text:
Upphävt författning Statsrådets förordning om förfarandet vid... 713/2006 - Uppdaterad lagstiftning - FINLEX ®
 Du är här: Finlex › Lagstiftning › Uppdaterad lagstiftning › Föråldrade författningar › 17.8.2006/713
 I enlighet med statsrådets beslut, fattat på föredragning från miljöministeriet, föreskrivs med stöd av lagen av den 10 juni 1994 om förfarandet vid miljökonsekvensbedömning (468/1994):
 Miljöministeriets uppgifter
 Miljöministeriet har hand om den allmänna ledningen, övervakningen och utvecklingen av förfarandet vid miljökonsekvensbedömning och sköter de uppgifter som nämns i 6 § 2 mom., 6 a § 2 mom., 3 kap. och 21 § 2 mom. i lagen om förfarandet vid miljökonsekvensbedömning (468/1994).
 Handels- och industriministeriets uppgifter
 Handels- och industriministeriet beslutar om tillämpning av bedömningsförfarandet i enskilda fall och är kontaktmyndighet i fråga om projekt som gäller kärnanläggningar enligt kärnenergilagen (990/1987).
 1) har hand om allmän utbildning, information och forskning i anslutning till miljökonsekvensbedömningen i samarbete med andra myndigheter, forskningsinstitut och universitet,
 2) bistår vid anskaffning av sakkunskap som behövs för bedömningsförfarandet,
 3) förvarar bedömningsprogrammen och konsekvensbeskrivningarna samt kontaktmyndighetens utlåtanden om dem och håller dem tillgängliga,
 4) följer tillämpningen av lagen om förfarandet vid miljökonsekvensbedömning och av denna förordning och samlar in erfarenheter av tillämpningen,
 5) utför övriga sakkunniguppgifter som miljöministeriet ger den i anslutning till miljökonsekvensbedömningen.
 Närings-, trafik- och miljöcentralens uppgifter (29.12.2009/1812)
 Närings-, trafik- och miljöcentralen (29.12.2009/1812)
 1) leder och övervakar verkställigheten av bedömningsförfarandet inom sitt verksamhetsområde,
 2) beslutar om tillämpning av bedömningsförfarandet i enskilda fall,
 3) är kontaktmyndighet enligt vad som bestäms i 2 kap.,
 4) sköter övriga uppgifter som föreskrivs för den i lag och i denna förordning.
 Kontaktmyndighetens uppgifter
 Kontaktmyndigheten
 1) samordnar bedömningsförfarandet med förfaranden enligt andra lagar i samarbete med behöriga myndigheter,
 2) har hand om tillkännagivanden och kungörelser i enlighet med 8 a och 11 § i lagen om förfarandet vid miljökonsekvensbedömning samt ordnar behövliga offentliga höranden,
 3) lämnar vid behov miljöministeriet uppgifter om ett projekt för en underrättelse till en annan stat enligt 14 § 2 mom. i lagen om förfarandet vid miljökonsekvensbedömning,
 4) granskar bedömningsprogrammet och konsekvensbeskrivningen och ger sitt utlåtande om dem,
 5) ser vid behov tillsammans med andra myndigheter och den projektansvarige till att det ordnas med uppföljning av projektets miljökonsekvenser,
 6) sänder bedömningsprogrammet och konsekvensbeskrivningen samt sina utlåtanden om dem tillsammans med eventuella översättningar till Finlands miljöcentral,
 7) sköter övriga uppgifter som föreskrivs för den i lag och i denna förordning.
