type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 20.11.2019
 HR
 Službeni list Europske unije
 L 299/13
 PROTOKOL
 o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Senegala
 Članak 1.
 Predmet
 Cilj je ovog Protokola provedba Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Senegala (dalje u tekstu „Sporazum”). Protokol sadržava Prilog i dodatke, koji čine njegov sastavni dio.
 Članak 2.
 Opće odredbe
 1. Stranke ponovno potvrđuju svoju predanost promicanju održivog ribarstva i zaštiti morske bioraznolikosti, poštujući načela nediskriminacije, transparentnosti i dobrog upravljanja.
 2. U skladu s člankom 4. Sporazuma plovila Unije smiju obavljati ribolovne aktivnosti u senegalskoj ribolovnoj zoni samo ako imaju odobrenje za ribolov izdano u okviru ovog Protokola i u skladu s pravilima opisanima u njegovu Prilogu.
 Članak 3.
 Područje primjene
 1. Ribolovne mogućnosti dodijeljene ribarskim plovilima Unije utvrđuju se kako slijedi:
 —
 za vrlo migratorne vrste (vrste navedene u Prilogu 1. Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravu mora iz 1982.), osim vrsta zaštićenih međunarodnim konvencijama i vrsta čiji je ribolov zabranjen u okviru Međunarodne komisije za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT):
 —
 (a)
 28 tunolovaca plivaričara s hladnjačom;
 (b)
 10 plovila s ribarskim štapovima;
 (c)
 5 plovila s parangalima;
 —
 za dubokomorske pridnene ribe:
 (d)
 2 koćarice.
 Ovaj stavak primjenjuje se podložno člancima 8. i 10. ovog Protokola.
 2. Ribolovne mogućnosti opisane u stavku 1. odnose se isključivo na senegalske ribolovne zone čije se geografske koordinate dostavljaju Uniji prije početka privremene primjene u skladu s važećim senegalskim zakonodavstvom.
 3. U skladu s odredbama iz Priloga i iz nacionalnog zakonodavstva plovila Unije ne smiju obavljati aktivnosti ni u zonama zabrane ribolova ni tijekom razdobljâ biološkog oporavka.
 4. Plovilima Unije s ribarskim štapovima dopušta se pristup živom mamcu prema uvjetima utvrđenima u nacionalnom zakonodavstvu.
 Članak 4.
 Financijski doprinos
 1. Procijenjena ukupna vrijednost ovog Protokola za razdoblje iz članka 15. iznosi 15 253 750 EUR, odnosno 3 050 750 EUR godišnje. Godišnji iznos sastoji se od sljedećeg:
 —
 financijskog doprinosa iz članka 6. Sporazuma u iznosu od 1 700 000 EUR godišnje, raspoređenog kako slijedi:
 (a)
 poseban iznos od 800 000 EUR godišnje, kao financijska naknada za pristup resursima, što odgovara referentnoj tonaži od 10 000 tona godišnje za vrlo migratorne vrste;
 (b)
 poseban iznos od 900 000 EUR godišnje tijekom petogodišnjeg razdoblja, kao potpora za provedbu sektorske ribarstvene politike Senegala;
 —
 iznosa od 1 350 750 EUR godišnje, što odgovara procijenjenom iznosu pristojbi koje vlasnici plovila trebaju platiti za odobrenja za ribolov izdana u skladu s člankom 4. Sporazuma i pravilima iz poglavlja II. točke 3. Priloga.
 2. Stavak 1. primjenjuje se podložno člancima 5., 7. i 9. ovog Protokola i člancima 13. i 14. Sporazuma.
 3. Senegal i Unija, prema potrebi, na temelju dnevnih podataka o ulovima koje primaju od države članice zastave osiguravaju praćenje aktivnosti ribarskih plovila Unije u senegalskim ribolovnim zonama kako bi osigurali primjereno upravljanje:
 —
 referentnom tonažom utvrđenom u stavku 1. prvoj alineji točki (a) za vrlo migratorne vrste, i
 —
 dopuštenom količinom ulova za pridnene vrste navedenom u odgovarajućoj tehničkoj specifikaciji koja se nalazi u Prilogu, Dodatku 2.
 4. Unija, države članice zastave i Senegal osiguravaju praćenje ulova posebno putem elektroničkog sustava izvješćivanja (Electronic Reporting System, ERS). Poduzimaju odgovarajuće mjere koje su im na raspolaganju kako bi izbjegli svako prekoračenje dopuštene količine ulova te se o tom međusobno obavješćuju.
 5. Čim se dosegne 80 % dopuštene količine ulova dubokomorskih pridnenih vrsta, ulove koje ostvare ribarska plovila Unije prati se na tjednoj osnovi. Čim sustav ERS postane operativan, praćenje se odvija na dnevnoj osnovi. Senegal obavješćuje tijela Unije čim se dosegne dopuštena količina ulova. Čim Unija zaprimi tu obavijest, o tome obavješćuje i države članice, koje će se povući iz ribolovne zone.
 6. Ako godišnja količina ulova vrlo migratornih vrsta koje ribarska plovila Unije ostvare u senegalskim vodama premaši godišnju referentnu tonažu iz stavka 1. prve alineje točke (a), ukupni iznos godišnjeg financijskog doprinosa povećava se za 45 EUR po svakoj dodatno ulovljenoj toni.
 7. Dopuštena količina ulova dubokomorskih pridnenih vrsta navedena u odgovarajućoj tehničkoj specifikaciji iz Priloga, Dodatka 2. odgovara maksimalnoj količini dopuštenog ulova tih vrsta. Ako godišnja količina ulova tih vrsta premaši dopuštenu količinu, uz pristojbu primjenjuje se i kazna od 95 EUR po toni za ulove kojima se premašuje dopuštena količina.
 8. Unija financijski doprinos iz stavka 1. prve alineje točke (a), koji se odnosi na pristup ribarskih plovila Unije senegalskim ribolovnim resursima, za prvu godinu plaća najkasnije 90 dana od datuma privremene primjene ovog Protokola, a za sljedeće godine najkasnije na datum obljetnice potpisivanja ovog Protokola.
 9. Financijski doprinos iz stavka 1. prve alineje točaka (a) i (b) uplaćuje se na račun Državne riznice Senegala. Sektorska potpora iz stavka 1. prve alineje točke (b) stavlja se na raspolaganje Upravi za morsko ribarstvo za potrebe provedbe te potpore. Senegalska stranka osigurava uvrštenje financijskih sredstava namijenjenih sektorskoj potpori u plan proračuna (zakon o godišnjem proračunu). Senegalska tijela dostavljaju podatke o odgovarajućem računu državne riznice Europskoj komisiji prije početka privremene primjene ovog Protokola, a nakon toga na godišnjoj osnovi.
 Članak 5.
 Sektorska potpora
 1. Sektorskom potporom predviđenom u okviru ovog Protokola doprinosi se u prvom redu provedbi Programa sektorske politike razvoja ribarstva i akvakulture Senegala (Lettre de politique sectorielle de développement de la pêche et de l'aquaculture du Sénégal) za razdoblje 2016.–2023. i razvoju morskog gospodarstva. Ciljevi te sektorske potpore jesu:
 —
 održivo upravljanje resursima,
 —
 poboljšanje praćenja, kontrole i nadzora ribolovnih aktivnosti,
 —
 razvoj znanstvenih kapaciteta, istraživanje ribolovnih resursa i prikupljanje podataka,
 —
 podupiranje artizanalnog ribolova,
 —
 razvoj akvakulture,
 —
 vrednovanje proizvoda ribarstva te njihova zdravstvena kontrola i certificiranje,
 —
 jačanje kapaciteta subjekata u sektoru.
 2. Najkasnije tri mjeseca nakon stupanja na snagu ili, prema potrebi, početka privremene primjene ovog Protokola Zajednički odbor donosi višegodišnji sektorski program i pravila za njegovu primjenu, uključujući posebno:
 —
 godišnje i višegodišnje smjernice za korištenje financijskog doprinosa iz članka 4. stavka 1. prve alineje točke (b),
 —
 godišnje i višegodišnje ciljeve koje treba ostvariti radi postupnog uvođenja održivog i odgovornog ribarstva, vodeći računa o prioritetima koje je Senegal utvrdio u svojoj nacionalnoj ribarstvenoj politici i drugim politikama koje su povezane s uvođenjem održivog i odgovornog ribarstva ili na njega utječu, posebno u području potpore za artizanalni ribolov, nadzora, kontrole i suzbijanja nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (ribolov NNN), te o prioritetima povezanima s unapređenjem znanstvenih kapaciteta Senegala u sektoru ribarstva,
 —
 kriterije i postupke, uključujući, prema potrebi, proračunske i financijske pokazatelje, za evaluaciju ostvarenih rezultata na godišnjoj osnovi
 3. Prva tranša sektorske potpore isplaćuje se nakon što Zajednički odbor odobri višegodišnji program.
 4. Zajednički odbor utvrđuje ciljeve i procjenjuje očekivani utjecaj projekata kako bi odobrio raspodjelu, koju provodi Senegal, financijskog doprinosa za sektorsku potporu. Prema potrebi, Zajednički odbor može preispitati modalitete provedbe sektorske potpore.
 5. Senegal svake godine na preispitivanje Zajedničkom odboru podnosi godišnje izvješće o ostvarenjima u kojem navodi napredak projekata provedenih uz pomoć financijskih sredstava sektorske potpore. Senegal također izrađuje završno izvješće nakon prestanka važenja ovog Protokola.
 6. Financijski doprinos za sektorsku potporu plaća se u tranšama, na temelju analize rezultata provedbe sektorske potpore i potreba utvrđenih tijekom provedbe višegodišnjeg programa. Do suspenzije sektorske potpore iz članka 4. stavka 1. prve alineje točke (b) može doći u sljedećim slučajevima: ako prema evaluaciji koju provodi Zajednički odbor ostvareni rezultati nisu u skladu s programom ili ako financijski doprinos nije iskorišten u skladu s dogovorenim programom.
 7. Plaćanje sektorske potpore nastavlja se nakon savjetovanja između stranaka i dogovora stranaka i/ili ako to opravdavaju rezultati financijske provedbe iz stavka 4. Međutim, potpora se ne može platiti nakon razdoblja od šest mjeseci nakon prestanka važenja ovog Protokola.
 8. Svaki prijedlog izmjene višegodišnjeg programa sektorske potpore odobrava Zajednički odbor, prema potrebi razmjenom pisama.
 9. Stranke osiguravaju vidljivost postignućâ sektorske potpore.
 Članak 6.
 Znanstvena suradnja
 1. Stranke se obvezuju na razini regije Zapadne Afrike promicati suradnju povezanu s odgovornim ribarstvom. Stranke se obvezuju poštovati sve preporuke i rezolucije ICCAT-a i uzimati u obzir znanstvene savjete drugih nadležnih regionalnih organizacija, kao što je Odbor za ribarstvo za istočni središnji Atlantik (CECAF).
 2. Stranke se obvezuju redovito i kada je to potrebno sazivati zajedničku znanstvenu radnu skupinu radi ispitivanja svih znanstvenih pitanja povezanih s provedbom ovog Protokola. Mandat, sastav i način rada te zajedničke znanstvene radne skupine utvrđuje Zajednički odbor.
 3. Stranke se obvezuju objaviti i razmjenjivati sve relevantne informacije o ribolovnim aktivnostima obuhvaćenima ovim Protokolom.
 4. Na temelju preporuka i rezolucija donesenih u okviru ICCAT-a i uzimajući u obzir najbolje raspoložive znanstvene savjete, kao što su savjeti CECAF-a i, prema potrebi, zaključke sa sastanaka zajedničke znanstvene radne skupine, Zajednički odbor donosi mjere povezane s ribolovnim aktivnostima ribarskih plovila Unije kako bi se osiguralo održivo upravljanje ribolovnim resursima obuhvaćenima ovim Protokolom.
 Članak 7.
 Gospodarska suradnja i vrednovanje
 1. Stranke potiču gospodarsku i tehničku suradnju subjekata u sektoru ribarstva i prerade kako bi se uspostavili uvjeti koji pogoduju ulaganju i gospodarskom vrednovanju resursa.
 2. Stranke se koriste potencijalom koji proizlazi iz financijskih i tehničkih instrumenata koji su im na raspolaganju kako bi se ojačala usklađenost mjera u području ribarstva i plavoga gospodarstva. U tu će se svrhu naglasak staviti posebno na vrednovanje proizvodâ, opskrbu prerađivačkih postrojenja i lokalnog tržišta te promicanje trgovinske razmjene.
 Članak 8.
 Prilagodba ribolovnih mogućnosti i uvjeta obavljanja ribolova
 1. Zajednički odbor može prilagoditi ribolovne mogućnosti iz članka 3. ako se u preporukama i rezolucijama ICCAT-a i savjetima CECAF-a potvrdi da se tom prilagodbom jamči održivo upravljanje ribljim vrstama obuhvaćenima ovim Protokolom i ako prilagodbu potvrdi znanstvena radna skupina.
 2. U tom slučaju financijski doprinos iz članka 4. stavka 1. prve alineje točke (a) prilagođava se razmjerno i pro rata temporis.
 3. Zajednički odbor može razmotriti i, ako je to potrebno, sporazumno prilagoditi ili izmijeniti odredbe koje se odnose na uvjete za obavljanje ribolova i tehničke mjere za primjenu ovog Protokola.
 Članak 9.
 Slučajni ulovi
 U skladu s preporukama ICCAT-a stranke se obvezuju surađivati na smanjenju slučajnih ulova zaštićenih vrsta morskih ptica, morskih kornjača, morskih pasa i morskih sisavaca. U tu svrhu plovila Unije osiguravaju primjenu znanstveno dokazanih tehničkih mjera kojima se omogućuje poboljšanje selektivnosti ribolovnog alata i smanjenje slučajnog ulova neciljanih vrsta.
 Članak 10.
 Nove ribolovne mogućnosti i eksperimentalni ribolov
 1. Ako ribarska plovila Unije pokažu interes za obavljanje ribolovnih aktivnosti koje nisu predviđene u članku 1., stranke se u okviru Zajedničkog odbora savjetuju o eventualnom izdavanju odobrenja za te nove aktivnosti. Prema potrebi, Zajednički odbor odlučuje o uvjetima primjenjivima na te nove ribolovne mogućnosti te, ako je to potrebno, mijenja ovaj Protokol i njegov Prilog.
