoastra, decizia de astazi a premierului aduce un plus de credibilitate Romaniei in ochii partenerilor externi?
 Trebuie sa asteptam sa vedem ce va zice Comisia Europeana. Oricum, cei care se ocupa de Romania nu au niciodata ocazia sa se plictiseasca.
 Ce parere aveti despre faptul ca un om politic si mai mult, chiar premierul unei tari, se razgandeste de trei ori in 24 de ore?
 Il stim pe domnul Ponta, dansul si cand incearca sa fie ferm este asa cum il vedem acum. Asa e dansul, nu avem ce sa asteptam de la domnia sa.
 Dar nu pune Romania intr-o pozitie jenanta, de partener necredibil, pentru ca nu poti pune baza pe faptul ca o intelegere stabilita astazi va mai fi valabila si maine?
 Eu cred ca Romania este in aceasta postura de asta-vara si pana acum. Nu cred ca s-a schimbat ceva astazi.
 Citeste mai multe despre Laura Stefan numire procurori Laura Stefan aviz CSM procurori Ponta Kovesi sef DNA Ponta Tiberiu Nitu procuror general
 Plagiatorul - din lac in put
 Ce-si imagineaza oare Ponta?
 Ca daca i-a dat afara pe Ghica si Danilet din CSM, dintr-o data Nitu devine un candidat ideal pt functia de procuror general?
 Asa peste noapte, tot CSM-ul se va arata entuziasmat de calitatile lui Nitu, asta dupa ce acum 2 luni a fost facut praf de acelasi CSM?
 Ponta nu vrea decat sa-i arate lui Badea (adica lui Voiculescu) ca totusi, el este premier si numeste pe cine vrea el, fara sa primeasca "lectii de antibasism" in direct, de la niste moderatori.
 De fapt Voiculescu a inteles semnalul.
 Daca PSD pune tunurile pe Varan, nu mai ramane nici praful din Antenele sale, cu Badea, Gadea si Grecu cu tot.
 Plagiatorul (de fapt baronimea PSD) i-au aratat lui Voiculescu ca PSD-ul nu e dispus sa piarda voturi de pe urma bataii de joc pe care o fac Antenele la adresa Premierului.
 Plagiator sau nu, Ponta este totusi seful PSD si premierul PSD.
 Voiculescu trebuie sa priceapa ca PSD-ul poate sa-i faca lui si Antenelor sale mult mai mult rau decat le poate face el celor din PSD.
 "Un bolsevic bun e un bolsevic care a decedat " citat din Mos bazil!
 Deci, conform logicii penetrate de cinstea la garamada, asteptam sa vedem urmatorul victim politic; poate fi un personaj sau poate fi o gashka, vom vedea ca sa ne bucuram.
 Tara are nevoie de stabilitate, are nevoie de credibilitate, are nevoie de o pozitie anticoruptie legitima si hotarata: de unde se justifica agitatia schizo-conjuncturala 3 intr-una.
 PS Incheierea apartine oamenilor numai de bine: "..oameni curajosi, bravi barbati de stat care isi asuma deciziile pe care le iau."
 Expert anticoruptie?
 De unde si-o fi luat madama Stefan diploma de expert anticoruptie,poate de la "scoala vietii"?Oricum pentru mass-media bassista ea este singura care isi da cu parearea despre orice in justitie ca si madama Pora pentru politica (alta "experta"!).Numirea acestor procurori este o afacere sordida ca toate cele in care este bagat Basescu. madama LS uita ca Basescu a fost primul rasgandac cand a cerut sa lasam "procedura transpareanta" caci avem lege si madam Pivniceru sa-l numeasca pe Morar si Kovesi conform ei,iar daca nu ea interimarul Ponta> Cand Ponta a vrut sa se conformeze,basescu s-a razgandit (sau l-a razgandit Barosso!) si i-a pus pe CSM sa o intoarca. Iar Ponta de al *** sau de santajat(sau interesat!) ce e s-a apucat sa-i nominalizeze dupa legea romana. De fapt cred ca se bazeaza ca CSM o sa-i respinga pe toti si Basescu la fel,ca sa-l arate cu degetul la CE> Totul a devenit o farsa ,din pacate chiar nu avem de ales caci doar nu o se intoarcem la hotii din PD sau sa ne incurcam cu analfabetii din PP!
 Jugul UE pus pe gitul nostru de Basescu si Ponta !!!
 UE urla cit o tine gura ca justitia din RO este corupta, DAR... nu admite decit procurori-sefi pusi in functii in mod dictatorial, fara sa se tina seama citusi de putin de competenta lor si de numirea lor prin pirghii democratice. Democratia nu e pentru ...CATEI !!!
 UE este de fapt o uniune mai NKGB-ista decit Rusia.
 Ce-am avut si ce-am pierdut !?!?
 apaternenta la UE inseamna un criteriu de valoare
 care ne depaseste, deoarece am ramas inhamati la aceeasi caruta bolsevika. Sa acuzi UE de jugul lustruit de tatuka ilici si copilasii sai bogatzi, ca erau saraci saacutii de ei, frizeaza boala psiho sau credinta natanga ca tot omu modern s-a nascut sluga, ca inaintasii sai!
 PS Curat murdar, mai draga tovaras cinstit.
 S-a reanimat *** si are glas
 Urcata pe cadavrele unor colegi in fruntea unui ONG obscur si gratulata de macovei(i-a fost consilier) cu titlul de expert anticoruptie acesta domnisoara isi castiga banii prin osanalele ce le ridica lui base si atacarea usl si a lui ponta in special.
 Era prezenta non stop la tvr culcer iar acum isi face veacul pe la B1tv
 La ce buze are si dupa culoare pt ea sunt barbati doar baseRau si boc si mai nou denigratorul poporului roman,a istoriei si culturii acestuia fostul sef la ICR, HR papion fiu de kominternist
 Daca nu e suficient mai sapati.
 Laura Stefan Expert anti-coruptie, ex-directoare ȋn Ministerul de Justitie, consultant international pe reforma statului de drept al Comisiei Europene si Consiliului Europei. A absolvit Dreptul la Universitatea Bucuresti si Master in Law la Cambridge University.
 Circumspecta doamna si mi se pare corecta atitudinea.
 Nu ma astept la nimic bun de la Ponta . Incredere zero. Un bolsevic bun e un bolsevic care a decedat spunea cineva.
 Lady ai 10 cu felicitari si coronita pentru : "..oameni curajosi, bravi barbati de stat care isi asuma deciziile pe care le iau."
 Da domnule!!
 Acelui CSM,ii trebuie 2 luni sa intervieveze 6 insi.Asta da eficienta,competitivitate si profesionalism.Plus ca lui Nitu ala doar ce i-au citit Cv-ul, iar pe Kovesi o cunosc toti ca le-a fost sefa.De fapt si pe restul de 4 candidati ii cunosc,ca nici aia nu vin din Burundi.Deci intr-o zi hai o saptamina se putea termina totul.Este irelevant cind isi incepeau atributiile efectiv,dar se dadea un semnal populatiei si vestului ca lucrurile se aseaza in justitie acolo.Ai habar ce salar are un procuror de la CSM? Bine peste 10000 roni.Cum isi justifica.."bichonul"activitatea de acolo?Ca intervieveaza cu marele CSM 6 insi in 60 de zile?Mergeti dupa cei 6 candidati cu biblia prin tara,sau de ce nu faceti nimic?
 Si ca sa mai stii ceva, asumind ca exista un acord de coabitare intre premier,ministru interimar--cel care propune--si presedinte,cel care semneaza,acordul vostru consultativ este un nimic fara importanta.Deci mai pierdem 2 luni pentru nimic.
 acesta a fost si scopul lui Ponta
 s-o lungeasca. Eu nu cred in 'bunele intentii' ale premierului.