 Tillämpning av bedömningsförfarandet
 a) dammar och andra konstruktioner, om den uppdämda eller lagrade vattenmängden eller ökningen av vattenmängden överstiger 10 miljoner kubikmeter, (14.4.2011/359)
 e) vindkraftverksprojekt där de enskilda kraftverken är minst tio till antalet eller projektets totala kapacitet är minst 30 megawatt, (14.4.2011/359)
 e) anläggningar för avskiljning av koldioxidströmmar för geologisk lagring från anläggningar som omfattas av tillämpningsområdet för denna projektförteckning, eller andra anläggningar från vilka den årliga avskiljningen av koldioxid är minst 1,5 megaton, (14.4.2011/359)
 f) rörledningar för transport av koldioxid från avskiljningsanläggningar till lagringsplatser, vilkas diameter överstiger DN 800 millimeter och längd överstiger 40 kilometer, inklusive där till hörande tryckstegringsstationer, (14.4.2011/359)
 g) geologisk lagring av koldioxid, med undantag för lagring som görs för forskning, utveckling eller provning och där den sammanlagda mängden koldioxid är under 100 000 ton, (14.4.2011/359)
 a) anläggningar för behandling av problemavfall vilka tar emot problemavfall för förbränning, fysikalisk-kemisk behandling eller deponering på en avstjälpningsplats samt sådana anläggningar för biologisk behandling som är dimensionerade för minst 5 000 ton problemavfall om året,
 b) anläggningar för förbränning eller fysikalisk-kemisk behandling av annat avfall än problemavfall vilka är dimensionerade för mer än 100 ton avfall per dygn samt anläggningar för biologisk behandling vilka är dimensionerade för minst 20 000 ton avfall om året,
 Tillämpning av bedömningsförfarandet i enskilda fall
 Vid prövningen av om bedömningsförfarandet i enskilda fall skall tillämpas på projekt som avses i 4 § 2 mom. i lagen om förfarandet vid miljökonsekvensbedömning skall särskild uppmärksamhet fästas vid
 1) projektets egenskaper, såsom
 b) samverkan med andra projekt,
 c) utnyttjande av naturresurser,
 e) föroreningar och andra störningar,
 f) risken för olyckor med särskild uppmärksamhet på de ämnen och den teknik som används,
 2) projektets lokalisering, såsom
 b) naturresursernas relativa förekomst, kvalitet och förnyelseförmåga i området,
 c) naturens känslighet, med särskild uppmärksamhet på
 - bergs- och skogsområden
 - naturskyddsområden och landskapsvårdsområden
 - områden som är klassificerade eller skyddade med stöd av lag
 - områden där riktgivande värden som beskriver miljöns tillstånd vilka fastställts i gemenskapens lagstiftning redan har överskridits
 - tätbefolkade områden samt
 - historiskt, kulturellt eller arkeologiskt betydelsefulla områden,
 3) konsekvensernas karaktär, såsom
 a) verkningsområdets omfattning med beaktande av storleken på den befolkning som berörs av konsekvenserna,
 b) konsekvensernas gränsöverskridande karaktär,
 c) konsekvensernas omfattning och komplexitet,
 d) hur sannolika konsekvenserna är,
 e) konsekvensernas varaktighet, upprepning och återhämtningsförmåga.
 Kontaktmyndighet är
 1) närings-, trafik- och miljöcentralen när det gäller projekt som avses i 6 § 1–6 punkten, 7 punkten underpunkt a och 8–11 punkten och projekt som avses i 4 § 2 mom. i lagen om förfarandet vid miljökonsekvensbedömning, (29.12.2009/1812)
 2) handels- och industriministeriet när det gäller projekt som avses i 6 § 7 punkten underpunkterna b–d och sådana i 4 § 2 mom. i lagen om förfarandet vid miljökonsekvensbedömning avsedda projekt som gäller kärnanläggningar.
 Bedömningsprogram och konsekvensbeskrivning
 I bedömningsprogrammet skall i behövlig mån ges
 1) uppgifter om projektet, dess syfte, planeringsskeden, lokalisering, markanvändningsbehov och projektets anknytning till andra projekt samt om den projektansvarige,
 2) alternativ till projektet, även alternativet att avstå från projektet, såvida ett sådant alternativ inte av särskilda skäl är obehövligt,
 3) uppgifter om de planer, tillstånd och med tillstånd jämförbara beslut som genomförandet av projektet förutsätter,
 4) en beskrivning av miljön, information om utredningar som gjorts eller planeras i fråga om miljökonsekvenserna, uppgifter om de metoder som används vid anskaffning och utvärdering av materialet och uppgifter om antaganden i fråga om metoderna,
 5) ett förslag till begränsning av det verkningsområde som skall studeras,
 6) en plan för anordnande av bedömningsförfarande och deltagande i det, samt
 7) en uppskattning av tidtabellen för planering och genomförande av projektet och den tidpunkt då utredningarna och konsekvensbeskrivningen skall vara färdiga.