 2. Odobrenje za nove ribolovne aktivnosti izdaje se uzimajući u obzir najbolje znanstvene savjete i, prema potrebi, na temelju rezultata znanstvenih istraživanja koje je potvrdila zajednička znanstvena radna skupina.
 3. Na temelju savjetovanja iz stavka 1. Zajednički odbor odobrava izlaske u eksperimentalni ribolov u senegalskim ribolovnim zonama kako bi ispitao tehničku izvedivost i gospodarsku isplativost novih vrsta ribolova. U tu svrhu i na zahtjev Senegala Zajednički odbor za svaki pojedinačni slučaj određuje vrste, uvjete i sve ostale relevantne parametre. Stranke provode eksperimentalni ribolov u skladu s uvjetima koje je utvrdila zajednička znanstvena radna skupina.
 Članak 11.
 Elektronička komunikacija
 1. Senegal i Unija obvezuju se u najkraćem mogućem roku uvesti računalne sustave potrebne za elektroničku razmjenu svih informacija i dokumenata povezanih s provedbom Sporazuma.
 2. Elektronička verzija pojedinog dokumenta u svakom trenutku smatra se istovrijednom njegovoj papirnatoj verziji.
 3. Senegal i Unija međusobno se bez odgode obavješćuju o svakoj neispravnosti računalnog sustava. U tom slučaju informacije i dokumenti povezani s provedbom Sporazuma automatski se zamjenjuju njihovim papirnatim verzijama.
 Članak 12.
 Povjerljivost podataka
 1. Senegal i Unija obvezuju se da će se svi nominativni podaci povezani s plovilima Unije i njihovim ribolovnim aktivnostima koji su dobiveni u okviru Sporazuma u svakom trenutku obrađivati strogo u skladu s njihovim načelima povjerljivosti i zaštite podataka.
 2. Stranke osiguravaju da javno budu dostupni samo zbirni podaci o ribolovnim aktivnostima u senegalskim ribolovnim zonama u skladu s relevantnim odredbama ICCAT-a i drugih regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom. Podatke koji se mogu smatrati povjerljivima nadležna tijela smiju upotrebljavaju isključivo za provedbu Sporazuma te za potrebe upravljanja ribarstvom, kontrole i praćenja.
 3. Kada je riječ o osobnim podacima koje stranke dostavljaju, Zajednički odbor može utvrditi primjerene zaštitne klauzule i pravne mjere u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (1) (Opća uredba Unije o zaštiti podataka) i pravilima primjenjivima u Senegalu.
 Članak 13.
 Suspenzija
 Provedbu ovog Protokola, uključujući isplatu financijskog doprinosa, može jednostrano suspendirati jedna od stranaka u slučajevima i pod uvjetima navedenima u članku 14. Sporazuma.
 Članak 14.
 Otkaz
 Ovaj Protokol može jednostrano otkazati jedna od stranaka u slučajevima i pod uvjetima navedenima u članku 14. Sporazuma.
 Članak 15.
 Trajanje
 Ovaj Protokol i njegov Prilog primjenjuju se tijekom razdoblja od pet godina od datuma njegove privremene primjene.
 Članak 16.
 Privremena primjena
 Ovaj Protokol privremeno se primjenjuje od datuma njegova potpisivanja.
 Članak 17.
 Stupanje na snagu
 Ovaj Protokol stupa na snagu na datum kada se stranke međusobno obavijeste o dovršetku postupaka potrebnih u tu svrhu.
 (1) Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL EU L 119, 4.5.2016., str. 1.).
 PRILOG
 UVJETI ZA OBAVLJANJE RIBOLOVA PLOVILIMA UNIJE U SENEGALSKIM RIBOLOVNIM ZONAMA
 POGLAVLJE I.
 Opće odredbe
 1. Određivanje nadležnog tijela
 1.
 Za potrebe ovog Priloga i osim ako je drukčije navedeno, svako upućivanje na Uniju (EU) ili Republiku Senegal (Senegal) kao nadležno tijelo znači:
 a)
 za Uniju: Europska komisija, prema potrebi, preko delegacije Europske unije u Senegalu,
 b)
 za Republiku Senegal: ministarstvo nadležno za ribarstvo i morsko gospodarstvo.
 2.
 Za potrebe primjene odredaba ovog Priloga, pojam „odobrenje za ribolov” jednakovrijedan je pojmu „povlastica” kako je definiran u senegalskom zakonodavstvu.
 3.
 Prava i obveze koje se navode kao prava i obveze „plovilâ” smatraju se pravima i obvezama subjekata plovilâ, njihovih zastupnika te zapovjednika nadležnih za operacije.
 2. Ribolovne zone
 „Senegalske ribolovne zone” definiraju se kao dio senegalskih voda u kojima Senegal ribarskim plovilima Unije odobrava obavljanje ribolovnih aktivnosti u skladu s člankom 4. stavkom 1. Sporazuma.
 2.1.
 Geografske koordinate senegalskih ribolovnih zona i polaznih crta dostavljaju se Uniji prije početka privremene primjene ovog Protokola u skladu sa senegalskim zakonodavstvom.
 2.2.
 Uniji se prije početka privremene primjene ovog Protokola u skladu sa senegalskim zakonodavstvom također dostavljaju podaci o zonama zabrane ribolova prema važećem nacionalnom zakonodavstvu, kao što su nacionalni parkovi, zaštićena morska područja i mrijestilišta riba, te podaci o zonama zabrane plovidbe.
 2.3.
 Senegal pri izdavanju odobrenja za ribolov obavješćuje vlasnike plovila o granicama ribolovnih zona i zona zabrane ribolova.
 2.4.
 O svakoj izmjeni tih zona Senegal obavješćuje Europsku komisiju najmanje dva mjeseca prije početka privremene primjene ovog Protokola.
 3. Biološki oporavak
 Ribarska plovila Unije kojima je dopušteno obavljanje njihove aktivnosti u okviru ovog Protokola poštuju sve mjere biološkog oporavka uspostavljene u skladu sa senegalskim zakonodavstvom. Odluka kojom se utvrđuje razdoblje biološkog oporavka svake se godine dostavlja EU-u dovoljno rano kako bi mu se omogućila prilagodba zahtjevâ za izdavanje odobrenja.
 4. Imenovanje zastupnika plovila
 Svako ribarsko plovilo Unije koje obavlja aktivnost u senegalskoj ribolovnoj zoni mora zastupati zastupnik s boravištem u Senegalu.
 5. Mjesto dospijeća plaćanja vlasnika plovila
 Prije početka privremene primjene ovog Protokola Senegal Uniji dostavlja podatke o odgovarajućem računu državne riznice na koji se za ribarska plovila Unije moraju uplaćivati financijski iznosi u okviru Sporazuma. Troškove povezane s tim bankovnim transferima snose vlasnici plovila.
 6. Osobe za kontakt
 Stranke se međusobno obavješćuju o svojim točkama za kontakt:
 —
 za postupke povezane s odobrenjima za ribolov,
 —
 za obveze izvješćivanja koje imaju subjekti Unije,
 —
 za drugu razmjenu informacija povezanu s provedbom ovog Protokola i poštovanjem normi i obveza koje proizlaze iz senegalskog zakonodavstva.
 POGLAVLJE II.
 Odobrenja za ribolov
 1. Uvjeti za dobivanje odobrenja za ribolov – plovila koja ispunjavaju uvjete
 Odobrenja za ribolov iz članka 4. Sporazuma izdaju se pod uvjetom:
 —
 da je plovilo upisano u registar ribarskih plovila Unije,
 —
 da su ispunjeni uvjeti prihvatljivosti utvrđeni u ovom Protokolu i u europskom zakonodavstvu koje se odnosi na održivo upravljanje vanjskim ribarskim flotama (1),
 —
 da su ispunjene sve ranije obveze povezane s vlasnikom plovila, zapovjednikom plovila ili samim plovilom koje su proizašle iz ribolovnih aktivnosti u Senegalu u okviru Sporazuma.
 2. Zahtjevi za izdavanje odobrenja za ribolov
 2.1.
 Nadležna tijela Unije elektroničkim putem za svako plovilo podnose zahtjev ministarstvu nadležnom za ribarstvo i morsko gospodarstvo, s time da se preslika zahtjeva dostavlja i Delegaciji Europske unije u Senegalu, najmanje 20 radnih dana prije zatraženog datuma početka razdoblja važenja.
 2.2.
 Zahtjevi se podnose senegalskom nadležnom tijelu upotrebom obrasca koji je naveden u Dodatku 1.
 2.3.
 Svakom zahtjevu za izdavanje odobrenja za ribolov prilažu se sljedeći dokumenti:
 —
 dokaz o uplati paušalnog predujma utvrđenog u tehničkoj specifikaciji koja se nalazi u Dodatku 2. ili Dodatku 3., ovisno o dotičnoj kategoriji,
 —
 fotografija u boji koja prikazuje bočnu stranu plovila.
 2.4.
 O okviru ovog Protokola uz svaki zahtjev za obnovu odobrenja za ribolov za plovilo čije su tehničke karakteristike ostale neizmijenjene prilaže se samo dokaz o uplati paušalnog predujma.
 3. Pristojbe i paušalni predujam
 3.1
 Odobrenja za ribolov izdaju se nakon plaćanja paušalnog predujma nadležnim državnim tijelima, kako je navedeno u nastavku.
 3.2
 Paušalni predujmovi i pristojbe u EUR po ulovljenoj toni u senegalskim ribolovnim zonama utvrđuju se kako slijedi:
 za tunolovce plivaričare:
 —
 za prve tri godine Protokola, godišnji paušalni predujam od 18 500 EUR po plovilu, što odgovara količini 231,25 tona godišnje, na temelju pristojbe od 80 EUR po toni,
 —
 za posljednje dvije godine Protokola, paušalni predujam od 18 500 EUR godišnje po plovilu, što odgovara količini od 217,65 tona godišnje, na temelju pristojbe od 85 EUR po toni.
 za plovila s ribarskim štapovima:
 —
 paušalni predujam od 13 000 EUR godišnje po plovilu, što odgovara količini od 173,33 tone godišnje, na temelju pristojbe od 75 EUR po toni.
 za plovila s parangalima:
 —
 paušalni predujam od 3 525 EUR godišnje po plovilu, što odgovara količini od 47 tone godišnje, na temelju pristojbe od 75 EUR po toni.
 za koćarice:
 —
 paušalni predujam od 500 EUR po plovilu i tromjesečju za pristojbu od 95 EUR po toni.
 Iznos pristojbe, paušalnog predujma i tehnički uvjeti navedeni su u tehničkim specifikacijama koje su navedene u dodacima 2. i 3.
 3.3.
 Iznos pristojbe i paušalnog predujma obuhvaća sve nacionalne i lokalne poreze osim lučkih pristojbi i naknada za pružene usluge.
 3.4.
 Ako je razdoblje važenja odobrenja za ribolov kraće od godine dana, posebno zbog biološkog oporavka, iznos paušalnog predujma prilagođava se pro rata temporis razdoblju važenja, kako je utvrđeno u skladu s odredbama utvrđenima u dodacima 2. i 3.
 4. Izdavanje odobrenja za ribolov i privremeni popis plovila s odobrenjem za ribolov
 4.1.
 U roku od pet radnih dana od primitka zahtjeva za izdavanje odobrenja za ribolov u skladu s točkama 2.2. i 2.3. Senegal za svaku kategoriju plovila sastavlja privremeni popis plovila kojima je dopušten ribolov.
 4.2.
 Popis se dostavlja nacionalnom tijelu nadležnom za kontrolu ribarstva i Uniji. Senegal taj privremeni popis može dostaviti izravno vlasniku plovila ili njegovu zastupniku.
 4.3.
 Plovilima je ribolov dopušten od njihova upisa na privremeni popis. Do izdavanja odobrenja za ribolov na tim plovilima se u svakom trenutku mora nalaziti primjerak privremenog popisa.
 4.4.
 U roku od 20 radnih dana nakon primitka cjelokupne dokumentacije iz točke 2.3. nadležno tijelo vlasnicima plovila ili njihovim predstavnicima izdaje odobrenje za ribolov za sva plovila. Primjerak odobrenja šalje se i delegaciji Europske unije u Senegalu.
 4.5.
 Kako se ne bi odgađala mogućnost ribolova u ribolovnoj zoni, primjerak odobrenja za ribolov šalje se istodobno vlasnicima plovila elektroničkim putem. Taj primjerak smije se upotrebljavati najviše 60 dana od datuma izdavanja odobrenja za ribolov. Tijekom tog razdoblja taj se primjerak smatra jednakovrijednim izvorniku.
 4.6.
 Odobrenje za ribolov mora se u svakom trenutku nalaziti na plovilu, ne dovodeći u pitanje točke 4.3. i 4.5.
 5. Prijenos odobrenja za ribolov
 5.1.
 Odobrenje za ribolov izdaje se za određeno plovilo i nije prenosivo.
 5.2.
 Međutim, na zahtjev Unije i u slučaju dokazane više sile utvrđene u tehničkom izvješću, a posebno gubitka ili dugotrajnog zastoja plovila zbog ozbiljnog tehničkog kvara, odobrenje za ribolov za određeno plovilo zamjenjuje se novim odobrenjem za ribolov izdanim za drugo plovilo jednake kategorije kao plovilo koje se zamjenjuje, bez plaćanja nove pristojbe.
 5.3.
 U tom se slučaju pri izračunavanju količine ulova za određivanje eventualnog dodatnog plaćanja uzima u obzir zbroj ukupnih iznosa ulova obaju plovila.
 5.4.
 Vlasnik plovila koje treba zamijeniti ili njegov predstavnik vraća poništeno odobrenje za ribolov nadležnom tijelu. O tome pisanim putem obavješćuje delegaciju Europske unije u Senegalu.
 5.5.
 Nakon vraćanja poništenog odobrenja novo odobrenje za ribolov izdaje se u najkraćem mogućem roku. Delegaciju Europske unije u Senegalu obavješćuje se o prijenosu odobrenja za ribolov.