 Danilet are 18.000 de roni salariu si pt ca sa-i scada pensia alimentara ce o da unei fetite ce a avut-o dintr-o relatie pe timpul facultati la Iasi, l-a pus pe tatal sau sa-l dea in judecata pe motiv ca nu are grija de el ,cerandu-i pensie de intretinere cu toate ca acesta are suficiente resurse. La banii sai vasilica poate sa le dea parintilor 2000 de lei pe luna.
 Pacat, mai si este din Bucovina unde oamenii sunt cu coloana verticala si cu sange in instalatie
 Cacealmaua lui Ponta
 De fapt acesti procurori propusi de Ponta nu vor fi propusi si lui Basescu de viitorul ministru care va fi pus de liberali. Chiar daca vor primi aviz pozitiv de la CSM ministrul care va fi in iunie nu se va prezenta cu ei in fata lui Base.
 E posibil să fie așa! Măi, dar in ce este expertă tovarășa Laura? Eu am văzut-o numai pe lab1tv!
 Toata stima Miss Laura Stefan!
 Una din ff putinele persoane care pe ling afaptul c-a studiat afara cunoaste cu adevarat mecanismele de afara si incearca sa instaleze intr-o tara corupta cu personaje corupte o verticalitate in justitie.Cei care critica sinteti ca si cei pe care legea ii eludeaza..pentru ca asa e "spiritul" in balcani!
 Si MRU e expert!
 Asta e in istoria sionismului si il ajuta in opiniile fata de evenimentele din tarisooara ca si pe LS masterul la Cambridge (l-o fi verificat si Nature sau Funeriu?)! oare acolo s-a vorbit despre posibilitatea ca intr-o tara sa plateasca taxe si impozite numai cca.5,5 mil. cetateni ,dar sa beneficieze de alocarile de la buget 19 mil.?sau ca munca la negru si gris este la peste 50% din totalul celor lucreaza ceva? Nu mai spun de cca.2 mil. de tzigani care nu numai ca nu platesc nimic la stat ,dar si fura curent,apa ,ocupa spitale etc.dar cum explica fenomenul ca in ultimii 4 ani mai tot romanul a dus-o mai prost decat intre 2005~2008,dar cu toate astea clientii si unii membrii PD au prosperat evident pentru o parte din mass-media ,dar nu si pentru ANI sau DNA?
 Asa cu studii U.K. o fi pregatita teoretic,la gargara tip Macovei,dar in afara de propaganda pentru basescu nu a a ajutat cu nimic la scaderea coruptiei in tarisora! tot ce ii doresc e sa participe cu ONG-ul ei la o licitatie,sa aiba cea mai buna oferta,dar sa castige cel agreat cu spaga cea mai mare!


text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 52007PC0069
 Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu /* COM/2007/0069 galīgā redakcija - COD 2007/0032 */
 [pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 23.2.2007COM(2007) 69 galīgā redakcija2007/0032 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Valsts, Eiropas un starptautisko institūciju rīcībā jābūt pietiekami ticamai informācijai par iedzīvotājiem un mājokļiem Eiropas Savienībā. Izvirzot darbības mērķus un vērtējot sasniegumus, gandrīz nevienā ES politikas jomā (ekonomikas, sociālajā vai vides jomā) nevar iztikt bez kvalitatīviem iedzīvotāju uzskaites datiem. Tautas skaitīšanas dati nepieciešami, lai varētu veiktu derīgus ES dalībvalstu salīdzinājumus. Datus var izmantot tieši (piemēram, lai uzzinātu, cik cilvēku iespaido tā vai cita problēma/pasākums) vai kā vidējos rādītājus uz vienu iedzīvotāju, kas ļauj veikt salīdzināšanu. Turklāt Eiropas līmenī salīdzināmus skaitīšanas datus var ņemt par pamatu, veicot ikgadējo tautas skaitīšanu, izlases veida apsekojumus un reģionālo analīzi. Visbeidzot ar šo priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai ir radīts juridisks pamats Eiropas līmenī salīdzināmu mājokļu uzskaites datu vākšanai. 1) Saskaņā ar šo priekšlikumu reizi desmit gados iesniedzamajiem datiem jāaptver pienācīgs mainīgo lielumu klāsts. Galvenais mērķis ir iegūt pietiekami detalizētu priekšstatu par iedzīvotāju struktūru un raksturlielumiem, lai varētu veikt daudzās politikas jomās īstenojamajai plānošanai, pārvaldībai un pārraudzībai vajadzīgo padziļināto analīzi. Šāda valsts politika nereti ir ar Eiropas dimensiju, tādēļ Eiropas Savienības iestādes un arī dalībvalstis Eiropas kontekstā pieprasa ticamus salīdzinājumus. 2) Saskaņā ar šo priekšlikumu iesniegtie dati ļauj saglabāt augstu ikgadējās tautas skaitīšanas kvalitāti. Tās pamatā parasti ir vai nu iedzīvotāju reģistri vai cita veida demogrāfiskā uzskaite, ko atjaunina, pamatojoties uz administratīviem aktiem. Neapšaubāmi, ka šīs aplēses laiku pa laikam jāpārbauda un jāprecizē, pamatojoties uz tautas skaitīšanas datiem, lai izvairītos no statistikas un tehniskām kļūdām. Intervāls starp divām, ar tautas skaitīšanas datiem pamatotām ikgadējās iedzīvotāju uzskaites pārbaudēm/precizēšanu nedrīkstētu pārsniegt aptuveni desmit gadus. Šajā priekšlikumā paredzētais datu vākšanas process labvēlīgi ietekmēs ikgadējo iedzīvotāju uzskaiti. To, ka ikgadējās iedzīvotāju uzskaites datiem jābūt īpaši kvalitatīviem, apliecina šādi piemēri: - Eiropas Savienības demokrātijas process nosaka, ka ikgadējai iedzīvotāju uzskaitei jābūt cik vien iespējams kvalitatīvai. Eiropas Savienības Padomes reglamenta 11. panta 5. punktā ir definēta kvalificēta balsu vairākuma procedūra Padomē. Viens no tās kritērijiem nosaka, ka kvalificētu balsu vairākumu veido dalībvalstis, kas pārstāv vismaz 62 % no Savienības iedzīvotāju kopskaita. - Eiropas Savienība atbalsta tās mazāk pārticīgo reģionu attīstību. Struktūrfondu konverģences mērķis ir ES kohēzijas politikas galvenā prioritāte. Par vājāk attīstītajiem reģioniem uzskata reģionus, kuros iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 75 % no Kopienas (ES 25) vidējā līmeņa. Lai noteiktu atbilstīgos reģionus, ir vajadzīgi ļoti kvalitatīvi reģionāla līmeņa iedzīvotāju uzskaites dati. Iedzīvotāju reģionālās uzskaites kvalitāte ir atkarīga no reģionālā ziņā pietiekami detalizēta tā avota iedalījuma, kurš ir aplēšu pamatā. Pašlaik likumīgais pamats, kas nosaka vispārējos struktūrfondu noteikumus, ir Padomes 2006. gada 11. jūlija Regula (EK) Nr. 1083/2006. - Ikgadējās iedzīvotāju uzskaites dati var netieši iespaidot nacionālos kontus. 3) Reģionālā kohēzija, kas budžetā parasti ir viena no apjomīgākajām pozīcijām, ir Eiropas Savienības kompetencē. Šajā regulā paredzētā datu vākšanas kārtība ļauj iegūt reģionāla līmeņa iedzīvotāju uzskaites datus tajā apjomā, kas vajadzīgs, lai novērtētu reģionālās kohēzijas virzību. 