 I konsekvensbeskrivningen skall i behövlig mån ges
 1) preciseringar av uppgifterna enligt 9 §,
 2) en utredning om förhållandet mellan projektet och dess alternativ till markanvändningsplanerna och för projektet väsentliga planer och program i fråga om användning av naturresurser och miljöskydd,
 3) projektets centrala egenskaper och tekniska lösningar, en beskrivning av verksamheten omfattande exempelvis produkter, produktionsmängder, råvaror, trafik, material och en uppskattning av arten och mängden av avfall och utsläpp med beaktande av projektets planerings-, byggnads- och användningsskeden inklusive en eventuell avveckling av projektet,
 4) det centrala material som har använts vid bedömningen,
 5) en utredning om miljön och en bedömning av miljökonsekvenserna av projektet och dess alternativ, eventuella brister i de använda uppgifterna och de centrala osäkerhetsfaktorerna inklusive en bedömning av eventuella miljökatastrofer och deras påföljder,
 6) en utredning om projektets och alternativens genomförbarhet,
 7) ett förslag till åtgärder för att förebygga och begränsa skadliga miljökonsekvenser,
 8) en jämförelse av projektalternativen,
 9) ett förslag till uppföljningsprogram,
 10) en utredning om bedömningsförfarandets olika faser, inklusive förfarandena för deltagande,
 11) en utredning om hur kontaktmyndighetens utlåtande om bedömningsprogrammet har beaktats, samt
 12) ett lättfattligt och åskådligt sammandrag av uppgifterna i 1–11 punkten.
 Kungörelsen om bedömningsprogrammet skall ge tillräckligt detaljerade uppgifter om projektet, dess lokalisering och den projektansvarige, och om hur åsikter kan framföras och utlåtanden avges om bedömningsprogrammet. Vidare skall det framgå av kungörelsen var bedömningsprogrammet och det utlåtande som kontaktmyndigheten senare avger om det är framlagda till påseende medan bedömningsförfarandet pågår. Om ett mellanstatligt bedömningsförfarande tillämpas på projektet, skall detta nämnas i kungörelsen.
 I fråga om kungörelsen om konsekvensbeskrivningen gäller i tillämpliga delar det som föreskrivs i 1 mom.
 Genom denna förordning upphävs förordningen av den 5 mars 1999 om förfarandet vid miljökonsekvensbedömning (268/1999).
 De bestämmelser om innehållet i bedömningsprogrammet och konsekvensbeskrivningen vilka ingår i den förordning som gäller när denna förordning träder i kraft skall dock fortfarande tillämpas på bedömningsprogram och konsekvensbeskrivningar som har getts in till kontaktmyndigheten före den 1 januari 2007.
 Bestämmelserna i 6 § 2 punkten underpunkt d och, beträffande brand- och explosionsfarliga kemikalier, 6 § 6 punkten underpunkt e i denna förordning tillämpas inte på ett projekt, om ansökan om tillstånd för projektet har offentliggjorts före denna förordnings ikraftträdande eller parterna har hörts i enlighet med miljöskyddslagen (86/2000), kemikalielagen (744/1989) eller lagen om säkerhet vid hantering av farliga kemikalier och explosiva varor.