 6. Razdoblje važenja povlastice
 6.1.
 Odobrenja za ribolov za tunolovce izdaju se na razdoblje od jedne godine. Odobrenja za ribolov za ribarske koćarice za dubokomorski pridneni ribolov izdaju se na razdoblje od tri mjeseca.
 6.2.
 Odobrenja za ribolov mogu se produžiti.
 6.3.
 Za potrebe određivanja početka razdoblja važenja odobrenja za ribolov podrazumijeva se sljedeće:
 —
 razdoblje od jedne godine: od početka privremene primjene ovog Protokola do 31. prosinca iste godine; nakon toga, svaka cijela kalendarska godina; za posljednju godinu primjene ovog Protokola, razdoblje od 1. siječnja do datuma prestanka važenja ovog Protokola,
 —
 razdoblje od tri mjeseca: od početka privremene primjene ovog Protokola, razdoblje od datuma njegova stupanja na snagu do datuma početka sljedećeg tromjesečja, s time da tromjesečja obvezno počinju 1. siječnja, 1. travnja, 1. srpnja i 1. listopada; nakon toga, svako cijelo tromjesečje; na kraju primjene ovog Protokola, razdoblje od kraja posljednjeg cijelog tromjesečja do datuma prestanka važenja ovog Protokola.
 7. Pomoćna plovila
 7.1.
 Na zahtjev Unije Senegal dopušta ribarskim plovilima Unije koja imaju odobrenje za ribolov da prime pomoć od pomoćnih plovila.
 7.2.
 Ta pomoć ne smije obuhvaćati ni punjenje spremnika gorivom ni prekrcaj ulova.
 7.3.
 Pomoćna plovila moraju ploviti pod zastavom države članice Unije i ne smiju biti opremljena za ribolov.
 7.4.
 Pomoćna plovila podliježu postupku kojim je uređeno slanje zahtjevâ za izdavanje odobrenja za ribolov iz ovog poglavlja u mjeri u kojoj je taj postupak na njih primjenjiv. Zahtjevu za izdavanje odobrenja prilaže se popis ribarskih plovila za koja se provode pomoćne aktivnosti.
 7.5.
 Senegal utvrđuje popis dopuštenih pomoćnih plovila i dostavlja ga nacionalnom tijelu zaduženom za kontrolu ribolova i Uniji.
 7.6.
 Pristojba koja se primjenjuje za svako pomoćno plovilo iznosi 3 500 EUR godišnje po plovilu.
 7.7.
 Odobrenje za pomoćno plovilo nije prenosivo i pristojba se ne smanjuje pro rata temporis.
 POGLAVLJE III.
 Tehničke mjere
 1.
 Tehničke mjere povezane sa zonom, ribolovnim alatima i usputnim ulovima koje se primjenjuju na koćarice za dubokomorski pridneni ribolov s odobrenjem za ribolov utvrđene su u tehničkoj specifikaciji koja se nalazi u Dodatku 2.
 2.
 Tehničke mjere koje se primjenjuju na tunolovce s odobrenjem za ribolov utvrđene su u tehničkoj specifikaciji koja se nalazi u Dodatku 3. Tunolovci osiguravaju poštovanje preporuka i rezolucija ICCAT-a i uzimaju u obzir znanstvene savjete drugih regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom.
 POGLAVLJE IV.
 Praćenje, kontrola i nadzor
 Odjeljak 1.
 Izvješćivanje o ulovima i praćenje ulova
 1. Elektronički očevidnik o ribolovu
 1.1.
 Zapovjednik plovila Unije koje obavlja ribolov u okviru Sporazuma vodi elektronički očevidnik o ribolovu koji je dio sustava ERS.
 1.2.
 Plovilo koje nije opremljeno sustavom ERS ne smije ući u senegalsku ribolovnu zonu radi obavljanja ribolovnih aktivnosti.
 1.3.
 Ako je to potrebno, očevidnik o ribolovu tune prilagođava kako bi bio u skladu s odgovarajućim rezolucijama i preporukama ICCAT-a ili, za druge vrste ribolova, kako bi bio u skladu odgovarajućim rezolucijama i preporukama drugih regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom.
 1.4.
 Zapovjednik ispunjava očevidnik o ribolovu za svaki dan koji je plovilo provelo u senegalskim ribolovnim zonama.
 1.5.
 Zapovjednik svakodnevno upisuje u očevidnik procijenjenu količinu svake vrste koja je ulovljena i zadržana na plovilu, za svaku ribolovnu operaciju. Količine se izražavaju u kilogramima žive mase ili, prema potrebi, broju jedinki. Očevidnik o ribolovu ispunjava se čitljivo, tiskanim slovima, a potpisuje ga zapovjednik. Zapovjednik je odgovoran za točnost podataka zabilježenih u očevidniku o ribolovu. Podaci iz očevidnika o ribolovu svakodnevno se automatski, elektroničkim putem, šalju Centru za praćenje ribarstva (Fisheries Monitoring Centre, FMC) države zastave i nadležnom tijelu Senegala. Poslane poruke moraju uključivati barem sljedeće elemente:
 (a)
 identifikacijske brojeve i ime ribarskog plovila;
 (b)
 FAO-ovu troslovnu oznaku za svaku vrstu;
 (c)
 geografsko područje na kojem su ostvareni ulovi;
 (d)
 datum i, prema potrebi, vrijeme ulova;
 (e)
 datum i vrijeme isplovljavanja iz luke i uplovljavanja u nju te trajanje izlaska u ribolov;
 (f)
 vrstu alata, tehničke specifikacije i dimenzije;
 (g)
 procijenjene količine svake vrste zadržane na plovilu izražene u kilogramima žive mase ili, prema potrebi, broju jedinki;
 (h)
 procijenjene odbačene količine svake vrste izražene u kilogramima žive mase ili, prema potrebi, broju jedinki.
 1.6.
 Država zastave osigurava da se podaci zaprime i zabilježe u računalnoj bazi podataka u kojoj se mogu sigurno čuvati tijekom 36 mjeseci.
 1.7.
 Država zastave i Senegal osiguravaju da su opremljeni informatičkom opremom i računalnim programima potrebnima za automatski prijenos podataka ERS. Podaci ERS prenose se elektroničkim sredstvima komunikacije kojima upravlja Europska komisija kako bi se razmjena odvijala u standardiziranom formatu za prijenos podataka o ribarstvu. Izmjene standarda provode se u roku od šest mjeseci.
 1.8.
 FMC države zastave osigurava da se, dok se plovilo nalazi u ribolovnoj zoni, čak i ako nema ulova, očevidnici o ribolovu svakodnevno automatski šalju iz ERS-a FMC-u Senegala.
 1.9.
 Pravila o slanju podataka o ulovima putem ERS-a i postupci u slučaju kvara na sustavu utvrđeni su u Dodatku 4.
 1.10.
 Tijela Senegala obrađuju podatke o ribolovnim aktivnostima pojedinačnih plovila na povjerljiv i siguran način.
 1.11.
 Točke od 1.6. do 1.9. primjenjuju se od trenutka u kojem Senegal dostavi obavijest o opremljenosti opremom ERS i uvođenju u uporabu automatskog primanja poruka u njegovu FMC-u, prema potrebi, nakon razdoblja testiranja. Do uvođenja u uporabu automatskog primanja poruka informacije iz točke 1.8. podtočaka od (a) do (h) šalju plovila, i to elektroničkom poštom u upotrebljivom elektroničkom formatu u trenutku njihova izlaska iz zone u obliku izvatka iz očevidnika o ribolovu priloženog obavijesti o izlasku ili najkasnije 48 sati nakon dolaska u luku u Senegalu. U tom slučaju podaci se šalju i centru za oceanografska istraživanja (Centre de recherche océanographique de Dakar Thiaroye - CRODT). Nakon uvođenja u uporabu primanja podataka ERS od strane Senegala očevidnike o ribolovu CRODT-u šalje FMC Senegala.
 1.12.
 Praćenje iskorištenosti dopuštene količine ulova osiguravaju država članica zastave i Senegal na temelju dnevnih izvješća. Država članica zastave osigurava da se ribolovne operacije prekinu na datum na koji se predviđa da će se tada dosegnuti dopuštena količina ulova za njezina plovila kako bi se izbjeglo svako prekoračenje dopuštene količine.
 2. Zbirni podaci o ulovima
 2.1.
 Država zastave svaka tri mjeseca u bazu podataka koju vodi Europska komisija unosi zbirne mjesečne podatke o ulovljenim i odbačenim količinama za svako plovilo. Podaci o količinama vrsta na koje se primjenjuje dopuštena količina ulova u skladu s ovim Protokolom ili preporukama ICCAT-a dostavljaju se jednom mjesečno za prethodni mjesec.
 2.2.
 Država zastave provjerava primljene podatke uspoređujući ih s podacima o iskrcaju, prodaji, inspekcijskim pregledima ili promatranjima te svim relevantnim informacijama koje su tijelima poznate. Ažuriranja baze podatka koja su potreba slijedom tih provjera provode se u najkraćem mogućem roku. U provjerama se primjenjuju geografske koordinate ribolovne zone utvrđene u ovom Protokolu. Faktore konverzije koji se primjenjuju za utvrđivanje ekvivalenata žive mase potvrđuje Zajednički odbor.
 2.3.
 Prije kraja svakog tromjesečja Unija tijelima Senegala dostavlja zbirne podatke, dobivene iz baze podataka, za prethodna tromjesečja tekuće godine, u kojima su prikazane količine ulova po plovilu, mjesecu i vrstama. Ti su podaci privremeni i nadogradivi.
 2.4.
 Senegal analizira podatke i ukazuje na sve bitne nedosljednosti u odnosu na podatke iz elektroničkih očevidnika o ribolovu poslanih putem ERS-a. Države zastave provode istrage i ažuriraju podatke prema potrebi.
 2.5.
 U slučaju nepoštovanja odredaba o izvješćivanju o ulovu Senegal može suspendirati odobrenje za ribolov dotičnog plovila do dostave izvješća o ulovu koje nedostaje i vlasniku plovila odrediti kaznu u skladu s odgovarajućim odredbama važećeg nacionalnog zakonodavstva. U slučaju ponovnog kršenja Senegal može odbiti produžiti odobrenje za ribolov.
 2.6.
 Senegal bez odgode obavješćuje Uniju o svakoj primijenjenoj sankciji u tom kontekstu.
 3. Prelazak na elektronički sustav izvješćivanja o ribolovu (ERS)
 Stranke se sporazumijevaju da će osigurati prelazak na elektronički sustav izvješćivanja o podacima o ribolovu na temelju tehničkih specifikacija utvrđenih u Dodatku 4. Stranke se sporazumijevaju da će utvrditi zajednička pravila kako bi se taj prelazak dogodio u najkraćem mogućem roku. Senegal obavješćuje Uniju čim uvjeti za prelazak budu ispunjeni. Od dana dostave te informacije dogovoren je rok od dva mjeseca u kojem sustav mora biti potpuno operativan.
 4. Obračun pristojbi
 4.1.
 Provjera tromjesečnih podataka
 4.1.1.
 Senegal odmah obavješćuje Uniju o rezultatima provjera iz točke 2.3.
 4.1.2.
 Unija Senegalu dostavlja potrebna objašnjenja, prema potrebi, preko znanstvenog instituta države zastave. Ako je to potrebno, sastaju se zajednička znanstvena radna skupina ili znanstveni instituti.
 4.2.
 Konačni obračun i isplata
 4.2.1.
 Na temelju izvješćâ o zbirnim podacima Unija za svako plovilo sastavlja obračun pristojbi koje plovilo mora platiti za svoju godišnju ribolovnu sezonu u prethodnoj kalendarskoj godini.
 4.2.2.
 Unija taj završni obračun šalje tijelima Senegala i vlasniku plovila posredstvom država članica prije 30. travnja tekuće godine. Senegal provjerava i potvrđuje konačne obračune u roku od trideset dana od njihova primitka. Ako Senegal u prethodno navedenom roku od trideset dana ne podnese prigovor, smatra se da su završni obračuni usvojeni. U slučaju neslaganja stranke se, prema potrebi, savjetuju u okviru Zajedničkog odbora.
 4.3.
 Ako je iznos završnog obračuna viši od predviđene paušalne pristojbe plaćene za dobivanje odobrenja za ribolov, vlasnik plovila plaća nepodmireni iznos Senegalu do 31. srpnja tekuće godine. Ako je iznos završnog obračuna niži od predviđene paušalne pristojbe, vlasniku plovila ne nadoknađuje se preostali iznos. Vlasnici plovila Senegalu šalju presliku dokaza o plaćanju.
 Odjeljak 2.
 Ulasci u senegalske vode i izlasci iz njih
 1.
 Ribarska plovila Unije koja u okviru ovog Protokola obavljaju ribolov u senegalskim vodama obavješćuju nadležna tijela Senegala najkasnije četiri sata unaprijed o svojoj namjeri ulaska u senegalske vode ili izlaska iz njih.
 2.
 Pri dostavi obavijesti o ulasku u senegalske vode ili izlasku iz njih plovila dostavljaju i svoju poziciju te ulove zadržane na plovilu, označene troslovnom oznakom FAO-a i izražene u kilogramima žive mase ili, prema potrebi, broju jedinki, ne dovodeći u pitanje odredbe iz Dodatka 4. odjeljka 2. Te obavijesti moraju se dostavljati elektroničkom poštom ili telefaksom do datuma na koji se, prema dogovoru stranaka, uvodi u uporabu automatsko primanje poruka ERS.
 3.
 Plovilo koje je zatečeno u ribolovu, a da to nije najavilo nadležnom tijelu Senegala čini kršenje te podliježe sankcijama predviđenima nacionalnim zakonodavstvom.
 4.
 Adresa e-pošte, brojevi telefaksa i telefona te podaci za radijsku komunikaciju nadležnih tijela Senegala prilažu se u Dodatku 6.
 Odjeljak 3.