4) Veicot daudzus svarīgus ES līmenī saskaņotus izlases veida apsekojumus (piemēram, darbaspēka izlases veida apsekojumus), ir vajadzīgi reģionāla līmeņa statistikas dati par iedzīvotāju struktūru, lai izvēlētos aptaujājamo iedzīvotāju paraugus un ekstrapolētu rezultātus. Lai nodrošinātu apsekojumu rezultātu salīdzināmību, statistikas sistēmai jābūt saskaņotai Eiropas līmenī. Šajā priekšlikumā ieteiktā datu vākšanas kārtība nodrošina šādu statistikas sistēmu. 5) Ar šo priekšlikumu ir radīts juridisks pamats kvalitatīvu un salīdzināmu mājokļu uzskaites datu vākšanai. Tālejoša ietekme ir jautājumam par iedzīvotāju mājokļiem. - Sociālās politikas galvenais uzdevums ir nodrošināt, ka ir pieejami pienācīgi mājokļi. Eiropadomes sanāksmē Lākenē 2001. gadā dalībvalstu valdību pārstāvji ir uzsvēruši vajadzību izstrādāt kopīgus rādītājus attiecībā uz sociālo iekļaušanos, īpaši atsaucoties uz mājokļu jautājumu, un uzsvēruši vajadzību šajā nolūkā papildināt statistikas mehānismus. Tomēr mājokļu uzskaites rādītāju joprojām trūkst kā Eiropas, tā nacionālā līmenī. Par mājokļu jautājumu atbildīgie dalībvalstu ministri ir atkārtoti apstiprinājuši vajadzību pēc salīdzināmiem mājokļu uzskaites datiem. - Liels enerģijas, ūdens un pārējās apgādes un pakalpojumu, kam ir saistība ar vidi, patēriņš rodas ēkām, kurās atrodas privātās mājsaimniecības. - Mājokļi ir svarīgi ekonomiskajā ziņā (mājokļu piedāvājums un pieprasījums, finanses, celtniecība un renovācija). |120 | Vispārīgais konteksts Ja neizdosies sasniegt šā tiesību akta priekšlikuma mērķus, tas nopietni un negatīvi iespaidos gan daudzas Eiropas statistikas sistēmas daļas, gan juridisko saistību izpildi (piemēram, balsu vairākumu, struktūrfondus), gan tās analīzes kvalitāti un politikas novērtējumu, kura pamatā ir attiecīgā statistika. Pēdējā iedzīvotāju un mājokļu skaitīšana Eiropas Savienībā ir veikta par 2001. pārskata gadu. Tās pamatā nav bijuši Eiropas tiesību akti, bet ,,džentlmeņu vienošanās”. Šī tautas skaitīšana ir skaidri pierādījusi, ka, ņemot vērā to, kādiem mērķus datus ir paredzēts turpmāk izmantot, džentlmeņu vienošanās pienācīgi negarantē vajadzīgo datu kvalitāti. - Datu salīdzināmību lielā mērā mazina plašā pārskata dienu amplitūda: pārskata dienas aptver 39 mēnešu laikposmu, sākot no 1999. gada marta (Francija) līdz 2002. gada maijam (Polija); Maltas dati attiecas pat uz 1995. gada novembri. - Nav bijusi nodrošināta datu iesniegšanas precizitāte: lai gan džentlmeņu vienošanās noteica, ka visi dati Eiropas Kopienu Statistikas birojam jāiesniedz līdz 2003. gada 30. jūnijam, jaunākie dati ir saņemti 2005. gada vidū un publicēti 2005. gada septembrī, tātad 44 mēnešus pēc pārskata gada beigām. - Sākotnēji iesniegtie dati nereti ir bijuši nepilnīgi, nepietiekami pārbaudīti vai nekonsekventi. Vairākkārtējas prasības datus vēlreiz pārbaudīt ir nopietni kavējušas statistikas veidošanu. Ņemot vērā skaitīšanas datu svarīgo turpmāko lietojumu, ir vajadzīgi augstāki metadatu un kvalitātes nodrošināšanas standarti. |139 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Priekšlikuma darbības jomā nav spēkā esošu noteikumu. |140 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Eiropas tiesību akti nosaka, ka Eiropas Kopienas Statistikas birojam jānodrošina cik vien iespējams kvalitatīvi iedzīvotāju uzskaites dati (piemēram, balsu vairākums, struktūrfondi; skatīt iepriekš tekstā ,,Priekšlikuma pamatojuma un mērķu” 2) punkts). Turklāt, lai labāk noteiktu darbības mērķus un novērtētu panākto, daudzās ES politikas jomās nepieciešami tautas un/vai mājokļu skaitīšanas dati. Tiem jābūt pilnīgi salīdzināmiem Eiropas līmenī, turklāt bieži tiem jābūt sadalītiem reģionālā līmenī pēc mainīgajiem lielumiem un tik kvalitatīviem, ka vajadzīgo kvalitātes līmeni var nodrošināt tikai ar Eiropas tiesību aktiem par tautas un mājokļu skaitīšanām. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Regulas ,,Par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu Eiropas Savienībā” projekts 2005. gada 28. septembrī tika iesniegts ,,Sociālās statistikas direktoriem” (no nacionālajām iestādēm, kas atbild par skaitīšanas pasākumiem), bet 2005. gada 30. novembrī ar šo likumprojektu tika iepazīstināta Statistikas programmu komiteja. Gan ar ANO EEK, gan ar ES ir notikušas spraigas apspriešanās par ES reģiona iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanā aptveramajiem tematiem. Apspriešanās piedalījās daudzi Eiropas valstu eksperti. Turklāt saistībā ar tematiem un to reģionālās izstrādes līmeni Eiropas Kopienas Statistikas birojs ir veicis priekšizpēti. Izpētes gaitā ir aptaujāti valsts statistikas institūti. |212 | Atbilžu kopsavilkums un izmantošana Statistikas programmu komiteja ir pārliecinoši atbalstījusi tiesību akta projektu un tajā pausto nostāju. Pēc dažu ES dalībvalstu lūgumu regulai ir pievienots pielikums ar vispusīgu tautas skaitīšanā aptveramo tematu sarakstu. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas Tautas skaitīšanas metodoloģija un tehnoloģija; tautas skaitīšanā aptveramie temati un raksturlielumi. |222 | Izmantotās metodes Eiropas statistikas sistēmā laba prakse ir pēc iespējas vairāk ņemt vērā iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanai piemērojamos Eiropas Statistiķu konferences ieteikumus (ESK ieteikumi), kuros ir atspoguļotas ar iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanas datiem saistītās svarīgākās nacionālās, starptautiskās un Kopienas prasības. ESK ieteikumi nosaka tautas skaitīšanas metodoloģiju un tehnoloģija, kā arī pārskatos iekļaujamos tematus. Šajā priekšlikumā iekļautais saraksts ar tautas skaitīšanā aptveramajiem tematiem ir saskaņā ar ESK ieteikumiem. Šie temati ir atzītas par svarīgākajiem pēc turpmākajos gados veiktās padziļinātas izpētes un apspriešanās ar lietotājiem. Dalībvalstis ir atzinušas, ka ESK ieteikumos minētie dati atbilst to mērķiem. Priekšlikumā ir skaidra atsauce uz ESK ieteikumiem, lai norādītu, ka lēmumu pamatā būs pienācīgas apspriešanās un analīze. ESK ieteikumus izstrādā liels ekspertu skaits no iestādēm, kas atbild par tautas skaitīšanas norisi un rezultātu analīzi. ESK ieteikumus sagatavoja pēc izvērstām diskusijām un viedokļu apmaiņas, organizējot konferences, tikšanās, darba grupas, speciālistu darba grupas un rakstveida apspriedes. |223 | Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumu Apvienoto Nāciju Organizācijas Statistikas nodaļa (ANO