 Rådets direktiv 97/11/EG; EGT nr L 73, 14.3.1997, s. 5, Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG; EGT nr L 156, 25.6.2003, s. 17
 1 kap - Myndigheternas uppgifter1 § - Miljöministeriets uppgifter2 § - Handels- och industriministeriets uppgifter3 § - Finlands miljöcentrals uppgifter4 § - Närings-, trafik- och miljöcentralens uppgifter (29.12.2009/1812)5 § - Kontaktmyndighetens uppgifter2 kap - Tillämpning av bedömningsförfarandet6 § - Projektförteckning7 § - Tillämpning av bedömningsförfarandet i enskilda fall8 § - Kontaktmyndighet3 kap - Bedömningsprogram och konsekvensbeskrivning9 § - Bedömningsprogram10 § - Konsekvensbeskrivning11 § - Kungörelse4 kap - Ikraftträdande12 § - Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserIkraftträdelsestadganden:29.12.2009/1812:14.4.2011/359:


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 52006PC0449(01)
 Proposta għal deċiżjoni tal-Kunsill dwar il-konklużjoni ta’ Ftehim b’forma ta’ Skambju ta’ Ittri bejn il-Komunità Ewropea u l-Urugwaj /* KUMM/2006/0449 finali - ACC 2006/0153 */
 [pic] | KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ |Brussel 9.8.2006KUMM(2006) 449 finali2006/0153 (ACC)2006/0154 (ACC)Proposta għalDEĊIŻJONI TAL-KUNSILLdwar il-konklużjoni ta’ Ftehim b’forma ta’ Skambju ta’ Ittri bejn il-Komunità Ewropea u l-Urugwaj.Proposta għalREGOLAMENT TAL-KUNSILLdwar l-implimentazzjoni tal-Ftehim milħuq mill-KE wara negozjati fi ħdan il-qafas ta’ l-Artikolu XXIV.6 tal-GATT 1994, li jissupplimenta l-Annex I tar-Regolament (KEE) Nr 2658/87 dwar in-nomenklatura tariffarja u statistika u t-Tariffa Doganali Komuni.(preżentati mill-Kummissjoni)MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI1. Fil-kuntest tat-tkabbir ta’ l-unjoni doganali d-dispożizzjonijiet ta’ l-Artikolu XXIV.6 tal-GATT jobbligaw lill-KE li tidħol f’negozjati ma’ pajjiżi terzi li għandhom drittijiet li jinnegozjaw f’kull wieħed mill-Membri li qegħdin fil-proċess ta’ adeżjoni sabiex jiftiehmu dwar aġġustament kompensatorju f’każ li l-adozzjoni tar-reġim tat-tariffi esterni tal-KE tirriżulta f’żieda fit-tariffa li taqbeż il-livell li għalih il-pajjiż fil-proċess ta’ adeżjoni rabat lilu nnifsu fid-WTO, filwaqt li “tikkunsidra b’mod xieraq it-tnaqqis tad-dazji fuq l-istess linja ta’ tariffa kkawżati minn kostitwenti oħra ta’ l-unjoni doganali waqt it-twaqqif tagħha”.2. Fit-22 ta’ Marzu 2004, il-Kunsill awtorizza lill-Kummissjoni biex tiftaħ negozjati bis-saħħa ta’ l-Artikolu XXIV.6 tal-GATT 1994 (il-proposta COM 6792/04 WTO 34).3. In-negozjati tmexxew mill-Kummissjoni b’konsultazzjoni mal-Kumitat stabbilit bl-Artikolu 133 tat-Trattat u fi ħdan il-qafas ta’ direttivi ta’ negozjar maħruġa mill-Kunsill.4. Il-Kummissjoni nnegozjat mal-Membri tad-WTO li għandhom drittijiet ta’ negozjar relatati ma’ l-irtirar ta’ konċessjonijiet speċifiċi fir-rigward ta’ l-irtirar ta’ l-iskedi tar-Repubblika Ċeka, ir-Repubblika ta’ l-Estonja, ir-Repubblika ta’ Ċipru, ir-Repubblika tal-Latvja, ir-Repubblika tal-Litwanja, ir-Repubblika ta’ l-Ungerija, ir-Repubblika ta’ Malta, ir-Repubblika tal-Polonja, ir-Repubblika tas-Slovenja u r-Repubblika Slovakka, matul l-adeżjoni fil-Komunità Ewropea.5. In-negozjati