 Ulazak u luku, prekrcaj i ukrcaj
 1. Plovilo nadležnom tijelu šalje obavijesti o svojem ulasku u luku najmanje 72 sata unaprijed.
 2. Plovila s ribarskim štapovima ulove ostvarene u senegalskim ribolovnim zonama iskrcavaju u luci Dakar.
 2.1.
 Plovila s ribarskim štapovima svoje ulove nude u prvom redu poduzećima za industrijsku ili artizanalnu preradu na lokalnom tržištu, po cijeni utvrđenoj u pregovorima među subjektima, uz upućivanje na međunarodno tržište.
 2.2.
 U skladu s odredbama zdravstvenog odobrenja koje je Unija izdala Senegalu ulovi iskrcani u Dakru u okviru ovog Protokola podliježu inspekciji i certificiranju koje provodi nadležno tijelo Senegala.
 3. Svako ribarsko plovilo Unije koje djeluje u okviru ovog Protokola i obavlja prekrcaj u senegalskim vodama to čini u skladu sa senegalskim zakonodavstvom.
 4. Zahtjevi za prekrcaj moraju sadržavati sljedeće informacije:
 4.1.
 tonažu po vrstama koje se prekrcavaju ili iskrcavaju;
 4.2.
 datum prekrcaja ili iskrcaja;
 4.3.
 odredište prekrcanih ili iskrcanih ulova.
 5. U senegalskim vodama zabranjuje se svaki prekrcaj ili iskrcaj ulova koji nije obuhvaćen točkama od 1. do 4. Svako kršenje ove odredbe podliježe sankcijama predviđenima važećim zakonodavstvom Senegala.
 Odjeljak 4.
 Sustav za satelitsko praćenje (VMS)
 1. Obavijesti o poziciji plovila – sustav VMS
 1.1.
 Svako plovilo Unije s odobrenjem za ribolov u okviru ovog Protokola opremljeno je satelitskim sustavom za praćenje plovila (Vessel Monitoring System - VMS).
 Zabranjeno je pomicanje, isključivanje, uništavanje, oštećivanje ili onesposobljavanje sustava za kontinuirano satelitsko lokaliziranje koji se nalazi na plovilu radi slanja podataka ili namjerno mijenjanje, preusmjeravanje ili krivotvorenje podataka koje je izdao ili zabilježio navedeni sustav.
 Plovila Unije automatski i kontinuirano svoju poziciju šalju FMC-u svoje države zastave, svaki sat kada je riječ o plivaričarima i svaka dva sata kada je riječ o ostalim plovilima. Ta učestalost slanja poruka može se povećati u okviru poduzimanja istražnih mjera koje se odnose na aktivnost pojedinog plovila.
 1.2.
 Svaka poruka o poziciji mora sadržavati:
 (a)
 identifikacijske podatke plovila;
 (b)
 zadnju geografsku poziciju plovila (geografska dužina i širina) s granicom dopuštene pogreške manjom od 500 metara i intervalom pouzdanosti od 99 %;
 (c)
 datum i vrijeme kada je pozicija zabilježena;
 (d)
 brzinu i smjer plovila.
 Poruke su oblikovane u skladu s formatom iz Dodatka 5.
 1.3.
 Pravila o slanju poruka o poziciji putem VMS-a i postupci u slučaju kvara na sustavu navedeni su u Dodatku 5.
 1.4.
 FMC-i međusobno komuniciraju u kontekstu praćenja aktivnosti plovilâ.
 2. Sigurno slanje poruka o poziciji Senegalu
 FMC države zastave automatski šalje poruke o poziciji dotičnih plovila FMC-u Senegala. FMC države zastave i FMC Senegala razmjenjuju svoje adrese elektroničke pošte za kontakt i bez odgode se obavješćuju o svakoj izmjeni tih adresa.
 Slanje poruka o poziciji između FMC-a države zastave i FMC-a Senegala obavlja se elektroničkim putem, s pomoću sigurnog komunikacijskog sustava.
 FMC Senegala bez odgode obavješćuje FMC države zastave i Uniju o svakom prekidu primitka uzastopnih poruka o poziciji od plovila s odobrenjem za ribolov koje nije najavilo svoj izlazak iz zone.
 3. Valjanost obavijesti VMS u slučaju spora
 U slučaju spora između stranaka vjerodostojni su podaci o poziciji dostavljeni sustavom VMS.
 Odjeljak 5.
 Promatrači
 1. Promatranje ribolovnih aktivnosti
 1.1.
 Ribolovne aktivnosti plovila s odobrenjem za ribolov podliježu promatranju u okviru Sporazuma.
 1.2.
 Za tunolovce promatranje mora biti u skladu s odredbama predviđenima u preporukama koje je donio ICCAT-a te, prema potrebi, regionalnim promatračkim programima izrađenima u okviru ICCAT-a.
 2. Plovila i imenovani promatrači
 2.1.
 U trenutku izdavanja odobrenjâ za ribolov Senegal obavješćuje Uniju i vlasnika plovila ili njegova zastupnika o plovilima na koja se mora ukrcati promatrač te o vremenu koje će promatrača provesti na svakom plovilu.
 2.2.
 Senegal Uniji i vlasniku plovila na koje se mora ukrcati promatrač ili njegovu zastupniku dostavlja ime imenovanog promatrača najkasnije 15 dana prije datuma predviđenog za njegov ukrcaj. Senegal bez odgode obavješćuje Uniju i vlasnika plovila ili njegova zastupnika o svim promjenama koje se odnose na plovila i imenovane promatrače.
 2.3.
 Senegal će nastojati da ne imenuje promatrače za plovila koja već imaju promatrača na plovilu ili koja već imaju službenu obvezu omogućiti ukrcaj promatrača tijekom dotične ribolovne sezone u okviru njihovih aktivnosti u ribolovnim zonama koje nisu senegalske.
 2.4.
 Promatrači na koćaricama za dubokomorski pridneni ribolov ne smiju ostati na plovilu duže od dva mjeseca. Promatrači ostaju na plovilu samo onoliko dugo koliko im je potrebno da obave svoje dužnosti.
 3. Paušalni financijski doprinos
 3.1.
 U trenutku uplate godišnje pristojbe vlasnici tunolovaca plivaričara s hladnjačom, plovila s ribarskim štapovima i plovila s plutajućim parangalima Upravi za zaštitu i praćenje ribarstva (Direction de la protection et de la surveillance des pêches, DPSP) za svako plovilo uplaćuju paušalni doprinos u iznosu od 600 EUR namijenjen ispravnom odvijanju programa promatrača.
 3.2.
 U trenutku uplate tromjesečne pristojbe vlasnici koćarica za svako plovilo DPSP-u uplaćuju i paušalni doprinos u iznosu od 150 EUR namijenjen ispravnom odvijanju programa promatrača.
 4. Plaće promatrača
 Troškove plaće i doprinosa za socijalno osiguranje promatrača snosi Senegal.
 5. Uvjeti ukrcaja
 5.1.
 Uvjete za ukrcaja promatrača, a posebno vrijeme njegova boravka na plovilu, sporazumno utvrđuju vlasnik plovila ili njegov zastupnik i Senegal.
 5.2.
 S promatračem se na plovilu postupa kao s časnikom. Ipak, kod smještaja promatrača na plovilu uzima se u obzir tehnička struktura plovila.
 5.3.
 Troškove smještaja i hrane na plovilu snosi vlasnik plovila.
 5.4.
 Zapovjednik poduzima sve što je u njegovoj nadležnosti da osigura fizičku sigurnost i opću dobrobit promatrača.
 5.5.
 Promatraču se pružaju sve pogodnosti potrebne za obavljanje njegovih dužnosti. Ima pristup sredstvima komunikacije i dokumentima povezanima s ribolovnim aktivnostima plovila, a posebno očevidnicima o ribolovu i navigacijskom dnevniku te onim dijelovima plovila koji su izravno povezani s njegovim dužnostima.
 6. Obveze promatrača
 Za cijelog boravka na plovilu promatrač:
 6.1.
 poduzima sve potrebne mjere kako ne bi prekidao ili ometao ribolovne aktivnosti;
 6.2.
 pažljivo postupa sa stvarima i opremom na plovilu;
 6.3.
 poštuje povjerljivost svih dokumenata koji pripadaju plovilu.
 7. Ukrcaj i iskrcaj promatrača
 7.1.
 Promatrač stupa na dužnost u luci koju odredi vlasnik plovila.
 7.2.
 Vlasnik plovila ili njegov predstavnik 10 dana prije ukrcaja obavješćuje Senegal o datumu, vremenu i luci ukrcaja promatrača. Ako se promatrač ukrcava u stranoj zemlji, njegove troškove putovanja do luke ukrcaja snosi vlasnik plovila.
 7.3.
 Ako promatrač ne dođe na ukrcaj u roku od 12 sati od dogovorenog datuma i vremena, vlasnik plovila automatski se oslobađa od obveze ukrcavanja promatrača na plovilo. Plovilo je tada slobodno napustiti luku i započeti obavljati ribolovne aktivnosti.
 7.4.
 Ako se promatrač ne iskrca s plovila u jednoj od senegalskih luka, vlasnik plovila o svojem trošku osigurava povratak promatrača u Senegal u najkraćem mogućem roku.
 8. Dužnosti promatrača
 Dužnosti znanstvenih promatrača jesu:
 —
 ispravno vođenje izvješća o izlascima u ribolov i bilježenje osnovnih informacija o ribolovu (geografska pozicija plovila, vremena početka i kraja ribolovnih operacija, broj povlačenja mreže, prema potrebi, broj parangala i uređaja za privlačenje ribe (FAD uređaji) itd.)),
 —
 prikupljanje informacija o posebnim ulovima (količina i veličina) i o usputnim ulovima, posebno za glavonošce, rakove i pridnene ribe te za morske pse, morske kornjače, morske sisavce i morske ptice,
 —
 biološko uzorkovanje za potrebe znanstvenih istraživanja o razmnožavanju, rastu i identitetu stokova; uzorkovanje se provodi prema znanstvenom protokolu nacionalnog instituta nadležnog za ribarstvena istraživanja,
 —
 ako je riječ o tunolovcima, promatranje i izvješćivanje o FAD uređajima, u skladu s ICCAT-ovim programom promatrača donesenim u okviru višegodišnjeg programa za očuvanje tropske tune i upravljanje tropskom tunom,
 —
 provođenje svih ostalih znanstvenih dužnosti koje je preporučila zajednička znanstvena radna skupina.
 9. Izvješće promatrača
 9.1.
 Prije napuštanja plovila promatrač zapovjedniku plovila uručuje izvješće o svojim opažanjima. Zapovjednik plovila ima pravo unijeti primjedbe u izvješće promatrača. Izvješće potpisuju promatrač i zapovjednik. Zapovjednik dobiva primjerak izvješća promatrača.
 9.2.
 Promatrač podnosi izvješće Senegalu, koji jedan primjerak izvješća prosljeđuje Uniji u roku od osam dana nakon iskrcaja promatrača.
 Odjeljak 6.
 Inspekcijski pregled na moru i u luci
 1. Inspekcijski pregled na moru
 1.1.
 U senegalskim ribolovnim zonama inspekcijski pregled na moru ribarskih plovila Unije s odobrenjem za ribolov provode plovila i inspektori Senegala koji se mogu jasno identificirati kao inspektori zaduženi za kontrolu ribarstva.
 1.2.
 Prije ukrcaja na plovilo senegalski inspektori obavješćuju plovilo Unije o svojoj odluci obavljanja inspekcijskog pregleda. Inspekcijski pregled provode najviše dva inspektora koji prije provođenja inspekcijskog pregleda moraju dokazati svoj identitet i službenu kvalifikaciju inspektora.
 1.3.
 Senegalski inspektori zadržavaju se na ribarskom plovilu Unije samo onoliko dugo koliko im je potrebno za obavljanje dužnosti povezanih s inspekcijskim pregledom. Inspekcijski pregled obavljaju tako da što manje utječu na plovilo, njegovu ribolovnu aktivnost i teret.
 1.4.
 Senegal može dopustiti Uniji da sudjeluje u inspekcijskom pregledu na moru kao promatrač.
 1.5.
 Zapovjednik ribarskog plovila Unije omogućuje senegalskim inspektorima ukrcaj na plovilo i obavljanje njihova posla.
 1.6.
 Nakon završetka svakog inspekcijskog pregleda senegalski inspektori sastavljaju izvješće o inspekcijskom pregledu. Zapovjednik ribarskog plovila Unije ima pravo unijeti primjedbe u izvješće o inspekcijskom pregledu. Izvješće o inspekcijskom pregledu potpisuju inspektor koji je sastavio izvješće i zapovjednik ribarskog plovila Unije.
 1.7.
 Prije napuštanja plovila senegalski inspektori uručuju primjerak izvješća o inspekcijskom pregledu zapovjedniku ribarskog plovila Unije. U slučaju kršenja Senegal jedan primjerak izvješća o inspekcijskom pregledu dostavlja Uniji u roku od 8 dana nakon inspekcijskog pregleda.
 2. Inspekcijski pregled u luci
 2.1.
 Inspekcijski pregled u luci ribarskih plovila Unije koja u senegalskoj luci obavljaju prekrcaj ili iskrcaj ulova ostvarenih u senegalskoj zoni provode ovlašteni inspektori.
 2.2.
 Inspekcijski pregled obavljaju najviše dva inspektora koji prije provođenja inspekcijskog pregleda moraju dokazati svoj identitet i službenu kvalifikaciju inspektora. Senegalski inspektori zadržavaju se na ribarskom plovilu Unije samo onoliko dugo koliko im je potrebno da obave poslove povezane s inspekcijskim pregledom koji obavljaju tako da što manje utječu na plovilo, iskrcaj, prekrcaj i teret.
 2.3.
 Senegal može dopustiti Uniji da sudjeluje u inspekcijskom pregledu u luci kao promatrač.
 2.4.
 Zapovjednik ribarskog plovila Unije senegalskim inspektorima omogućuje obavljanje njihova posla.
 2.5.
 Nakon završetka svakog inspekcijskog pregleda senegalski inspektor sastavlja izvješće o inspekcijskom pregledu. Zapovjednik ribarskog plovila Unije ima pravo unijeti primjedbe u izvješće o inspekcijskom pregledu. Izvješće o inspekcijskom pregledu potpisuju inspektor koji je sastavio izvješće i zapovjednik ribarskog plovila Unije.