SN), Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas ekonomikas komisija (ANO EEK), nacionālie statistikas biroji. |2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Kvalitatīvu ES tautas skaitīšanas datu trūkums var nopietni un neatgriezeniski ietekmēt politikas izstrādi un novērtējumu, pārvaldi un finanšu vadību. |225 | Ekspertu ieteikumi ir atspoguļoti kā ESK ieteikumos, tā arī dalībvalstīs veiktās priekšizpētes rezultātos. |226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi ESK ieteikumu pašreizējā redakcija ir atrodama tīmekļa vietnē http://www.unece.org/stats/documents/ece/ces/ge.41/2006/zip.1.e.pdf. |230 | Ietekmes novērtējums Apsvērtie varianti A) Tautas skaitīšana Eiropas Savienībā notiek nesaskaņoti. Vidējā termiņā tas nozīmētu, ka ES nebūtu pieejami visaptveroši un salīdzināmi iedzīvotāju un mājokļu uzskaites dati. Tam būtu nopietnas un negatīvas juridiskas (piemēram, saistībā ar balsu vairākumu, struktūrfondiem) un politiskas (piemēram, saistībā ar politikas izstrādi un novērtējumu) sekas. B) ,,Džentlmeņu vienošanās” par tautas skaitīšanu Eiropas Savienībā. Šajā variantā ES iedzīvotāju un mājokļu uzskaites datiem būtu nekvalitatīvi. Nebūtu iespējams nodrošināt datu salīdzināmību. Arī šajā gadījumā būtu jārēķinās ar nopietnām un negatīvām juridiskām un politiskām sekām. C) Direktīva par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu ES. Transponējot tehniskas prasības valsts tiesību aktos, pastāv ievērojams novirzīšanās un neobjektivitātes risks, kas var ievērojami mazināt datu salīdzināmību, līdz ar to radot nopietnas un negatīvas tiesiskas un politiskas sekas. D) Eiropas tiesību akts par tautas skaitīšanu (Eiropas Parlamenta un Padomes regula un Komisijas īstenošanas regula). Tiesību akts ir orientēts uz rezultātu, nevis ieguldījumu. Tajā ir noteikti pienākumi un uzdevumi, kā arī vispārējas prasības par rezultātu un metožu kvalitāti un pārredzamību. Tas nodrošinātu, kas Eiropas Savienībā ir pieejami salīdzināmi un kvalitatīvi iedzīvotāju uzskaites dati. Juridiskās un politiskās saistības tiktu izpildītas. E) Eiropas tiesību akts par tautas skaitīšanu (Eiropas Parlamenta un Padomes regula un Komisijas īstenošanas regula). Tiesību akts ir orientēts uz ieguldījumu. Tajā ir sīki norādīts, kādi datu avoti dalībvalstīm jāizmanto (anketas, reģistri utt.), un kā no šiem avotiem jāiegūst vajadzīgie dati. Šāda pieeja var būt ļoti darbietilpīga. Dalībvalstīm būtu jāpielāgo visi tautas skaitīšanā izmantojamie reģistri, jo īpaši visi iedzīvotāju un mājokļu reģistri. Daudziem iedzīvotājiem, iespējams, būtu jāanketē, tādēļ tautas skaitīšanas birojiem un skaitītājiem būtu jāveic apjomīga datu vākšana uz vietas. ES iejaukšanās finansiālās sekas ievērojami iespaidotu dalībvalstu budžetu. |231 | D variants ir ieteicams. Šādi var garantēt, ka skaitīšanas dati būs ticami, pārredzami un pietiekami salīdzināmi. Tiesību akti būs orientēti nevis uz ieguldījumu, bet gan rezultātu, ļaujot dalībvalstīm izvēlēties, kā vislabāk organizēt skaitīšanu savā valstī; tiktu nodrošināta pietiekama kvalitāte, īpaši salīdzināmība, jo tiesību akti noteiktu dalībvalstīm par pienākumu ievērot galvenos standartus un īpašas kvalitātes prasības. Šī iespēja mazinās papildu noslodzi, kas rodas rīcības dēļ ES mērogā. Būs pienākums ziņot par iepriekš pieņemtiem jautājumiem un būs jāizpilda vienotas kvalitātes prasības, kā arī statistikas iestādēm būs noteikti pienākumi (kvalitātes pārskatu gatavošana, metadatu un pārējo skaidrojošo dokumentu sniegšana). |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Saistībā ar reizi desmit gados iesniedzamajiem visaptverošajiem tautas uzskaites datiem priekšlikumā ir noteikti pienākumi un uzdevumi, kā arī vispārējas prasības par rezultātu un metožu kvalitāti un pārredzamību. Vajadzīgos datus dalībvalstis var gatavot, izvēlētos sev piemērotāko veidu. Tas attiecas arī uz avotiem, ko dalībvalstis vēlas izmantot datu ieguvei. Vienlaikus priekšlikums nodrošina datu kvalitāti, jo īpaši datu salīdzināmību Eiropas līmenī. Šī pieeja būtībā ir orientēta nevis uz ieguldījumu, bet gan uz rezultātu. |310 | Juridiskais pamats Kopienas statistikas juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 285. pants. Padome, rīkojoties saskaņā ar koplēmuma procedūru, paredz Kopienas statistikas izveides pasākumus, ja tie vajadzīgi Kopienas darbībām. Pantā ir izklāstītas prasības Kopienas statistikas izveidei un prasīta atbilstība taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, rentabilitātes un statistikas konfidencialitātes prasībām. |320 | Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē. |Dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt priekšlikuma mērķus turpmāk tekstā izklāstīto iemeslu dēļ. |331 | Viens no svarīgākajiem statistikas datu kvalitātes elementiem ir to salīdzināmība. Ņemot vērā, ka iedzīvotāju un mājokļu uzskaites datus izmanto, lai īstenotu Eiropas tiesisko regulējumu, vērtētu Eiropas politiku un/vai salīdzinātu nacionālās politikas rezultātus Eiropas līmenī, ir pilnīgi skaidrs, ka izejas datiem jābūt Eiropas līmenī salīdzināmiem datiem. Dalībvalstis nevar panākt pietiekamu datu salīdzināmības līmeni, ja nepastāv skaidra Eiropas sistēma, proti, Eiropas tiesiskais regulējums, kas nosaka statistikas kopīgos elementus un kvalitātes prasības. Salīdzināmības priekšnoteikums ir arī dažādās valstīs izmantojamā tautas skaitīšanas metodoloģija un tehnoloģiju pārredzamība. Pārredzamības priekšnoteikums savukārt ir Eiropas tiesiskais regulējums un ar šo regulējumu pamatota strukturēta nacionālā un Eiropas līmeņa atbildīgo statistikas iestāžu sadarbība. Līdzšinējā pieredze nepārprotami rāda, ka džentlmeņu vienošanās bez saskaņotas, skaidras un pārraudzībai pakļautas sistēmas neļauj iegūt datu turpmākajam lietojumam atbilstīgi kvalitatīvus statistikas rezultātus. |332 | Priekšlikuma mērķi ir labāk sasniedzami, rīkojoties Kopienai, turpmāko iemeslu dēļ. |Ierosinātais ES tiesību akts ir vajadzīgs, lai garantētu datu kvalitāti, jo īpaši to salīdzināmību. Lai to panāktu un nodrošinātu arī dalībvalstīs izmantojamās metodoloģijas un tehnoloģiju pārredzamību, regulā ir noteiktas visām dalībvalstīm kopīgas prasības: - Dalībvalstīm jānodrošina nosūtāmo datu un metadatu kvalitāte un jāgādā, lai izvēlētie datu avoti un metodoloģija pēc iespējas atbilstu iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanas pamatelementiem, jo īpaši individuālā uzskaite, vienlaicīgums, vispusīgums konkrētā teritorijā, nelielu reģionu datu pieejamība un definēts periodiskums. - Dalībvalstīm jāziņo par datu avotiem, ko tās izmanto, lai izpildītu saistības, jāpamato šo avotu izvēle un jāpaskaidro, kā datu avotu izvēle var iespaidot iesniedzamos rezultātus. Dalībvalstīm jāziņo par to, cik lielā mērā izvēlētie datu avoti un metodoloģija atbilst iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanas pamatelementiem. - Pamattemati, par kuriem jāsniedz dati, ir kopīgi visām valstīm. - Visu valstu statistikā pārskata dienai jābūt vienā un tai pašā kalendārajā gadā. - Dalībvalstis datus nosūta 24 mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām Komisijas (Eiropas Kopienas Statistikas birojs) noteiktajā tehniskajā formātā. - Iedzīvotāji ir visas personas, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir attiecīgajā valstī. Regulā ir sniegta šā jēdziena definīcija. - Regulā ir definēts jēdziens ,,nacionāls” un ,,reģionāls”. - Regulā ir noteiktas tikai vispārējas prasības, un to īstenošanai dalībvalstis var izvēlēties sev piemērotāko veidu. |IETEKME UZ BUDžETU |409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PAPILDU INFORMāCIJA |510 | Vienkāršošana |511 | Priekšlikums paredz vienkāršot (ES un valsts) pārvaldes iestāžu administratīvās procedūras. |513 | Atzīts, ka regulas projektā paredzētie vispārīgie pienākumi ir īstenojami risinājumi un sniedz skaidras ievirzes tautas skaitīšanā iesaistītajām nacionālajām iestādēm. Tā kā statistikas rezultātus saistībā ar definīcijām un jēdzieniem retrospektīvi nesaskaņo, tiek vienkāršotas statistikas biroju administratīvās procedūras. |Eiropas Ekonomikas zona Tiesību akta priekšlikums attiecas uz EEZ, tādēļ tā darbības joma jāpaplašina, ietverot Eiropas Ekonomikas zonu. |CEļVEDIS |511 | Pašlaik nav iespējams ierosināt konkrētus pasākumus, kas būtu jāveic, lai regulu pieņemtu un īstenotu, jo turpmākā rīcība būs atkarīga no Eiropas Komisijas, Padomes un Eiropas Parlamenta apspriešanās rezultātiem un no tā, cik drīzā laikā regulu oficiāli pieņems. Tomēr pagaidu grafiks varētu būt šāds (tas var mainīties atkarībā no regulas spēkā stāšanās dienas): 2006. gada otrā puse Regulas projekta apspriešana Eiropas Komisijas starpdienestu līmenī. Eiropas Komisijas oficiāls tiesību akta projekta tulkojums visās ES oficiālajās valodās. 2007. gada pirmā puse Priekšlikuma projekta iesniegšana kolēģijai oficiālai apstiprināšanai. Eiropas Komisijas oficiālā tiesību akta projekta iesniegšana ES Padomei pirmajam lasījumam. 2006. gada otrā puse/2007. gads Speciālistu darba grupu tikšanās, lai apspriestu ar regulu saistītos tehniskos jautājumus. Specifikāciju izstrāde, papildinot ar tautas skaitīšanu saistītos ANO EEK/Eiropas Kopienas Statistikas biroja ieteikumus. Komisijas īstenošanas regulas sagatavošana. |- 2007/0032 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu (Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],apspriežoties ar Statistikas programmu komiteju (SPK), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom[2],rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[3],tā kā:1. Lai Komisija varētu pildīt tai uzticētos, jo īpaši Līguma 2. un 3. pantā paredzētos uzdevumus, tās rīcībā jābūt pietiekami ticamiem, detalizētiem un salīdzināmiem iedzīvotāju un mājokļu uzskaites datiem. Attiecībā uz metodoloģiju, definīcijām statistikas datu un metadatu programmu jānodrošina pietiekama salīdzināmība Eiropas līmenī.2. Periodiski statistikas dati par iedzīvotājiem un svarīgākajiem personu ģimenes, sociālajiem, ekonomiskajiem un mājokļu raksturlielumiem ir vajadzīgi, lai pētītu un izstrādātu reģionālo un sociālo politiku, kas ietekmē konkrētas Kopienas nozares.3. Lai, salīdzinot dažādas dalībvalstis, datus varētu izmantot pēc iespējas mērķtiecīgāk, datiem būtu jāattiecas uz vienu un to pašu pārskata gadu.4. Saskaņā ar Padomes 1997. gada 17. februāra Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku[4], kas ir šīs regulas pamatprincipu kopums, statistikas vākšanai jābūt saderīgai ar taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, izmaksu lietderības un statistikas konfidencialitātes prasībām.5. Kopienas statistikas izveidē un izplatīšanā saskaņā ar šo regulu valsts un Kopienas statistikas iestādēm būtu jāņem vērā principi, kas izklāstīti Eiropas Statistikas prakses kodeksā, kuru 2005. gada 24. februārī ir pieņēmusi Statistikas programmu komiteja un kurš ir pievienots Komisijas ieteikumam par valstu un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību[5].6. Paredzētās rīcības mērķi, proti, salīdzināmu un visaptverošu Kopienas statistikas datu par iedzīvotājiem un mājokļiem vākšana un apkopošana dalībvalstu līmenī nav pienācīgi sasniedzami, jo nepastāv kopīgi statistikas elementi un kvalitātes prasības un nav pārredzamas metodoloģijas, tādēļ šie mērķi ir labāk sasniedzami Kopienas līmenī, izmantojot vienotu statistikas sistēmu, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Atbilstīgi minētajā pantā noteiktajam proporcionalitātes principam šī regula par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu nepārsniedz to, kas vajadzīgs tās mērķu sasniegšanai.7. Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[6].8. Komisijai jāpiešķir īpašas pilnvaras, lai noteiktu definīciju pielāgošanas nosacījumus, nākamos pārskata gadus un pieņemtu statistikas datu un metadatu programmu. Tā kā tie ir vispārīgi pasākumi ar mērķi grozīt mazsvarīgus šās regulas elementus, tie jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvas kontroles procedūru.IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsPriekšmetsŠī regula paredz vispārīgus noteikumus, kas attiecas uz visaptverošu iedzīvotāju un mājokļu uzskaites datu nodrošināšanu reizi desmit gados.2. pantsDefinīcijas1. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:(a) ,,iedzīvotāji” ir valsts un reģionu iedzīvotāji, kas 5. panta 2. punktā minētajā pārskata dienā atrodas savā pastāvīgajā dzīvesvietā;(b) ,,mājokļi” ir dzīvojamās vienības un ēkas, kā arī starp iedzīvotājiem un dzīvojamajām telpām valsts un reģionālā līmenī pastāvošā saistība pārskata dienā. ,,Ēkas” ir tādas ēkas, kurās faktiski atrodas vai var atrasties dzīvojamās vienības;(c) „pastāvīga dzīvesvieta” ir vieta, kurā indivīdi parasti pavada dienas atpūtas daļu, neņemot vērā īslaicīgu prombūtni izklaides, brīvdienu pavadīšanas, draugu un radinieku apciemošanas, darīšanu, ārstniecības vai svētceļojumu nolūkā, vai šādas vietas neesības gadījumā juridiskā vai oficiāli reģistrētā rezidence;(d) ,,pārskata diena” ir diena, uz kuru saskaņā ar šīs regulas 5. panta 2. punktu attiecas dalībvalstu dati;(e) ,,nacionāls” ir tāds, kas atrodas dalībvalsts teritorijā;(f) ,,reģionāls” ir atbilstošs NUTS 1. līmenim, NUTS 2. līmenim un NUTS 3. līmenim saskaņā ar definīciju statistiski teritoriālo vienību klasifikācijā (NUTS), kurš ir noteikts ar pārskata dienā spēkā esošo Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1059/2003[7] redakciju, kā arī atbilstošs vietējo administratīvo vienību 2. līmenim (LAU 2. līmenim);(g) ,,iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanas galvenās pazīmes” ir individuāla uzskaite, vienlaicīgums, vispusīgums konkrētā teritorijā, nelielu reģionu datu pieejamība un definēts periodiskums;(h) ,,anonimizēti mikrodati” ir atsevišķas statistiskās datu kopas, kas mainītas, lai saskaņā ar pašreizējo vislabāko praksi samazinātu to statistikas vienību identifikācijas iespēju, ar kurām šīs datu kopas saistās.2. Vajadzības gadījumā Komisija 7. panta 3. punktā noteiktajā kārtībā var pielāgot 1. punktā minētās definīcijas.3. pantsDatu iesniegšanaDalībvalstis iesniedz Komisijai (Eiropas Kopienas Statistikas birojs) iedzīvotāju un mājokļu uzskaites datus, kas aptver noteiktus demogrāfiskus, sociālus, ekonomiskus un mājokļu raksturlielumus, kuri attiecas uz atsevišķām personām, ģimenēm, mājsaimniecībām, dzīvojamajām vienībām un ēkām nacionālā un reģionālā līmenī saskaņā ar pielikumu.4. pantsDatu avoti un kvalitāte1. Statistikas izveidei dalībvalstis var izmantot dažādus, bet jo īpaši šādus datu avotus:a) parastā tautas skaitīšana;b) tautas skaitīšana, izmantojot reģistrus;c) parastā tautas skaitīšana un izlases veida apsekojums;d) tautas skaitīšana, izmantojot reģistrus, un izlases veida apsekojumi;e) parastā tautas skaitīšana un reģistru izmantošana;f) atbilstīgs apsekojums, izlases izmantojot pēc rotācijas principa (adaptīvā tautas skaitīšana).2. Dalībvalstis nodrošina, ka datu avoti un metodoloģija, ko dalībvalstis izmanto, lai izpildītu šīs regulas prasības, pēc iespējas atbilst 2. panta 1. punktā definētajiem iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanas galvenajām pazīmēm.3. Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu nosūtāmo datu un metadatu kvalitāti. Komisija (Eiropas Kopienas Statistikas birojs) sadarbībā ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm un starptautiskām organizācijām sniedz metodiskus ieteikumus un prasības, kas jāievēro, lai nodrošinātu sagatavoto datu un metadatu kvalitāti, jo īpaši iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanai piemērojamos Eiropas Statistiķu konferences ieteikumus.4. Dalībvalstis ziņo Komisijai (Eiropas Kopienas Statistikas birojs) par izmantotajiem datu avotiem, šo avotu izvēles pamatojumu un par izvēlēto datu avotu ietekmi uz statistikas kvalitāti (kvalitātes ziņojumi). Šajā kontekstā dalībvalstis ziņo par to, cik lielā mērā izvēlētie datu avoti un metodika atbilst 2. panta 1. punktā definētajiem iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanas galvenajām pazīmēm.5. Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju (Eiropas Kopienas Statistikas birojs) par atbilstīgi šai regulai iesniegtās statistikas pārskatīšanu un labojumiem un par jebkurām pārmaiņām izmantotajā metodoloģijā un datu avotos.6. Komisija saskaņā ar 7. panta 3. punktā noteikto kārtību nosaka kvalitātes pārskata saturu un kvalitātes kritērijus, kas jāievēro datu izveidē un izplatīšanā.5. pantsDatu nosūtīšana1. Dalībvalstis nosūta Komisijai (Eiropas Kopienas Statistikas birojs) apstiprinātus datus un metadatus šajā regulā noteiktajā kārtībā katras desmitgades sākumā.2. Katra dalībvalsts nosaka dienu, uz kuru attiecas tās dati (pārskata dienu). Pārskata dienai jābūt saskaņā ar šo regulu noteikto gadu (pārskata gadā). Pirmais pārskata gads ir 2011. gads. Komisija nosaka nākamos pārskata gadus saskaņā ar 7. panta 3. punktā noteikto kārtību.3. Dalībvalstis nosūta datus 24 mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām.4. Komisija saskaņā ar 7. panta 3. punktā noteikto kārtību apstiprina programmu, kurā ir noteikti statistikas dati un metadati, kas jānosūta, lai izpildītu datu vākšanas prasības. Saskaņā ar šo regulu aptveramie temati konkrētiem ģeogrāfiskajiem līmeņiem nedrīkst pārsniegt tematus, kas saistībā ar šiem ģeogrāfiskajiem līmeņiem ir uzskaitīti pielikumā.5. Statistikas datu programmā līdzās apkopotiem datiem (tabulu programmas veidā) var iekļaut arī anonimizētu mikrodatu izlasi.6. Apstiprinātos datus un metadatus dalībvalstis nosūta Komisijai (Eiropas Kopienas Statistikas birojs) elektroniski. Komisija saskaņā ar 7. panta 2. punktā noteikto kārtību apstiprina atbilstīgo tehnisko formātu, kas jāizmanto, nosūtot vajadzīgos datus.7. Ja dalībvalstis saskaņā ar šīs regulas 4. panta 5. punktu datus pārskata vai labo, grozītos datus nekavējoties nosūta Komisijai (Eiropas Kopienas Statistikas birojs).6. pantsĪstenošanas pasākumi1. Saskaņā ar 7. panta 2. punktā noteikto kārtību apstiprina šādus pasākumus, kas vajadzīgi šīs regulas īstenošanai:a) atbilstīga tehniskā formāta pieņemšana, kā to paredz 5. panta 6. punkts.2. Saskaņā ar 7. panta 3. punktā noteikto kārtību apstiprina šādus pasākumus, kas vajadzīgi šīs regulas īstenošanai:a) definīciju pielāgošana, kā to paredz 2. panta 2. punkts;b) kvalitātes ziņojuma satura noteikšana, kā to paredz 4. panta 6. punkts;c) kvalitātes kritēriju noteikšana, kā to paredz 4. panta 6. punkts;d) pārskata gadu noteikšana, kā to paredz 5. panta 2. punkts;e) statistikas datu un metadatu programmas pieņemšana, kā to paredz 5. panta 4. punkts.3. Jāievēro princips, ka atjaunināšanas ieguvumiem jābūt lielākiem par šā procesa izmaksām, kā arī princips, ka papildu izmaksām un administratīvajam slogam jābūt samērīgam.7. pantsKomiteja1. Komisijai palīdz Statistikas programmu komiteja, kas izveidota ar Lēmumu 89/382/EEK, Euratom.2. Atsaucoties uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais laikposms ir trīs mēneši.3. Atsaucoties uz šo punktu, piemēro Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. punktu un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.4. Komiteja apstiprina savu reglamentu.8. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.BriselēEiropas Pa rlamenta vārdā –– Padomes vārdā ––priekšsēdētājs priekšsēdētājs... ...PIELIKUMSTautas skaitīšanā aptveramie temati1 Iedzīvotājus raksturojoši jautājumi1.1 Obligātie temati par NUTS 3, LAU 2 ģeogrāfiskajiem līmeņiem1.1.1 Neatvasinātie temati- Pastāvīgā dzīvesvieta- Dzimums- Vecums- Ģimenes stāvoklis- Dzimšanas valsts un vieta- Valstiskā piederība- Iepriekšējā pastāvīgā dzīvesvieta un ierašanās diena pašreizējā dzīvesvietā vai Pastāvīgā dzīvesvieta gadu pirms tautas skaitīšanas- Radnieciskās attiecības ar mājsaimniecības locekļiem1.1.2 Atvasinātie temati- Iedzīvotāju kopskaits- Atrašanās vieta- Mājsaimniecības statuss- Ģimenes stāvoklis- Ģimenes kodola veids- Ģimenes kodola lielums- Privātās mājsaimniecības veids- Privātās mājsaimniecības lielums1.2 Obligātie temati par nacionālo, NUTS 1, NUTS 2 ģeogrāfisko līmeni1.2.1 Neatvasinātie temati- Pastāvīgā dzīvesvieta- Darbavietas atrašanās vieta- Dzimums- Vecums- Ģimenes stāvoklis- Pašreizējā nodarbošanās- Profesija- Rūpniecības nozare (ekonomiskās darbības nozare)- Nodarbinātības statuss- Iegūtā izglītība- Dzimšanas valsts un vieta- Valstiskā piederība- Dzīvošana ārzemēs un ierašanās gads valstī- Iepriekšējā pastāvīgā dzīvesvieta un ierašanās diena pašreizējā dzīvesvietā vai Pastāvīgā dzīvesvieta gadu pirms tautas skaitīšanas- Radnieciskās attiecības ar mājsaimniecības locekļiem- Mājsaimniecību īpašumtiesību statuss1.2.2 A tvasinātie temati- Iedzīvotāju kopskaits- Apdzīvota vieta- Mājsaimniecības statuss- Ģimenes statuss- Ģimenes kodola veids- Ģimenes kodola lielums- Privātās mājsaimniecības veids- Privātās mājsaimniecības lielums1.3 Ieteicamie temati par nacionālo, NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3, LAU 2 ģeogrāfisko līmeni1.3.1 Ziņojot par visiem reģionālajam līmenim NUTS 2 obligātajiem tematiem, dalībvalstīm ieteicams iekļaut arī visus, ieskaitot zemākos reģionālos līmeņus.1.3.2 Neatvasinātie temati- Skolas, speciālās mācību iestādes vai augstskolas atrašanās vieta- Transporta veids nokļūšanai uz darbu- Transporta veids nokļūšanai uz skolu, speciālo mācību iestādi vai augstskolu- Attālums līdz darbavietai un ceļā pavadāmais laiks- Attālums līdz skolai, speciālajai mācību iestādei vai augstskolai un ceļā pavadāmais laiks- Faktiskais ģimenes stāvoklis- Kopējais dzīvi dzimušo bērnu skaits- Oficiāli precētu sieviešu laulību noslēgšanas diena(-s): i) pirmā laulība, ii) pašreizējā laulība- Civillaulībā dzīvojošu sieviešu civillaulību sākuma diena(-s): i) pirmā civillaulība, ii) pašreizējā civillaulība- Pastāvīgā nodarbošanās- Pakalpojumu sniegšana bez atlīdzības, brīvprātīgo darbs- Nozares veids (institucionālā vienība)- Neoficiālā nodarbinātība- Darbavietas veids- Parastais darbalaiks- Pagaidu bezdarbs- Bezdarba ilgums- Iestādes vietējā nodaļā nodarbināto skaits- Galvenais iztikas līdzekļu avots- Ienākumi- Izglītība un kvalifikācija- Pētniecības joma- Skolas apmeklējums- Lasīt- un rakstītprasme- Datorprasmes- Ārvalsts, kurā atradās iepriekšējā pastāvīgā dzīvesvieta- Kopējais dzīvošanas laiks valstī- Pastāvīgā dzīvesvieta piecus gadus pirms tautas skaitīšanas- Migrēšanas iemesls- Vecāku dzimšanas valsts- Pilsonības iegūšana- Etniskā piederība- Valoda- Reliģija- Darbnespēja- Atsevišķa vai kopēja dzīvesvieta- Īre- Mājsaimniecībai piederošas ilglietojamas patēriņa preces- Mājsaimniecības rīcībā esošo vieglo automašīnu skaits- Autostāvvietas pieejamība- Telefona un Internet tīkla pieslēgums- Lauksaimnieciskā ražošana pašu patēriņam (mājsaimniecību līmenī)- Visu ar lauksaimniecību saistīto darbu raksturojums pagājušajā gadā (individuāli)1.3.3 Atvasinātie temati- Pilsētu un lauku rajoni- Sociāli ekonomiskās grupas- Ārvalstu/vietējās izcelsmes personas- Ar starptautisko migrāciju saistītas iedzīvotāju grupas- Bēgļu izcelsmes iedzīvotāji- Valstī pārvietotas personas- Attiecības ar sava dzimuma partneriem- Paplašinātas ģimenes statuss- Atkārtoti izveidotas ģimenes veids- Paplašinātās ģimenes veids- Privāto mājsaimniecību paaudžu sastāvs2 Ar mājokļiem saistītie mainīgie lielumi2.1 Obligāt ie temati par NUTS 3, LAU 2 ģeogrāfisko līmeni2.1.1 Neatvasinātie temati- Dzīvojamo telpu veids- Dzīvojamo telpu atrašanās vieta- Standarta mājokļu apdzīvotība- Iemītnieku skaits- Dzīvojamā platība un/vai Dzīvojamo vienību istabu skaits- Mājokļu iedalījums pēc ēku tipa- Mājokļu iedalījums pēc uzcelšanas laika2.1.2 Atvasinātie temati- Iedzīvotāju blīvuma standarts2.2 Obligātie temati par nacionālo, NUTS 1, NUTS 2 ģeogrāfisko līmeni2.2.1 Neatvasinātie temati- Mājokļu aprīkojums- Dzīvojamo telpu veids- Dzīvojamo telpu atrašanās vieta- Standarta mājokļu apdzīvotība- Īpašumtiesību veids- Iemītnieku skaits- Dzīvojamā platība un/vai Dzīvojamo vienību istabu skaits- Ūdensvads- Tualete- Vanna- Apkures veids- Mājokļu iedalījums pēc ēku tipa- Mājokļu iedalījums pēc uzcelšanas laika2.2.2 Atvasinātie temati- Iedzīvotāju blīvuma standarts2.3 Ieteicamie temati par nacionālo, NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3, LAU 2 ģeogrāfisko līmeni2.3.1 Ziņojot par visiem reģionālajam līmenim NUTS 2 obligātajiem tematiem, dalībvalstīm ieteicams iekļaut arī visus, ieskaitot zemākos reģionālos līmeņus.2.3.2 Neatvasinātie temati- Papildu, sezonas un brīvu mājokļu pieejamība un raksturojums- Apdzīvotība pēc privāto mājsaimniecību skaita- Istabu veids- Karstais ūdens- Sadzīvē izmantojamā ūdens sildīšana- Kanalizācijas veids- Virtuve- Ēdiena gatavošanas iekārtas- Apkures enerģijas avoti- Mājokļu siltumizolācija- Elektrība- Elektrības ražošana- Centralizēta gāzes apgāde- Gaisa kondicionēšanas ierīces- Ventilācija- Mājokļa atrašanās vieta ēkā- Piekļuves iespējas mājoklim- Lifts- Mājokļu iedalījums pēc ēkas stāvu skaita- Mājokļu iedalījums pēc materiāliem, kas izmantoti to ēkas daļu celtniecībā, kur atrodas mājokļi- Mājokļu iedalījums pēc ēkas nolietojuma pakāpes- Atkritumu šķirošana mājsaimniecībā[1] OV C [...], [...]., [...]. lpp.[2] OV L 181, 28.06.1989., 47. lpp.[3] OV C [...], [...]., [...]. lpp.[4] OV L 52, 22.02.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).[5] COM(2005) 217 galīgā redakcija.[6] OV L 184, 17.07.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK(OV L 200, 22.07.2006., 11. lpp.).[7] OV L 154, 21.06.2003., 1. lpp.