rriżultaw fi Ftehim b’forma ta’ skambju ta’ ittri ma’ l-Urugwaj.6. Din il-proposta titlob lill-Kunsill japprova dan il-Ftehim.2006/0153 (ACC)Proposta għalDEĊIŻJONI TAL-KUNSILLdwar il-konklużjoni ta’ Ftehim b’forma ta’ Skambju ta’ Ittri bejn il-Komunità Ewropea u l-Urugwaj.IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA,Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 133 flimkien ma’ l-ewwel sentenza ta’ l-ewwel subparagrafu ta’ l-Artikolu 300(2) tiegħu,Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni,Billi:1. Fit-22 ta’ Marzu 2004 l-Kunsill awtorizza lill-Kummissjoni biex tiftaħ negozjati ma’ ċerti Membri oħra tad-WTO taħt l-Artikolu XXIV.6 tal-GATT ta’ l-1994, matul l-adeżjoni fil-Komunità Ewropea tar-Repubblika Ċeka, ir-Repubblika ta’ l-Estonja, ir-Repubblika ta’ Ċipru, ir-Repubblika tal-Latvja, ir-Repubblika tal-Litwanja, ir-Repubblika ta’ l-Ungerija, ir-Repubblika ta’ Malta, ir-Repubblika tal-Polonja, ir-Repubblika tas-Slovenja u r-Repubblika Slovakka.2. In-negozjati tmexxew mill-Kummissjoni b’konsultazzjoni mal-Kumitat stabbilit bl-Artikolu 133 tat-Trattat u fi ħdan il-qafas ta’ direttivi ta’ negozjar maħruġa mill-Kunsill.3. Il-Kummissjoni ffinalizzat in-negozjati dwar Ftehim b’forma ta’ Skambju ta’ Ittri bejn il-Komunità Ewropea u l-Urugwaj. Il-Ftehim għandu jkun approvat.IDDEĊIEDA KIF ĠEJ:Artikolu 1Il-Ftehim b’forma ta’ Skambju ta’ Ittri bejn il-Komunità Ewropea u l-Urugwaj rigward it-tneħħija ta’ konċessjonijiet speċifiċi relatati mat-tneħħija ta’ l-iskedi tar-Repubblika Ċeka, ir-Repubblika ta’ l-Estonja, ir-Repubblika ta’ Ċipru, ir-Repubblika tal-Latvja, ir-Repubblika tal-Litwanja, ir-Repubblika ta’ l-Ungerija, ir-Repubblika ta’ Malta, ir-Repubblika tal-Polonja, ir-Repubblika tas-Slovenja u r-Repubblika Slovakka matul il-proċess ta’ adeżjoni fil-Komunità Ewropea; huwa hawnhekk approvat f’isem il-Komunità.It-test tal-Ftehim huwa anness ma’ din id-Deċiżjoni.Artikolu 2Il-President tal-Kunsill hu hawnhekk awtorizzat li jaħtar il-persuna(i) li jkollha/jkollhom is-setgħa li tiffirma/jiffirmaw il-Ftehim b’forma ta’ Skambju ta’ Ittri msemmi fl-Artikolu 1 sabiex tkun marbuta l-Komunità.Magħmula fi Brussell,Għall-KunsillIl-PresidentFTEHIMB’forma ta’ skambju ta’ ittri bejn il-Komunità Ewropea u l-Urugwajrelatat mal-modifikazzjoni tal-konċessjonijiet fl-iskedi tar-Repubblika Ċeka, ir-Repubblika ta’ l-Estonja, ir-Repubblika ta’ Ċipru, ir-Repubblika tal-Latvja, ir-Repubblika tal-Litwanja, ir-Repubblika ta’ l-Ungerija, ir-Repubblika ta’ Malta, ir-Repubblika tal-Polonja, ir-Repubblika tas-Slovenja u r-Repubblika Slovakka matul il-proċess ta’ adeżjoni fil-Komunità Ewropea.Ittra mill-Komunitajiet EwropejĠinevra,Sinjur,Wara l-bidu ta’ negozjati bejn il-Komunitajiet Ewropej (KE) u l-Urugwaj bis-saħħa ta’ l-Artikolu XXIV:6 u l-Artikolu XXVIII tal-GATT 1994 dwar il-modifikazzjoni tal-konċessjonijiet fl-iskedi tar-Repubblika Ċeka, ir-Repubblika ta’ l-Estonja, ir-Repubblika ta’ Ċipru, ir-Repubblika tal-Latvja, ir-Repubblika tal-Litwanja, ir-Repubblika ta’ l-Ungerija, ir-Repubblika ta’ Malta, ir-Repubblika tal-Polonja, ir-Repubblika tas-Slovenja u r-Repubblika Slovakka matul l-adeżjoni tagħhom