 2.6.
 Nakon završetka inspekcijskog pregleda senegalski inspektor uručuje zapovjedniku ribarskog plovila Unije primjerak izvješća o inspekcijskom pregledu. Senegal jedan primjerak izvješća o inspekcijskom pregledu dostavlja Uniji u roku od 8 dana nakon inspekcijskog pregleda.
 Odjeljak 7.
 Kršenja
 1. Postupanje u slučaju kršenja
 1.1.
 Svako kršenje koje počini ribarsko plovilo Unije s odobrenjem za ribolov u skladu s ovim Prilogom navodi se u izvješću o inspekcijskom pregledu. To se izvješće šalje Uniji i državi zastave u najkraćem mogućem roku.
 1.2.
 Zapovjednikovim potpisivanjem izvješća o inspekcijskom pregledu ne dovodi se u pitanje pravo vlasnika plovila na obranu u okviru postupka zbog navodnog kršenja.
 2. Zadržavanje plovila – informativni sastanak
 2.1.
 Ako je navodno kršenje predviđeno važećim senegalskim zakonodavstvom, svako ribarsko plovilo Unije koje je počinilo to kršenje može biti primorano prekinuti svoje ribolovne aktivnosti i, ako se nalazi na moru, vratiti se u luku Dakar.
 2.2.
 Senegal u roku od 24 sata obavješćuje Uniju o svakom zadržavanju ribarskog plovila Unije s odobrenjem za ribolov. Uz tu obavijest prilaže se dokumentacija kojom se dokazuje navodno kršenje.
 2.3.
 Prije nego što poduzme bilo kakve mjere protiv plovila, zapovjednika, posade ili tereta, osim mjera radi zaštite dokaza, Senegal na zahtjev Unije organizira informativni sastanak u roku od jednog radnog dana od obavijesti o zadržavanju plovila kako bi se razjasnile činjenice koje su dovele do zadržavanja plovila i obrazložile daljnje mjere koje se mogu poduzeti. Tom informativnom sastanku može prisustvovati predstavnik države zastave plovila.
 3. Sankcije za kršenje – postupak nagodbe
 3.1.
 Sankcije za navodno kršenje određuje Senegal u skladu s važećim nacionalnim zakonodavstvom.
 3.2.
 Ako postupanja povezana s kršenjem uključuju sudski postupak, prije njegova pokretanja i pod uvjetom da kršenje ne uključuje kazneno djelo, između Senegala i Unije provodi se postupak nagodbe kako bi se odredili uvjeti i težina sankcije. Postupak nagodbe mora završiti najkasnije 3 dana nakon obavijesti o zadržavanju plovila.
 3.3.
 U tom postupku nagodbe mogu sudjelovati predstavnici države zastave plovila i Unije.
 4. Sudski postupak – bankovno jamstvo
 4.1.
 Ako se postupkom nagodbe ne postigne nagodba te se slučaj kršenja propisa iznese pred nadležni sud, vlasnik plovila koje je počinilo kršenje polaže bankovno jamstvo u banku koju je odredio Senegal, u iznosu koji je odredio Senegal, a koje pokriva troškove povezane sa zadržavanjem plovila, procijenjenom novčanom kaznom i eventualnom odštetom. Bankovno jamstvo ne može se osloboditi sve do okončanja sudskog postupka.
 4.2.
 Nakon donošenja presude bankovno jamstvo bez odgode se oslobađa i vraća vlasniku plovila:
 a)
 u cijelosti ako nije izrečena nikakva sankcija;
 b)
 u visini preostalog iznosa ako je sankcija novčana kazna koja je niža od iznosa bankovnog jamstva.
 4.3.
 Senegal obavješćuje Uniju o ishodu sudskog postupka u roku od 8 dana od donošenja presude.
 5. Puštanje plovila i posade
 Plovilu i njegovoj posadi dopušta se napuštanje luke nakon podmirenja sankcije utvrđene u okviru postupka nagodbe ili nakon polaganja bankovnog jamstva.
 Odjeljak 8.
 Participativni nadzor u suzbijanju ribolova NNN
 1. Cilj
 Kako bi se pojačao nadzor nad ribolovnim aktivnostima na otvorenome moru i suzbio ribolov NNN, ribarska plovila Unije obavješćuju o prisutnosti svakog ribarskog plovila u senegalskim ribolovnim zonama koje nije na popisu stranih plovila s odobrenjem za ribolov u Senegalu, koji je dostavio Senegal.
 2. Postupak
 2.1.
 Kada zapovjednik ribarskog plovila Unije uoči ribarsko plovilo koje obavlja ribolovne aktivnosti koje bi mogle činiti ribolov NNN, on može prikupiti što više informacija o uočenom.
 2.2.
 Izvješća o uočavanju tih aktivnosti bez odgode se šalju istodobno senegalskim tijelima i nadležnom tijelu države zastave plovila koje je te aktivnosti uočilo, koje ih šalje Europskoj komisiji ili organizaciji koju ona odredi.
 2.3.
 Europska komisija te informacije dostavlja Senegalu.
 3. Reciprocitet
 Senegal u najkraćem mogućem roku Uniji šalje sva izvješća koja posjeduje o uočavanju plovila za ribolov koja obavljaju aktivnosti koje bi mogle činiti ribolov NNN u senegalskim ribolovnim zonama.
 POGLAVLJE V.
 Ukrcavanje pomoraca
 1. Vlasnici ribarskih plovila Unije koja obavljaju ribolov u okviru ovog Protokola zapošljavaju državljane afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja (zemlje AKP-a) u skladu sa sljedećim uvjetima i ograničenjima:
 —
 za tunolovce plivaričare i plovila s parangalima, najmanje 25 % pomoraca ukrcanih tijekom ribolovne sezone tune u senegalskoj ribolovnoj zoni podrijetlom je iz Senegala ili eventualno iz zemlje AKP-a,
 —
 za plovila za ribolov s ribarskim štapovima, najmanje 30 % pomoraca ukrcanih tijekom ribolovne sezone u senegalskoj ribolovnoj zoni podrijetlom je iz Senegala ili eventualno iz zemlje AKP-a,
 —
 za koćarice za dubokomorski pridneni ribolov, najmanje 25 % pomoraca ukrcanih tijekom ribolovne sezone u senegalskoj ribolovnoj zoni podrijetlom je iz Senegala ili eventualno iz zemlje AKP-a.
 2. Vlasnici plovila nastoje ukrcati pomorce podrijetlom iz Senegala.
 3. Na pomorce koji se ukrcavaju na plovila Unije primjenjuju se načela i prava temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO). To se posebno odnosi na slobodu udruživanja i stvarno priznavanje prava na kolektivno pregovaranje radnika te na ukidanje diskriminacije pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja.
 4. Ugovori o radu senegalskih pomoraca, čiji po jedan primjerak dobivaju tijelo nadležno za pomorstvo i potpisnici ugovora, sastavljaju se između predstavnika vlasnika plovila i pomoraca i/ili njihovih sindikata ili njihovih predstavnika. Tim se ugovorima pomorcima jamče dostojni radni i životni uvjeti, odgovarajuća socijalna sigurnost koja im pripada u skladu s važećim zakonodavstvom i standardima ILO-a, uključujući životno osiguranje i osiguranje u slučaju bolesti i nezgode.
 5. Pomorcima iz zemalja AKP-a plaće isplaćuju vlasnici plovila. Plaće sporazumno utvrđuju vlasnici plovila ili njihovi predstavnici i pomorci i/ili njihovi sindikati ili njihovi predstavnici. Međutim, uvjeti plaćanja pomoraca iz zemalja AKP-a ne smiju biti lošiji od standarda ILO-a.
 6. Svi pomorci zaposleni na ribarskim plovilima Unije moraju se javiti zapovjedniku određenog plovila dan prije predviđenog datuma ukrcaja. Ako se pomorac ne pojavi na dogovoreni datum u dogovoreno vrijeme ukrcaja, vlasnik plovila automatski se oslobađa obveze ukrcavanja pomorca.
 7. Vlasnici plovila dostavljaju informacije o ukrcanim pomorcima na godišnjoj osnovi. Te informacije moraju uključivati podatke o broju pomoraca koji su državljani:
 a)
 Unije;
 b)
 pojedine zemlje AKP-a, pri čemu su državljani Senegala navedeni odvojeno od državljana drugih zemalja AKP-a,
 c)
 pojedine zemlje koja nije zemlja AKP-a i nije država članica Unije.
 (1) Uredba (EU) 2017/2403 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o održivom upravljanju vanjskim ribarskim flotama i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1006/2008 (SL EU L 347, 28.12.2017, str. 81.).
 Dodaci Prilogu
 Dodatak 1.
 Obrazac zahtjeva za izdavanje odobrenja za ribolov
 Dodatak 2.
 Tehnička specifikacija za pridnene vrste
 Dodatak 3.
 Tehnička specifikacija za tunu
 Dodatak 4.
 Elektronički očevidnik o ribolovu
 Dodatak 5.
 Sustav za satelitsko praćenje (VMS)
 Dodatak 6.
 Podaci za kontakt tijela Senegala i država članica zastave
 Dodatak 1.
 SPORAZUM O PARTNERSTVU U RIBARSTVU IZMEĐU SENEGALA I EUROPSKE UNIJE
 Dodatak 2.
 TEHNIČKA SPECIFIKACIJA ZA DUBOKOMORSKE PRIDNENE VRSTE
 1.
 Ciljane vrste:
 Ciljane su vrste senegalski oslić (Merluccius senegalensis) i benguelski oslić (Merluccius polli).
 2.
 Ribolovna zona:
 Zona u kojoj je dopušten ribolov određena je sljedećim elementima (1):
 (a)
 zapadno od 016° 53′ 42′′ Z od senegalsko-mauritanijske granice do 15° 40′ 00′′ S,
 (b)
 više od 15 nautičkih milja od polazne crte koja spaja točke 15° 40′ 00′′ S i 15° 15′ 00′′ S,
 (c)
 više od 12 nautičkih milja od polazne crte koja spaja točke 15° 15′ 00′′ S i 15° 00′ 00′′ S,
 (d)
 više od 8 nautičkih milja od polazne crte koja spaja točke 15° 00′ 00′′ S i 14° 32′ 30′′ S,
 (e)
 zapadno od 017° 30′ 00′′ Z na području od 14° 32′ 30′′ S do 14° 04′ 00′′ S,
 (f)
 zapadno od 017° 22′ 00′′ Z na području od 14° 04′ 00′′ S do sjeverne senegalsko-gambijske granice,
 (g)
 zapadno od 017° 35′ 00′′ Z na području od južne senegalsko-gambijske granice do 12° 33′ 00′′ S,
 (h)
 južno od azimuta 137° od točke P9 (12° 33′ 00′′ S, 017° 35′ 00′′ Z) do presijecanja s azimutom 220° od Rta Roxo kako bi se uzeo u obzir Sporazum o upravljanju i suradnji između Senegala i Gvineje Bisau.
 3.
 Dopušteni alat:
 Klasična pridnena povlačna mreža (koća) ili mreža za osliće najmanje veličine oka mrežnog tega od 70 mm. Zabranjena je upotreba svih sredstava i uređaja kojima bi se mrežno oko moglo zatvoriti ili čiji bi učinak mogao smanjiti njegovo selektivno djelovanje. Međutim, kako bi se izbjeglo njihovo trošenje ili trganje, iznimno je dopušteno postavljanje zaštitnih pregača od mreže ili drugih materijala na prednji dio sake pridnenih povlačnih mreža (koća). Te se pregače postavljaju jedino na prednje i bočne rubove sake povlačne mreže (koće). Za stražnju stranu povlačne mreže (koće) dopušteno je upotrebljavati zaštitna sredstva pod uvjetom da se sastoje od samo jednog dijela mreže od istog materijala kao i saka, čija veličina rastegnutog oka mrežnog tega iznosi najmanje 300 mm. Zabranjeno je udvostručavanje pređe sake povlačnih mreža (koća), bez obzira na to je li riječ o jednonitnoj ili višenitnoj pređi.
 4.
 Usputni ulovi (2):
 15 % glavonožaca, 5 % rakova i 20 % ostalih dubokomorskih pridnenih riba.
 Postoci usputnih ulova utvrđeni u prvom retku izračunavaju se na kraju svakog izlaska u ribolov na temelju ukupne mase ulova u skladu sa senegalskim zakonodavstvom.
 Zabranjeno je zadržavanje na plovilu, prekrcaj, iskrcaj, skladištenje i prodaja cijelih primjeraka ili nekih dijelova prečnousta zaštićenih u okviru Unijinog Akcijskog plana za očuvanje morskih pasa i upravljanje njima te u okviru regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom i nadležnih regionalnih organizacija za ribarstvo: trupana oblokrilca (Carcharhinus longimanus), svilenkastog morskog psa (Carcharhinus falciformis), velike bijele psine (Carcharodon carcharias), psine goleme (Cetorhinus maximus), kučine (Lamna nasus), velikooke lisice (Alopias superciliosus), sklata (Squatina squatina), divovske mante (Manta birostris) i mlatova (Sphyrna zygaena).
 Slučajni ulovi prečnousta koje je zabranjeno zadržavati na plovilu ne smiju se ozlijediti. Ulovljeni primjerci odmah se puštaju u more.
 Zabranjeno je zadržavanje na plovilu, prekrcaj, iskrcaj, skladištenje i prodaja pelagičnih vrsta, među ostalim vrsta Trachurus spps, Sardina pilchardus, Scomber
 spps i Sardinella
 spp.
 5.
 Dopuštena količina ulova i pristojbe:
 Dopuštena količina ulova:
 1 750 tona godišnje
 Pristojba:
 95 EUR po toni
 Pristojba se izračunava na kraju svakog tromjesečja u kojem je plovilo imalo odobrenje za ribolov, uzimajući u obzir ulove ostvarene u tom razdoblju.
 Uvjet za dobivanje povlastice jest predujam u iznosu od 500 EUR po plovilu, koji se odbija od ukupnog iznosa pristojbe, a uplaćuje se na početku svakog tromjesečja u kojem je plovilo imalo odobrenje za ribolov.