text:
Ședința din 29 septembrie 2017 • Cluj-Napoca
 Rectificarea bugetului general al Municipiului Cluj-Napoca pe anul 2017, pe capitole, subcapitole, titluri, articole si alineate
 Proiect de hotărâre nr.12017-09-29T00:00:00+03:00
 Actualizarea indicatorilor tehnico-economici aprobati prin Hotararea nr. 63/2014 pentru obiectivul de investitii „Pod peste Raul Somesul Mic pe strada Giuseppe Garibaldi (Pod Garibaldi) in municipiul Cluj-Napoca”.
 Proiect de hotărâre nr.22017-09-29T00:00:00+03:00
 Aprobarea asigurarii finantarii de la bugetul local a cheltuielilor, care nu se finanteaza prin Programul National de Dezvoltare Locala (P.N.D.L.), pentru obiectivul de investitii „Pod peste Raul Somesul Mic pe strada Giuseppe Garibaldi (Pod Garibaldi) in municipiul Cluj-Napoca”, cuprins la finantare in cadrul P.N.D.L. 2017-2020.
 Proiect de hotărâre nr.32017-09-29T00:00:00+03:00
 Aprobarea indicatorilor tehnico-economici actualizati la obiectivul de investitii „Pod peste Raul Somesul Mic pe strada Traian in municipiul Cluj-Napoca (Podul Traian)”.
 Proiect de hotărâre nr.42017-09-29T00:00:00+03:00
 Aprobarea asigurarii finantarii de la bugetul local a cheltuielilor, care nu se finanteaza prin Programul National de Dezvoltare Locala (P.N.D.L.), pentru obiectivul de investitii „Pod peste Raul Somesul Mic pe strada Traian in municipiul Cluj-Napoca (Podul Traian)”, cuprins la finantare in cadrul P.N.D.L. 2017-2020.
 Proiect de hotărâre nr.52017-09-29T00:00:00+03:00
 Aprobarea indicatorilor tehnico-economici actualizati la obiectivul de investitii „Pod peste Raul Somesul Mic situat pe strada Portelanului in municipiul Cluj-Napoca (Podul Portelanului)”.
 Proiect de hotărâre nr.62017-09-29T00:00:00+03:00
 Aprobarea asigurarii finantarii de la bugetul local a cheltuielilor, care nu se finanteaza prin Programul National de Dezvoltare Locala (P.N.D.L.), pentru obiectivul de investitii „Pod peste Raul Somesul Mic situat pe strada Portelanului in municipiul Cluj-Napoca (Podul Portelanului)”, cuprins la finantare in cadrul P.N.D.L. 2017-2020.
 Proiect de hotărâre nr.72017-09-29T00:00:00+03:00
 Aprobarea continuarii prestarii serviciului public de salubrizare a municipiului Cluj-Napoca de catre S.C. Rosal Grup S.A., in temeiul art. 50 lit. a), art. 51 si art. 52 din H.G. nr. 745/2007, pana la preluarea acestuia de catre un nou operator, dar nu mai mult de 90 de zile, in aceleasi conditii stipulate prin Contractul nr. 72564/2005.
 Proiect de hotărâre nr.82017-09-29T00:00:00+03:00
 Aprobarea documentatiei si a indicatorilor tehnico-economici pentru obiectivul de investitii „Cresterea eficientei energetice a Spitalului Clinic Municipal Cluj-Napoca” in vederea atragerii de fonduri nerambursabile din Programul Operational Regional, Axa prioritara 3 – Sprijinirea tranzitiei catre o economie cu emisii scazute de carbon, Prioritatea de investitii 3.1 – Sprijinirea eficientei energetice, a gestionarii inteligente a energiei si a utilizarii energiei din surse regenerabile in infrastructurile publice, inclusiv in cladirile publice si in sectorul locuintelor, Operatiunea B-Cladiri publice.
 Proiect de hotărâre nr.92017-09-29T00:00:00+03:00


text:
 21.6.2021
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 LI 219/55
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) 2021/999 VAN DE RAAD
 van 21 juni 2021
 tot uitvoering van artikel 8 bis, lid 1, van Verordening (EG) nr. 765/2006 betreffende beperkende maatregelen ten aanzien van Belarus
 DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EG) nr. 765/2006 van de Raad van 18 mei 2006 betreffende beperkende maatregelen ten aanzien van Belarus (1), en met name artikel 8 bis, lid 1,
 Gezien het voorstel van de hoge vertegenwoordiger van de Unie voor buitenlandse zaken en veiligheidsbeleid,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Op 18 mei 2006 heeft de Raad Verordening (EG) nr. 765/2006 betreffende beperkende maatregelen ten aanzien van Belarus vastgesteld.
 (2)
 Op 24 en 25 mei 2021 heeft de Europese Raad in zijn conclusies de gedwongen landing van een Ryanair-vlucht in Minsk (Belarus) op 23 mei 2021, waarmee de veiligheid van de luchtvaart in gevaar werd gebracht, en de detentie door de Belarussische autoriteiten van journalist Raman Pratasevitsj en van Sofia Sapega ten stelligste veroordeeld. Hij verzocht de Raad om zo spoedig mogelijk op basis van de toepasselijke sanctieregeling aanvullende plaatsingen van personen en entiteiten vast te stellen.
 (3)
 Gezien de ernst van dat incident moet nog één entiteit worden toegevoegd aan de lijst van natuurlijke personen en rechtspersonen, entiteiten en lichamen die aan beperkende maatregelen onderworpen zijn, overeenkomstig bijlage I bij Verordening (EG) nr. 765/2006.
 (4)
 Bijlage I bij Verordening (EG) nr. 765/2006 moet derhalve dienovereenkomstig worden gewijzigd,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 Bijlage I bij Verordening (EG) nr. 765/2006 wordt gewijzigd overeenkomstig de bijlage bij deze verordening.
 Artikel 2
 Deze verordening treedt in werking op de datum van bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Luxemburg, 21 juni 2021.
 Voor de Raad
 De voorzitter
 J. BORRELL FONTELLES
 (1) PB L 134 van 20.5.2006, blz. 1.
 BIJLAGE
 De bijlage bij Verordening (EG) nr. 765/2006 wordt als volgt gewijzigd:
 1)
 De volgende rechtspersoon wordt toegevoegd aan lijst “B. In artikel 2, lid 1, bedoelde rechtspersonen, entiteiten en lichamen”:
 Naam
 Engelse transcriptie van de Belarussische spelling
 Engelse transcriptie van de Russische spelling
 Naam
 (Belarussische spelling)
 (Russische spelling)
 Informatie ter identificatie
 Redenen voor plaatsing op de lijst
 Datum van plaatsing op de lijst
 “15.
 Belaeronavigatsia
 Staatsbedrijf
 Belarussisch: Белаэронавiгация
 Дзяржаўнае прадпрыемства
 Adres: 19 Korotkevich Str., Minsk, 220039, Republiek Belarus
 Tel.: +375 (17) 215-40-51
 Het staatsbedrijf BELAERONAVIGATSIA is verantwoordelijk voor de Belarussische luchtverkeersleiding. Het draagt daarom verantwoordelijkheid voor het op 23 mei 2021 zonder deugdelijke motivering omleiden van passagiersvlucht FR4978 naar het vliegveld van Minsk. Dit politiek gemotiveerde besluit was gericht op het arresteren en in detentie plaatsen van de journalist van de oppositie Raman Pratasevich en van Sofia Sapega en is een vorm van onderdrukking van het maatschappelijk middenveld en de democratische oppositie in Belarus.
 21.6.2021”
 Russisch: Белаэронавигация
 Государственное предприятие
 Fax: +375 (17) 213-41-63
 Website: http://www.ban.by/
 E-mailadres: office@ban.by
 Registratiedatum: 1996
 Staatsbedrijf BELAERONAVIGATSIA is daarom verantwoordelijk voor de repressie van het maatschappelijk middenveld en de democratische oppositie.”