fl-KE, dan li ġej kien miftiehem bejn il-KE u l-Urugwaj bl-iskop li jkunu magħluqa n-negozjati miftuħa wara n-notifika tal-KE tad-19 ta’ Jannar 2004 skond l-Artikolu XXIV:6 (GATT):Il-KE għandha tinkorpora fl-iskeda CLX tagħha, għat-territorju doganali tal-KE 25, il-konċessjonijiet li kienu inklużi fl-iskeda preċedenti tagħha.Il-KE għandha taġġusta d-definizzjoni ta’ kwota ta’ rata ta’ tariffa ta’ l-KE ta’ 4000 tunnellata għal-‘laħam ta’ kwalità għolja ta’ annimali bovini, frisk, imkessaħ jew tal-friża’ kif allokata lill-Urugwaj.Dan il-ftehim għandu jidħol fis-seħħ fid-data meta jkun iffirmat, wara li tingħata l-approvazzjoni mill-partijiet b’konformità mal-proċeduri tagħhom.F’isem il-Komunità EwropeaFTEHIMB’forma ta’ skambju ta’ ittri bejn il-Komunità Ewropea u l-Urugwajrelatat mal-modifikazzjoni tal-konċessjonijiet fl-iskedi tar-Repubblika Ċeka, ir-Repubblika ta’ l-Estonja, ir-Repubblika ta’ Ċipru, ir-Repubblika tal-Latvja, ir-Repubblika tal-Litwanja, ir-Repubblika ta’ l-Ungerija, ir-Repubblika ta’ Malta, ir-Repubblika tal-Polonja, ir-Repubblika tas-Slovenja u r-Repubblika Slovakka matul il-proċess ta’ adeżjoni fil-Komunità Ewropea.Ittra mill-Urugwaj[post],Sinjur,B’referenza għall-ittra tiegħek li tiddikjara:“Wara l-bidu ta’ negozjati bejn il-Komunitajiet Ewropej (KE) u l-Urugwaj bis-saħħa ta’ l-Artikolu XXIV:6 u l-Artikolu XXVIII tal-GATT 1994 dwar il-modifikazzjoni tal-konċessjonijiet fl-iskedi tar-Repubblika Ċeka, ir-Repubblika ta’ l-Estonja, ir-Repubblika ta’ Ċipru, ir-Repubblika tal-Latvja, ir-Repubblika tal-Litwanja, ir-Repubblika ta’ l-Ungerija, ir-Repubblika ta’ Malta, ir-Repubblika tal-Polonja, ir-Repubblika tas-Slovenja u r-Repubblika Slovakka matul l-adeżjoni tagħhom fil-KE, dan li ġej kien miftiehem bejn il-KE u l-Urugwaj bl-iskop li jkunu magħluqa n-negozjati miftuħa wara n-notifika tal-KE tad-19 ta’ Jannar 2004 skond l-Artikolu XXIV:6 (GATT):Il-KE għandha tinkorpora fl-iskeda CLX tagħha, għat-territorju doganali tal-KE 25, il-konċessjonijiet li kienu inklużi fl-iskeda preċedenti tagħha.Il-KE għandha taġġusta d-definizzjoni ta’ kwota ta’ rata ta’ tariffa ta’ l-KE ta’ 4000 tunnellata għal-‘laħam ta’ kwalità għolja ta’ annimali bovini, frisk, imkessaħ jew tal-friża’ kif allokata lill-Urugwaj.Dan il-ftehim għandu jidħol fis-seħħ fid-data meta jkun iffirmat, wara li tingħata l-approvazzjoni mill-partijiet b’konformità mal-proċeduri tagħhom.”Għandi hawnekk l-unur nesprimi l-qbil tal-Gvern tiegħiF’isem l-UrugwajID-DIKJARAZZJONI FINANZJARJA |ID-DATA: xxxxxx |1. | L-INTESTATURA TAL-BAĠIT: Kapitolu 10 – Dazji Agrikoli | L-APPROPRJAZZJONIJIET: 0 M€ |2. | IT-TITOLU: Proposta għal Deċiżjoni tal-Kunsill wara l-konklużjoni ta’ Ftehim b’forma ta’ skambju ta’ ittri bejn il-Komunità Ewropea u l-Urugwaj relatati ma’ l-aġġustament kompensatorju kif ipprovdut bl-Artikolu XXIV:6 tal-GATT 1994. |3. | BAŻI LEGALI: L-Artikolu 133 tat-Trattat |4. | L-GĦANIJIET: Li jkun osservat l-Artikolu X tal-GATT 1994 relatat mat-tkabbir ta’ l-Unjoni Doganali mill-1 ta’ Mejju 2004. |5. | L-IMPLIKAZZJONIJIET FINANZJARJI | PERJODU TA’ 12-IL XAHAR (miljun EUR) | SENA FINANZJARJA ATTWALI [n] (miljun EUR) | SENA FINANZJARJA LI ĠEJJA [n+1] (miljun