 6.
 Ostalo
 —
 Broj plovila s odobrenjem za ribolov
 2 plovila
 —
 Vrsta plovila s odobrenjem za ribolov
 Ribarske koćarice za dubokomorski pridneni ribolov
 —
 Ukrcaj pomoraca iz Senegala ili drugih zemalja AKP-a
 25 % posade
 —
 Godišnji biološki oporavak
 od 1. svibnja do 30. lipnja (3)
 Obvezno je ukrcavanje promatrača na svaku koćaricu.
 (1) Prema potrebi, ribolovna zona može se odrediti i koordinatama granica poligona u kojem je dopušten ribolov. Senegalska tijela obavješćuju Europsku komisiju o tim koordinatama prije stupanja na snagu ovog Protokola.
 (2) Ta će odredba prema potrebi biti preispitana nakon jedne godine primjene.
 (3) Razdoblje biološkog oporavka, poput drugih tehničkih mjera očuvanja, podlijegat će evaluaciji na kraju prve godine primjene Protokola i, na preporuku znanstvene radne skupine, može podlijegati eventualnim prilagodbama uzimajući u obzir stanje stokova.
 Dodatak 3.
 TEHNIČKE SPECIFIKACIJE ZA TUNOLOVCE PLIVARIČARE S HLADNJAČOM, PLOVILA S RIBARSKIM ŠTAPOVIMA I PLOVILA S PLUTAJUĆIM PARANGALIMA
 1. Ribolovne zone
 Povlastica za dubokomorski pelagični ribolov omogućuje sljedeće:
 1.1.
 tunolovcima s ribarskim štapovima i tunolovcima plivaričarima za lov svježe ribe i s hladnjačama, pravo na tunolov na cijelom području voda pod senegalskom jurisdikcijom;
 1.2.
 plovilima s plutajućim parangalima koja ciljano love igluna, pravo na postavljanje parangala:
 —
 više od 15 nautičkih milja od polazne crte od senegalsko-mauritanijske granice do 14° 25' 00" S,
 —
 zapadno od 17 ° 15′ 00′′ Z na području od 14° 25′ 00′′ S i sjeverne senegalsko-gambijske granice,
 —
 zapadno od 17° 15' 00" Z, na području od južne senegalsko-gambijske granice do granice između Senegala i Gvineje Bisau.
 2. Vrste čiji je ribolov zabranjen
 U skladu s Konvencijom o migratornim vrstama i rezolucijama ICCAT-a zabranjen je ribolov divovske mante (Manta birostris) psine goleme (Cetorhinus maximus), velike bijele psine (Carcharodon carcharias), velikooke morske lisice (Alopias superciliosus), mlata iz porodice Sphyrnidae (osim Sphyrna tiburo), trupana oblokrilca (Carcharhinus longimanus), svilenkastog morskog psa (Carcharhinus falciformis) i kitopsine (Rhincodon typus).
 U skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1185/2003 od 26. lipnja 2003. (1) zabranjeno je odstranjivanje i čuvanje peraja morskog psa na plovilu te njihov prekrcaj ili iskrcaj. Ne dovodeći u pitanje prethodno navedeno, kako bi se olakšalo skladištenje na plovilu, peraje morskog psa mogu se djelomično odrezati i prisloniti uz trup, no ne smiju se odstraniti s trupa prije iskrcaja.
 U skladu s preporukama ICCAT-a stranke nastoje smanjiti slučajni učinak ribolovnih aktivnosti na kornjače i morske ptice provedbom mjera kojima se povećavaju izgledi za preživljavanje slučajno ulovljenih jedinki.
 3. Alati i vrste
 TUNOLOVCI PLIVARIČARI
 Dopušteni alat: okružujuća mreža plivarica.
 Ciljane vrste: žutoperajna tuna (Thunnus albacares), velikooka tuna (Thunnus obesus), tunj prugavac (Katsuwonus pelamis).
 Usputni ulovi: u skladu s preporukama ICCAT-a i FAO-a.
 PLOVILA S RIBARSKIM ŠTAPOVIMA
 Dopušteni alat: ribarski štapovi.
 Ciljane vrste: žutoperajna tuna (Thunnus albacares), velikooka tuna (Thunnus obesus), tunj prugavac (Katsuwonus pelamis).
 Usputni ulovi: u skladu s preporukama ICCAT-a i FAO-a.
 PLOVILA S PLUTAJUĆIM PARANGALIMA
 Dopušteni alat: plutajući parangal.
 Ciljane vrste: iglun (Xiphias gladius), pas modrulj (Prionace glauca), žutoperajna tuna (Thunnus albacares), velikooka tuna (Thunnus obesus).
 Usputni ulovi: u skladu s preporukama ICCAT-a i FAO-a.
 4. Pristojbe koje plaćaju vlasnici plovila – broj plovila:
 Dodatna pristojba po toni ulova
 —
 plivaričari:
 80 EUR za prve tri godine,
 85 EUR za posljednje dvije godine,
 —
 plovila s ribarskim štapovima: 75 EUR za čitavo trajanje Protokola,
 —
 plovila s plutajućim parangalima: 75 EUR za čitavo trajanje Protokola,
 Godišnja paušalna pristojba
 Za tunolovce plivaričare: 18 500 EUR
 Za plovila s ribarskim štapovima: 13 000 EUR
 Za plovila s plutajućim parangalima: 3 525 EUR
 Paušalna pristojba za promatrače
 600 EUR po plovilu godišnje
 Pristojba za pomoćno plovilo
 3 500 EUR po plovilu godišnje
 Broj plovila s odobrenjem za ribolov
 28 tunolovaca plivaričara
 5 plovila s plutajućim parangalima
 10 plovila s ribarskim štapovima
 (1) Uredba Vijeća (EZ) br. 1185/2003 od 26. lipnja 2003. o uklanjanju peraja morskih pasa na plovilima (SL L 167, 4.7.2003., str. 1.).
 Dodatak 4.
 Elektronički očevidnik o ribolovu (ERS)
 1. Komunikacija putem ERS-a
 1.
 Država zastave i Senegal imenuju po jednog dopisnika za ERS koji će biti točka za kontakt za pitanja koja se odnose na uvođenje ERS-a. Država zastave i Senegal međusobno se obavješćuju o podacima za kontakt svojih dopisnika za ERS i, prema potrebi, te podatke bez odgode ažuriraju.
 2.
 Plovilo šalje podatke ERS svojoj državi zastave, koja ih automatski dostavlja Senegalu.
 3.
 Podaci se u formatu UN-CEFACT prenose putem mreže FLUX koju omogućuje Europska komisija.
 4.
 Međutim stranke se mogu dogovoriti da se tijekom prijelaznog razdoblja podaci prenose putem sustava DEH (Data Exchange Highway) u formatu EU-ERS (v 3.1).
 5.
 FMC države zastave automatski i bez odgode šalje neposredne poruke (COE, COX, PNO) koje dolaze s plovila FMC-u Senegala. Druge vrste poruka također se automatski prosljeđuju jednom dnevno od datuma početka upotrebe formata UN-CEFACT, a dotad se bez odgode stavljaju na raspolaganje FMC-u Senegala, na automatski zahtjev FMC-u države zastave putem središnjeg čvora Europske komisije. Nakon početka upotrebe novog formata, stari će se format upotrebljavati samo za posebne zahtjeve koji se odnose na podatke koji prethode uvođenju novog formata.
 6.
 FMC Senegala odmah povratnom porukom potvrđuje primitak podataka ERS primljenih u neposrednoj poruci kojom se potvrđuje valjanost primljene poruke. Potvrda primitka ne šalje se za podatke koje Senegal zaprimi kao odgovor na zahtjev koji je sam podnio. Svi podaci ERS Senegala smatraju se povjerljivima.
 2. Kvar elektroničkog sustava za prijenos podataka na plovilu ili komunikacijskog sustava
 1.
 FMC države zastave i FMC Senegala bez odgode se međusobno obavješćuju o svakom problemu koji bi mogao utjecati na prijenos podataka ERS na plovilima.
 2.
 Ako FMC Senegala ne zaprimi podatke koje je trebalo prenijeti plovilo, o tome bez odgode obavješćuje FMC države zastave. FMC države zastave u najkraćem roku istražuje uzroke nezaprimanja podataka ERS te o nalazima istrage obavješćuje FMC Senegala.
 3.
 Ako je do kvara došlo u prenošenju podataka između plovila i FMC-a države zastave, FMC države zastave to bez odgode javlja zapovjedniku ili subjektu plovila ili, ako to nije moguće, njegovu zastupniku. Čim zaprimi obavijest, zapovjednik plovila podatke koji nedostaju šalje nadležnim tijelima države zastave bilo kojim odgovarajućim sredstvom komunikacije, najkasnije do ponoći (00:00 h).
 4.
 U slučaju neispravnosti sustava ERS ugrađenog na plovilu zapovjednik ili subjekt plovila osigurava popravak ili zamjenu sustava ERS u roku od deset dana od utvrđivanja neispravnosti. Nakon isteka tog roka plovilo više ne smije obavljati ribolov u ribolovnoj zoni i mora je napustiti ili pristati u jednoj od luka Senegala u roku od dvadeset i četiri sata. Plovilo smije napustiti luku ili se vratiti u ribolovnu zonu tek kad FMC njegove države zastave utvrdi da sustav ERS ponovno ispravno funkcionira.
 5.
 Ako FMC Senegala nije zaprimio podatke ERS zbog kvara na elektroničkom sustavu pod kontrolom Unije ili Senegala, odgovorna stranka odmah poduzima sve mjere kako bi se kvar otklonio u najkraćem roku. Čim se problem riješi drugu se stranku o tome odmah obavješćuje.
 6.
 FMC države zastave FMC-u Senegala svaka 24 sata šalje, bilo kojim dostupnim elektroničkim sredstvom komunikacije, sve podatke ERS koje je država zastave zaprimila od zadnjeg prijenosa podataka. Isti se postupak primjenjuje na zahtjev Senegala ako održavanje traje duže od dvadeset i četiri (24) sata, a utječe na sustave pod kontrolom Unije. Senegal o tome obavješćuje svoje nadležne kontrolne službe, kako se ne bi smatralo da plovila Unije ne ispunjavaju svoje obveze o prijenosu podataka ERS. FMC države zastave osigurava da se podaci koji nedostaju unesu u elektroničku bazu podataka koju FMC održava u skladu s točkom 1. Dodatka 5.
 3. Alternativna sredstva komunikacije
 Adresa e-pošte FMC-a Senegala koju treba upotrebljavati u slučaju kvara na sustavu ERS/VMS dostavlja se prije početka primjene ovog Protokola.
 Mora se upotrebljavati:
 —
 za obavijesti o ulasku i izlasku te obavijesti o ulovima na plovilu pri ulasku i izlasku,
 —
 za obavijesti o iskrcaju i prekrcaju te obavijesti o ulovima koji se prekrcavaju, iskrcavaju ili ostaju na plovilu,
 —
 za privremeno zamjensko slanje podataka u slučaju kvara na sustavu ERS/VMS.
 Dodatak 5.
 Sustav za satelitsko praćenje plovila (VMS)
 1. Obavijesti o poziciji plovila – sustav VMS
 Prva zabilježena pozicija nakon ulaska u senegalsku zonu identificira se oznakom „ENT”. Sve sljedeće pozicije identificiraju se oznakom „POS”, osim prve zabilježene pozicije nakon izlaska iz senegalske zone, koja se identificira oznakom „EXI”.
 FMC države zastave plovila osigurava automatsku obradu i, prema potrebi, elektronički prijenos poruka o poziciji. Poruke o poziciji bilježe se u bazi podataka na siguran način i čuvaju tijekom razdoblja od tri (3) godine.
 2. Slanje poruka o poziciji koje obavlja plovilo u slučaju kvara na sustavu VMS
 Zapovjednik u svakom trenutku osigurava da sustav VMS njegova plovila bude potpuno osposobljen te da se poruke o poziciji na ispravan način šalju FMC-u države zastave.
 U slučaju kvara sustav VMS plovila popravlja se ili zamjenjuje u roku od trideset dana. Nakon isteka tog roka plovilo više ne smije obavljati ribolov u senegalskoj zoni.
 Plovila s neispravnim sustavom VMS koja obavljaju ribolov u senegalskoj zoni FMC-u države zastave šalju poruke o poziciji elektroničkom poštom, radijskom vezom ili telefaksom najmanje svaka četiri sata uz pružanje svih obveznih informacija.
 3. Neispravnost komunikacijskog sustava
 Senegal osigurava sukladnost svoje elektroničke opreme s elektroničkom opremom FMC-a države zastave i bez odgode obavješćuje Uniju o svakoj neispravnosti u komunikaciji i u primanju poruka o poziciji kako bi se što prije pronašlo odgovarajuće tehničko rješenje. Eventualni sporovi u tom pogledu rješavaju se u okviru Zajedničkog odbora.
 Zapovjednik plovila smatra se odgovornim za svako dokazano upletanje u rad VMS-a plovila radi ometanja njegova djelovanja ili krivotvorenja poruka o poziciji plovila. Svako kršenje podliježe sankcijama predviđenima važećim senegalskim zakonodavstvom.
 4. Preispitivanje učestalosti slanja poruka o poziciji
 Na temelju pisanih dokaza kojima se dokazuje kršenje Senegal može od FMC-a države zastave, uz dostavu primjerka Uniji, zatražiti da skrati razmak između slanja poruka o poziciji plovila na svakih trideset (30) minuta tijekom utvrđenog istražnog razdoblja. Senegal te pisane dokaze mora poslati FMC-u države zastave i Uniji. FMC države zastave bez odgode šalje Senegalu poruke o poziciji u skladu u novim razmacima.
 Na kraju određenog istražnog razdoblja Senegal obavješćuje FMC države zastave i Uniju o eventualnim dodatnim mjerama.