EUR) |5.0 | IN-NEFQA - MGĦODDI LILL-BAĠIT TAL-KE(ĦLAS LURA/INTERVENTI) - L-AWTORITAJIET NAZZJONALI - OĦRAJN |5.1 | ID-DĦUL - RIŻORSI PROPRJI TAL-KE(TAXXI/DAZJI DOGANALI - NAZZJONALI | 0 M€ |[n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |5.0.1 | IN-NEFQA STMATA |5.1.1 | ID-DĦUL STMAT |5.2 | IL-METODU TAL-KALKOLU: |6.0 | IL-PROĠETT JISTA’ JIĠI FFINANZJAT MINN APPROPRJAZZJONIJIET IMDAĦĦLA FIL-KAPITOLU RILEVANTI TAL-BAĠIT ATTWALI? | N/A |6.1 | IL-PROĠETT JISTA’ JIĠI FFINANZJAT MINN TRASFERIMENT BEJN IL-KAPITOLI TAL-BAĠIT ATTWALI? | N/A |6.2 | SE JKUN HEMM BŻONN TA’ BAĠIT SUPPLIMENTARI? | LE |6.3 | L-APPROPRJAZZJONIJIET SE JKOLLHOM JIDDAĦĦLU F’BAĠITS FUTURI? | LE |KUMMENTI: |MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI4. Qed issir referenza għad-Deċiżjoni tal-Kunsill XXXX, dwar il-konklużjoni ta’ Ftehim ma’ l-Urugwaj wara negozjati fi ħdan il-qafas ta’ l-Artikolu XXIV:6 tal-GATT 1994.5. Din il-proposta għal Regolament tal-Kunsill timplimenta l-Ftehim li l-Komunità daħlet għalih.2006/0154 (ACC)Proposta għalREGOLAMENT TAL-KUNSILLdwar l-implimentazzjoni tal-Ftehim milħuq mill-KE wara negozjati fi ħdan il-qafas ta’ l-Artikolu XXIV.6 tal-GATT 1994, li jissupplimenta l-Annex I tar-Regolament (KEE) Nr 2658/87 dwar in-nomenklatura tariffarja u statistika u t-Tariffa Doganali Komuni.IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA,Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u partikolarment l-Artikolu 133 tiegħu,Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni[1],Billi:6. Ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2658/87(1) li jistabbilixxi nomenklatura għall-merkanzija, minn issa ’l quddiem imsejħa bħala “In-Nomenklatura Magħquda”, u li jiffissa r-rati ta’ taxxi konvenzjonali tat-Tariffa Doganali Komuni.7. Bid-deċiżjoni tiegħu XX/XXX/KE dwar il-konklużjoni ta’ Ftehimiet b’forma ta’ Skambju ta’ Ittri bejn il-Komunità Ewropea u l-Urugwaj, il-Kunsill approva, f’isem il-Komunità, il-Ftehim imsemmi hawn fuq bil-ħsieb li jingħalqu n-negozjati li bdew skond l-Artikolu XXIV:6 tal-GATT 1994.ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:Artikolu 1Fir-Regolament (KEE) Nru 2658/87 l-Anness I għandu jiġi emendat.L-Anness 7 tat-Taqsima III tal-Parti tlieta (kwoti WTO jinfetħu mill-awtoritajiet Kompetenti tal-Komunità) se jiġi emendat kif ġej:a) Aġġustament tad-definizzjoni tal-kwota tar-rata tariffarja ta’ 4000 tunnellata ‘Laħam bla għadam ta’ kwalità għolja, frisk, imkessaħ jew tal-friża: “Ċanga speċjali jew ta’ kwalità tajba minn bhejjem li jirgħu esklużivament b’piż li ma jaqbiżx 460 kilogramm ta’ laħam ħaj fil-biċċeria, imsejjaħ “ċanga speċjali ppakkjata. Dawn il-biċċiet jistgħu jkollhom miktub fuqhom “sc” (special cuts - biċċiet speċjali)" sa ‘Laħam bla għadam ta’ kwalità għolja ta’ annimali bovini, frisk, imkessaħ jew tal-friża’b) Taħt ‘patti u kondizzjonijiet’ jidħol it-test: 'Pajjiż ta’ provvista Urugwaj'.Artikolu 2Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu fil- Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea .Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.Magħmul fi Brussell, [...]Għall-KunsillIl-President [1] ĠU C [...], [...], p. [...].