 5. Slanje poruka VMS Senegalu
 Oznaka „ER” i dvostruka kosa crta (//) označavaju kraj zapisa
 Podatak
 Oznaka
 Obvezno (O)/
 Neobvezno (N)
 Napomene
 Početak zapisa
 SR
 0
 Podatak o sustavu koji označava početak zapisa
 Primatelj
 AD
 0
 Podatak o poruci – primatelj (troslovna oznaka države, ISO-3166)
 Pošiljatelj
 FR
 0
 Podatak o poruci – pošiljatelj (troslovna oznaka države, ISO-3166)
 Država zastave
 FS
 0
 Podatak o poruci – država zastave (troslovna oznaka, ISO-3166)
 Vrsta poruke
 TM
 0
 Podatak o poruci – vrsta poruke (ENT, POS, EXI, MAN)
 Radijski pozivni znak (IRCS)
 RC
 0
 Podatak o poruci – međunarodni radijski pozivni znak plovila (IRCS)
 Interni referentni broj ugovorne stranke
 IR
 0
 Podatak o plovilu – broj ugovorne stranke (troslovna oznaka, ISO-3166) iza koje slijedi broj
 Vanjski registracijski broj
 XR
 0
 Podatak o plovilu – broj istaknut na boku plovila (ISO-8859.1)
 Geografska širina
 LT
 0
 Podatak o poziciji – pozicija plovila u stupnjevima i minutama N/S DD.ddd (WGS84)
 Geografska dužina
 LG
 0
 Podatak o poziciji – pozicija plovila u stupnjevima i minutama E/W DD.ddd (WGS84)
 Smjer
 CO
 0
 Smjer plovila na ljestvici od 360°
 Brzina
 SP
 0
 Brzina plovila u desetinkama čvorova
 Datum
 DA
 0
 Podatak o poziciji plovila – datum bilježenja pozicije UTC (GGGGMMDD)
 Vrijeme
 TI
 0
 Podatak o poziciji plovila – sat bilježenja pozicije UTC (HHMM)
 Kraj zapisa
 ER
 0
 Podatak o sustavu koji označava kraj zapisa
 U formatu NAF svaki prijenos podataka strukturiran je na sljedeći način:
 —
 oznake podataka u skladu su s normom ISO 8859.1 Dvostruka kosa crta (//) i oznaka „SR” označavaju početak prijenosa.
 —
 svaki podatak označen je odgovarajućom oznakom i razdvojen od drugih podataka dvostrukom kosom crtom (//).
 —
 jedna kosa crta (/) razdvaja oznaku polja i podatak.
 Senegal prije početka privremene primjene ovog Protokola obavješćuje trebaju li se podaci iz VMS-a dostavljati putem sustava FLUX TL u formatu UN-CEFACT.
 Dodatak 6.
 PODACI ZA KONTAKT TIJELA SENEGALA I DRŽAVA ČLANICA ZASTAVE
 SENEGAL:
 1. Uprava za morsko ribarstvo
 Adresa: LOT 1 SPHÈRE MINISTÉRIELLE DE DIAMNIADIO, 2e ÉTAGE, BÂTIMENT D
 E-pošta: magoudiaby@yahoo.fr
 Telefon: 00221 33 849 84 40
 2. Za zahtjeve za izdavanje odobrenja za ribolov
 Adresa: LOT 1 SPHÈRE MINISTÉRIELLE DE DIAMNIADIO, 2e ÉTAGE, BÂTIMENT D
 E-pošta: layee78@yahoo.fr
 E-pošta (dodatna): magoudiaby@yahoo.fr
 Telefon: 00221 33 849 84 40
 3. Uprava za zaštitu i praćenje ribarstva (DPSP) i obavijesti o ulasku i izlasku
 Ime FMC-a (pozivni znak): PAPA SIERA
 Radio: kanal 16 VHF
 Ujutro (od 08:00 do 10:00): [provjeriti] Hz
 Poslijepodne (od 14:00 do 17:00): [provjeriti] Hz
 Adresa: FENETRE MERMOZ, CORNICHE OUEST DAKAR
 E-pošta: surpeche@hotmail.com
 E-pošta (dodatna): crrsdpsp@gmail.com
 Telefon: +221 338602465
 4. Centar za oceanografska istraživanja Dakar-Thiaroye (Centre de recherches océanographiques de Dakar-Thiaroye - CRODT)
 Adresa: POLE DE RECHERCHE ISRA/HANN, BP 2241 DAKAR
 E-pošta: hamet.diadhiou@isra.sn
 E-pošta (dodatna): hamet_diadhiou@yahoo.fr
 Telefon: 00221 33 832 82 62
 DRŽAVE ČLANICE ZASTAVE:
 Unija će Senegalu dostaviti relevantne podatke za kontakt država članica zastave prije početka privremene primjene ovog Protokola.


type: wikipedia

text:
Хайберският проход (; ) или Кибер е проход в планината Хиндукуш, свързващ Афганистан и Пакистан.
 Проходът се контролира от Пакистан. Дължината му е около 45 – 55 km, а ширината му се мени от 5 до 137 метра. Кибер е ограден от стръмни скали с височина от 180 до 300 m. Най-високата му точка се намира на височина 1072 m.
 През 330 г. пр. Хр. Александър Велики и армията му преминават през този проход на път към Индия.
 През януари 1842 г. в този проход афганците убиват 16 000 индийско-британски войници.
 През 1879 г. е построен път през Хайбер, а през 1920-те години през него е прокарана железопътна линия.
 През настоящата война в Афганистан проходът е основен маршрут за доставянето на муниции на войниците от НАТО. Съзнавайки това, талибаните опитват на няколко пъти да блокират прохода в края на 2008 г. и началото на 2009 г., с което влизат в конфликт с пакистанското правителство.
 През февруари 2009 г. въоръжени талибански сили разрушават мост в близост до прохода, на около 25 km северозападно от Пешавар. Въпреки че атаката на моста не е считана за важен стратегически удар, тя подтиква НАТО да ползва друг път към Афганистан – през Иран.
 Бележки
 Железопътни планински проходи
 Планини в Афганистан
 Планини в Пакистан
 Пътища в Афганистан
 Пътища в Пакистан


text:
 23.1.2019
 HR
 Službeni list Europske unije
 L 20/40
 ODLUKA br. 1/2018 CARINSKOG PODODBORA EU-a I UKRAJINE
 od 21. studenoga 2018.
 o zamjeni Protokola I uz Sporazum o pridruživanju između EU-a i Ukrajine koji se odnosi na definiciju pojma „proizvodi s podrijetlom” i načine administrativne suradnje [2019/101]
 CARINSKI PODODBOR EU-a i UKRAJINE,
 uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane (1), a posebno njegov članak 26. stavak 2.,
 uzimajući u obzir Protokol I uz Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane, koji se odnosi na definiciju pojma „proizvodi s podrijetlom” i načine administrativne suradnje,
 budući da:
 (1)
 U članku 26. stavku 2. Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”), za pravila o podrijetlu upućuje se na Protokol I uz Sporazum („Protokol I”).
 (2)
 Sporazum je stupio na snagu 1. rujna 2017.
 (3)
 Člankom 39. Protokola I predviđa se da Carinski pododbor osnovan na temelju članka 83. poglavlja 5. glave IV. Sporazuma može odlučiti izmijeniti odredbe tog protokola i zamijeniti pravila o podrijetlu utvrđena u tom protokolu.
 (4)
 Cilj je Regionalne konvencije o paneuromediteranskim povlaštenim pravilima podrijetla (2) (dalje u tekstu „Konvencija”) zamijeniti protokole o pravilima o podrijetlu koji su trenutačno na snazi u zemljama paneuromediteranskog područja jedinstvenim pravnim aktom.
 (5)
 Europska unija potpisala je Konvenciju 15. lipnja 2011. Dana 16. svibnja 2017. Zajednički odbor osnovan na temelju članka 3. stavka 1. Konvencije odlučio je da bi Ukrajinu trebalo pozvati da pristupi Konvenciji (3).
 (6)
 Europska unija položila je kod depozitara Konvencije svoju ispravu o prihvatu 26. ožujka 2012. Ukrajina je položila kod depozitara Konvencije svoju ispravu o prihvatu 19. prosinca 2017. Stoga je Konvencija primjenom njezina članka 10. stavaka 2. i 3. stupila na snagu 1. svibnja 2012. za Uniju te 1. veljače 2018. za Ukrajinu.
 (7)
 Protokol I trebalo bi stoga zamijeniti novim protokolom u kojem se upućuje na Konvenciju,
 DONIO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Protokol I uz Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane, koji se odnosi na definiciju pojma „proizvodi s podrijetlom” i načine administrativne suradnje zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije i u Službenom listu Ukrajine.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
 Primjenjuje se od 1. siječnja 2019.
 Sastavljeno u Bruxellesu 21. studenoga 2018.
 Za Carinski pododbor EU-a i Ukrajine
 Predsjednik
 F.P. DE PINNINCK
 Tajnici
 D. WENCEL
 N. BILOUS
 (1) SL L 161, 29.5.2014., str. 3.
 (2) SL L 54, 26.2.2013., str. 4.
 (3) Odluka br. 1/2017 Zajedničkog odbora Regionalne konvencije o paneuromediteranskim povlaštenim pravilima podrijetla оd 16. svibnja 2017. u pogledu zahtjeva Ukrajine da postane ugovorna stranka Regionalne konvencije o paneuromediteranskim povlaštenim pravilima podrijetla [2017/1367] (SL L 191, 22.7.2017., str. 11.).
 PRILOG
 PROTOKOL I
 O DEFINICIJI POJMA „PROIZVODI S PODRIJETLOM” I NAČINIMA ADMINISTRATIVNE SURADNJE
 Članak 1.
 Primjenjiva pravila o podrijetlu
 1. Za potrebe provedbe ovog Sporazuma primjenjuju se Dodatak I. i odgovarajuće odredbe Dodatka II. Regionalnoj konvenciji o paneuromediteranskim povlaštenim pravilima podrijetla (1) (dalje u tekstu „Konvencija”).
 2. Sva upućivanja na „odgovarajući Ugovor” u Dodatku I. i u odgovarajućim odredbama Dodatka II. Konvenciji smatraju se upućivanjima na ovaj Sporazum.
 Članak 2.
 Rješavanje sporova
 1. Ako dođe do sporova u pogledu postupaka provjere iz članka 32. Dodatka I. Konvenciji koji se ne mogu riješiti između carinskih službi koje su podnijele zahtjev za provjeru i carinskih službi odgovornih za provedbu te provjere, oni se podnose Carinskom pododboru. Ne primjenjuju se odredbe o mehanizmu za rješavanje sporova iz poglavlja 14. (Rješavanje sporova) glave IV. (Trgovina i pitanja povezana s trgovinom) ovog Sporazuma.
 2. U svim slučajevima rješavanje sporova između uvoznika i carinskih službi zemlje uvoznice provodi se u skladu sa zakonodavstvom te zemlje.
 Članak 3.
 Izmjene Protokola
 Carinski pododbor može donijeti odluku o izmjeni odredbi ovog Protokola.
 Članak 4.
 Povlačenje iz Konvencije
 1. Ako Europska unija ili Ukrajina depozitaru Konvencije dostave pisanu obavijest o svojoj namjeri povlačenja iz Konvencije u skladu s njezinim člankom 9., Europska unija i Ukrajina odmah započinju pregovore o pravilima o podrijetlu radi provedbe ovog Sporazuma.
 2. Do stupanja na snagu tih novoutvrđenih pravila o podrijetlu na ovaj se Sporazum i dalje primjenjuju pravila o podrijetlu iz Dodatka I. i, prema potrebi, odgovarajuće odredbe Dodatka II. Konvenciji koji su primjenjivi u trenutku povlačenja. Međutim, od trenutka povlačenja smatra se da je pravilima o podrijetlu iz Dodatka I. i, prema potrebi, odgovarajućim odredbama Dodatka II. Konvenciji dopuštena bilateralna kumulacija samo između Europske unije i Ukrajine.
 Članak 5.
 Prijelazne odredbe – kumulacija
 Neovisno o članku 16. stavku 5. i članku 21. stavku 3. Dodatka I. Konvenciji, kada kumulacija uključuje samo države EFTA-e, Farske otoke, Europsku uniju, Tursku, sudionike procesa stabilizacije i pridruživanja, Republiku Moldovu, Gruziju i Ukrajinu, dokaz o podrijetlu može biti potvrda o prometu robe EUR.1 ili izjava o podrijetlu.
 (1) SL L 54, 26.2.2013., str. 4.


text:
Kominternas (nuo Komunistinis Internacionalas, t. p. Trečiasis Internacionalas) buvo tarptautinė komunistinė partija, Lenino ir Rusijos komunistų partijos įkurta 1919 m. kovo 4 d. kaip atsvara Antrajam internacionalui, kurio pozicija Pirmojo pasaulinio karo ir Spalio revoliucijos Rusijoje klausimu nesutapo su bolševikų pozicija. Steigiamasis Kominterno suvažiavimas įvyko Maskvoje, jame dalyvavo daugiausiai Rusijos ir buvusių Rusijos imperijos pakraščių atstovai. Iš Vakarų šalių dalyvavo tik 5 atstovai, o Vokietijos atstovas balsavime dėl organizacijos kūrimo susilaikė.
 Organizacijos tikslas, suformuluotas 1920 m. priimtuose Kominterno įstatuose, buvo „visomis priemonėmis, įskaitant ir ginklu, nuversti tarptautinę buržuaziją ir sukurti Tarptautinę sovietinę respubliką“.. Kominternas taip pat siekė griežtai atriboti komunistines partijas nuo socialistinių Antrojo internacionalo partijų.
 Kiekviena nacionalinė komunistų partija, įeinanti į Kominterno sudėtį, oficialiai nebebuvo laikoma atskira partija, o Kominterno skyriumi („sekcija“): Lietuvos komunistų partija buvo Kominterno Lietuvos sekcija () ir t. t.
 Kiekvienoje šalyje, pasak Kominterno įstatų, galėjo būti tik viena partija – Kominterno sekcija. Sekcijų įtaka sprendimų priėmime nebuvo vienoda – daugiau balsų turėjo tos sekcijos, kurių šalys turėjo didesnę įtaką tarptautinėje arenoje (pavyzdžiui, Lenkijos sekcija turėjo daugiau balsų nei Lietuvos sekcija) ir tos sekcijos, kurios turėjo didesnę įtaką savo šalyje (čia besąlyginę įtaką turėjo VKP(b), kuri Sovietų Sąjungoje buvo valdančioji ir vienintelė partija).
 Kominterno jaunimo skyrius buvo 1919 m. įkurtas Komunistinis jaunimo internacionalas (), veikęs kaip Kominterno sekcija, tačiau tuo pat metu rengęs ir savo atskirus suvažiavimus.
 Kominternas buvo panaikintas 1943 m. gegužės 15 d. Jo įpėdiniu tapo 1947 m. įkurtas Kominformas. Po 1947 m. birželį vykusios Paryžiaus konferencijos, sprendusios Maršalo plano klausimą, J. Stalinas sušaukė komunistinių partijų atstovus ir įkūrė Kominformą – „Komunistinį informacijos biurą“. Tai buvo tinklas, kurį sudarė Sovietų Sąjungos, Bulgarijos, Čekoslovakijos, Lenkijos, Vengrijos, Rumunijos, Jugoslavijos, Prancūzijos ir Italijos komunistų partijos. Kominformas nustojo veikti 1956 m. po SSKP XX suvažiavimo, kuriame tuometinis SSRS vadovas Nikita Chruščiovas pasakė kalbą, smerkiančią stalinizmą. Formalaus įpėdinio Kominformas nebeturėjo.
 Šaltiniai
 Internacionalai
 Komunizmas
 TSRS užsienio politika


text:
Nadrealizam je umjetnički pokret nastao u Parizu. Nadrealizam je nastao i razvijao se neposredno iz talijanskog metafizičkog slikarstva i dadaizma. André Breton, francuski pjesnik, prvi je okupio umjetnike novog smjera svojim "Manifestom nadrealizma" 1924. g. Kao i futuristi, prezirali su sve zakone i ustaljene običaje, ali umjesto borbi s društvom, okrenuli su se od stvarnosti i usmjerili svoje napore istraživanju ljudskog duha za koji su smatrali da je potisnut i ugušen društvenim pritiscima. Breton je definirao nadrealizam kao "diktat misli, bez kontrole razuma, izvan svake estetske ili moralne preokupacije".
 Fantazijska, iracionalna, imaginacijska komponenta umjetnosti oduvijek je izražavala tajnovite predjele ljudske duše. Europska likovna umjetnost od srednjeg vijeka do danas otvara izvore imaginacijskog na razne načine. Tek u nadrealizmu su ove strukture ljudskog bića izašle u prvi plan i umjetnici su se skupili u jedinstven pokret.
 Preteče
 Metafizičko slikarstvo nastalo je u talijanskom gradu Ferrara 1917. godine. Nastao je iz susreta četvorice umjetnika: Giorgia de Chirica, Carla Carráa, Alberta Savinija i Filippa de Pisisa. Naredne godine pridružuje joj se i Giorgio Morandi. Grupa se 1920. raspada. Ti umjetnici sami sebe određuju kao metafizičare, to jest smatraju da vide onkraj stvarnosti. Njihova djela, čije značenje često ostaje tajanstveno, priopćavaju osjet nestvarnosti, iščekivanja neobičnog događaja, prizivaju tišinu i san.
 Što metafizičke slike čini tako "uznemirujućima"? Raspoloženje koje ih prožima - očaravajuće, a istodobno odbojno. Ništa od onoga što je naslikano nije onako kakvim se čini: predmeti se postavljaju jedan uz drugi bez logičkog smisla, a odnosi koji ih povezuju ostaju nepoznati. U tehničkom pogledu savršeno kao antičko slikarstvo, metafizičke slike ne teže tome da budu provokativno neugodne kao i dadaističke, već nas upozoravaju da nas i neživi predmeti mogu uvući u čarobni krug, u začaranu dimenziju.
 Ruski židov Marc Chagall (1887. – 1985.) druga je preteča nadrealizma. Došavši u Pariz slika jednu drugu fantastičnu lirsku poetiku s elementima dječje naivnosti. Na njegovim slikama sve je moguće, nema zakona teže i ne vrijede zakoni fizike, pa likovi lebde i plove prostorom, a duh slobodno luta vremenom, boja ima slikarsku i simboličnu funkciju, a motivi su mu vezani za selo, brak, životinje, biblijske motive, itd. Sve u svemu, jedno antilogično figurativno lirsko slikarstvo snovitih vizija.
 Pariški pokret
 Kao što je već navedeno, pokret je nastao 1924. godine u Parizu. Nadrealizam se oslanja na iskustvima drugih pokreta, u prvom redu ekspresionizma i dade. Nadrealisti na svojim slikama do krajnjih granica dovode vizualno izmještanje i osjećaj nestvarnosti. Nadahnuće traže u podsvjesnome te jedan kraj drugog stavljaju likove koji su jedan drugom strani, kao što su to nekoliko godina ranije radili metafizičari i dadaisti. Bizarno, neobično, uznemirujuće - sve to karakterizira djela nadrealista koji otvoreno izjavljuju da žive zajedno s čudovištima ljudskog uma.
 U slikarstvu se nadrealisti služe veoma preciznom tehnikom, čineći gotovo opipljivima vizije koje pripadaju dimenziji uma, a ne dimenziji stvarnosti. Na platnu predmeti trpe izobličenja ili se smještaju u kontekst koji je potpuno stran njihovoj uobičajenoj okolini.
 Nadrealisti se oslanjaju na teoriju austrijskog psihijatra Sigmunda Freuda (osnivača psihoanalize), prema kojoj čovjek ima dvije naravi, jednu svjesnu i budnu, a drugu podsvjesnu i potisnutu odgojem i zakonima zajednice. Ta ljudska podsvijest se oslobađala u snovima i halucinacijama, te su zato nadrealisti osobitu pozornost usmjerili snovima i slobodnu lutanju prostorima mašte.
 Časopis Minotaure
 Albert Skira, mlad i poduzetan bibliofil, koji je u Lausannei 1928. godine osnovao izdavačku kuću istog imena, započinje karijeru 25. listopada 1931. godine objavljivanjem Ovidijevih Metarmofoza koje je, na poziv Pierra Matissea, ilustrirao Pablo Picasso s 30 bakroreza. Uz pomoć Efstratiosa Tériadea, Skira povjerava André Bretonu uređivanje novog umjetničkog časopisa Minotaure. Naslovnicu za prvi broj Minotaurea dizajnirao je Pablo Picasso. Ostale su izradili Marcel Duchamp, Juan Miró, Salvador Dalí, Henri Matisse, René Magritte te Max Ernst. Iako je časopis prije svega glas nadrealista, oštroumno i nepristrano daje prostor raspravama među umjetnicima različitih mišljenja i stremljenja, od Georges Braquea do André Deraina, te od Henri Laurensa do Constantin Brancusija. Posljednji broj Minotaurea izlazi u svibnju 1939. godine, a zatim političke okolnosti sprječavaju daljnje izlaženje. Unatoč kratkom vijeku, časopis ima veliki značaj za razvoj i širenje slikarske avangarde i temeljno je svjedočanstvo o umjetnosti između dva rata.
 Umjetnici
 Razdoblje između dvaju svjetskih ratova obilježeno je sveopćim širenjem i prihvaćanjem pobuda što ih je dalo eksperimentalno i revolucionarno desetljeće likovnih umjetnosti na početku stoljeća. Gotovo svi novi stilovi traju, ali će se većina umjetnika, zamoreni od istraživanja i neizvjesnosti, vratiti u sigurno okrilje realizma. Taj novi realizam nije više objektivan i "neutralan" kao u 19. st.; ponekad je impresionistički lagan, ili podcrtan ekspresionističkom izražajnošću, ili ima zbijene volumene u duhu kubizma, ili je pojednostavljen i pročišćen u tragu metafizičkog slikarstva.
 Tipični motivi nadrealističkih slika povezuju nespojive oblike u biološkom svijetu ili zrcale neodržive ravnoteže u fizičkom. Tako neki stvaraju biološki "moguće", ali neviđene i nepostojeće oblike organičkog svijeta, kao na slikama Ivesa Tanguyja (1900. – 1955.) koji slika duboka beskrajna prostranstva u kojima se nalaze fantastični oblici - svijet apsurda i deformacija s izvorištem u podsvijesti.
 Paul Klee (1879. – 1940.) stvara isto jedan nepostojeći prostor koji je neizmjeran, sastavljen od pomno slaganih ploha nježnih boja, najsuptilnijih prijelaza koji zahtijevaju pomno promišljanje i prepuštanje mašti – spoj dječje naivnosti i jednostavnosti s vrhunskim znanjem i majstorstvom umjetnika. Dakle, jedno poetično i apstraktno slikarstvo u kojem boja ima potpunu autonomiju. Klee bi rekao: "Umjetnost je izrazito subjektivna", i ... "Umjetnost ne predstavlja ono što je vidljivo, nego stvara vidljivo."
 Drugi slikari, poput najpoznatijeg nadrealista – Salvadora Dalija (1904. – 1989.), nastoje što dublje prodrijeti u ponore ljudske podsvijesti (osobito strahova, bjesova, nemoći i mržnje). Dalí nastoji što točnije prikazati, u zbilji nemoguće, kombinacije iz snova, i to tako uvjerljivo da se doimaju posve istinitima. Te "fotografije sna" su tako pomno realistički naslikane da podsjećaju na naturalističke prikaze prirode iako im sadržaj nije životna svakodnevica nego vizije što ih duh i mašta stvaraju u snovima.
 Sablasne prizore koji kao da izviru iz nekog sna prikazivao je i Max Ernst (1881. – 1976.). On je bio Duchampov suradnik još u doba dadaizma, a jedan od prvih i najistaknutijih nadrealista. U svojim slikama kombinirao je kolaž i frotaž (franc. frottage = trljanje) iz kojeg je dobivao posebne efekte (dekalkomanija).
 Blaži tip nadrealizma samo zbunjuje, ne izaziva tjeskobu ili nelagodu tipičnu za nadrealistička djela, već se doima više kao zagonetka i duhovna zabava. Takvo slikarstvo zastupa belgijanski nadrealistički slikar René Magritte koji se najdoslovnije poigrao s pojmom "slike" stvarnosti i umjetničke "slike". Na njegovim se slikama nespojive "bezazlene" stvari i pojave stapaju krajnjom jasnoćom i oštrinom.
 Sličan pristup imao je i nizozemski grafičar M.C. Escher koji istražuje paradoksalne, prividno istinite, a zapravo nemoguće prostorne odnose.
 Posve optimističan i blago ironičan pristup ima i Joan Miró čije su slike obijesne igre veselih boja, rasutih apstraktnih oblika u plohama mekih obrisa, ili pak oštrih linija u kojima prepoznajemo figure pretvorene u znakove u neobičnoj igri.
 Za razliku od ovakvih kombinacija talijanski likovni umjetnik Alberto Giacometti (1901. – 1966.), zaokupljen je prikazivanjem samospoznaje, egzistencijalizma kroz svoje istanjene krhke figure koje su uvijek neko mišljenje u prostornom odnosu. Dok je Marino Marini (1901. – 1980.) zaokupljen problemom ravnoteže i gubitka ravnoteže prikazujući uznemirenje ljudskog bića. Njegove brojne varijacije konja i konjanika se sve više sjedinjuju u tragičnom posrtanju i padu.
 Ostali značajni umjetnici nadrealizma
 Jean Arp
 Man Ray
 Paul Delvaux
 André Masson
 Francis Picabia
 Paul Nash
 Frida Kahlo
 Radovan Ivšić
 David Lynch
 Izvori
 Vanjske poveznice
 Kronologija likovne umjetnosti prve trećine 20. st.
 Slikarstvo
 Umjetnički pravci
 Književnost


text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 22003D0090
 Official Journal L 272 , 23/10/2003 P. 0026 - 0026
 Id-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEENru 90/2003tal-11 ta' Lulju 2003li temenda l-Anness II (Regolamenti tekniċi, standards, ittestjar u ċertifikazzjoni) tal-Ftehim taż-ŻEEIL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,Wara li kkunsidra il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif emendat permezz tal-Protokoll li jirrattifika il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, minn hawn 'il quddiem imsejjah "il-Ftehim", u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu.Billi:(1) L-Anness II tal-Ftehim kien emendat permezz tad-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 129/2002 tas-27 ta'Settembru 2002 [1].(2) Id-Direttiva 2000/70/KE tal-Parlament Ewropew u l-Kunsill tas-16 ta' Novembru 2000 li jemenda d-Direttiva tal-Kunsill 93/42/KEE fejn jirrigwarda l-apparat mediċi li jinkorporaw derivattivi stabbli ta' demm jew plażma uman [2] għandu jkun inkorporat fil-Ftehim,IDDEĊIEDA DAN LI ĠEJ:Artikolu 1L-inċiż li ġej għandu jiżdied ma' punt 1 (Direttiva tal-Kunsill 93/42/KEE) tal-Kapitolu XXX ta' l-Anness II mal-Ftehim:"— 32000 L 0070: Id-Direttiva 2000/70/KE tal-Parlament Ewropew u l-Kunsill tas-16 ta' Novembru 2000 (ĠU L 313, tat-13.12.2000, p. 22)."Artikolu 2It-testi tad-Direttiva 2000/70/KE fl-ilsna ta' l-Islanda u tan-Norveġja, li għandhom ikunu ippubblikati fis-Suppliment taż-ŻEE għall-Ġurnal Uffiċċjali ta' l-Unjoni Ewropea, għandhom ikunu awtentiċi.Artikolu 3Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fit-12 ta' Lulju 2003, bil-kondizzjoni li n-notifiki kollha msemmija fl-Artikolu 103(1) tal-Ftehim jingħataw lill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE [3].Artikolu 4Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ippubblikata fit-taqsima taż-ŻEE u fis-Suppliment taż-ŻEE għall-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea.Magħmul fi Brussel, fil-11 ta' Lulju 2003.Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEEIl-PresidentH. S. H. Prinz Nikolaus von Liechtenstein[1] ĠU L 336, tat-12.12.2002, p. 29.[2] ĠU L 313, tat-13.12.2000, p. 22.[3] L-ebda ħtieġa kostituzzjonali ma hija indikata.--------------------------------------------------