type: wikipedia

text:
Die Hochheimer Domdechaney ist eine Rheingauer Weinlage im Gebiet der Stadt Hochheim am Main. Sie ist 10,5 Hektar groß und gehört zur Großlage Daubhaus im Weinanbaugebiet Rheingau.
 Namensursprung
 Die Mainzer Domdechanten besaßen hier, im sogenannten Schlösschen neben der Pfarrkirche St. Peter und Paul, eine Sommerresidenz. Bereits im 18. Jahrhundert wurde erwähnt, dass die Domdechanten in heißen Sommern Wasser aus dem nahe liegenden Main in ihren Weinberg an dieser Residenz bringen ließen. Der Weinberg gehörte zum Eigentum des Mainzer Domkapitels und ist direkt nach Süden ausgerichtet, die Gewann Hinter der Kirche liegt südlich, die Gewann Im Rauchloch westlich der Kirche.
 Weinlage
 Die Hochheimer Domdechaney zählt zu den Spitzenlagen des Rheingaus, da die hohe Sonneneinwirkung auch in heißen Jahren durch die gute Wasser- und Nährstoffversorgung in den schweren, kalkhaltigen Böden kompensiert wird.
 Weblinks
 Die Hochheimer Weinlagen. Ausschnitt der Weinlagenkarte des Rheingaus von Dr. Hans Ambrosi, September 1991
 Genauer Umriss der Lage bei Weinlagen-Info
 Weinlage (Hochheim am Main)


type: caselaw

text:
 25.2.2006
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 48/18
 Žaloba podaná 23. decembra 2005 Komisiou Európskych spoločenstiev proti Dánskemu kráľovstvu
 (Vec C-461/05)
 (2006/C 48/35)
 Jazyk konania: dánčina
 Komisia Európskych spoločenstiev, v zastúpení: G. Wilms a H C. Støvlbæk, splnomocnení zástupcovia, podala 23. decembra 2005 na Súdny dvor Európskych spoločenstiev žalobu proti Dánskemu kráľovstvu.
 Žalobkyňa navrhuje, aby Súdny dvor:
 1.
 určil, že Dánske kráľovstvo si tým, že odmietlo vypočítať a zaplatiť vlastné zdroje v rámci oslobodenia dovozu vojenského materiálu od cla, ako aj tým, že nezaplatilo úroky z omeškania z vlastných zdrojov, ktoré nedalo k dispozícii Komisii, nesplnilo povinnosti, ktoré mu vyplývajú do 31. mája 2000 z ustanovení článkov 2, 9, 10 a 11 nariadenia č. 1552/89 a po tomto dátume z obdobných ustanovení nariadenia č. 1150/2000;
 2.
 zaviazal Dánske kráľovstvo nahradiť trovy konania.
 Žalobné dôvody a hlavné tvrdenia
 Komisia zastáva názor, že Dánsko si nesplnilo povinnosti, ktoré mu vyplývajú z článkov 2, 9, 10 a 11 nariadenia (EHS, Euratom) č. 1552/89 do 31. mája 2000 vrátane a z článkov 2, 9, 10 a 11 nariadenia (EHS, Euratom) č. 1150/2000 od 1. júna 2000 do 31. decembra 2002 z dôvodu, že neuhradilo vlastné príjmy v súvislosti s dovozom vojenského materiálu.
 Porušenie zmluvy pokračovalo až do nadobudnutia účinnosti nariadenia (ES) č. 150/2003, teda do 1. januára 2003. Na základe tohto nariadenia je možné od tohto dátumu odpustenie cla na určité zbrane a vojenské zariadenia.
 Podľa Komisie prináleží členskému štátu, ktorý porušil ustanovenia Spoločného colného sadzobníka, čo zahŕňa stratu na úrovni vlastných príjmov, aby uhradil sumu zodpovedajúcu strate Spoločenstva. K tejto sume sa podľa okolností musia pridať aj úroky z omeškania na základe článku 11 nariadenia (EHS, Euratom) č. 1552/89 a nariadenia (EHS, Euratom) č. 1150/2000.
 V súlade s článkami 2, 9, 10 a 11 nariadenia (EHS, Euratom) č. 1552/89 a nariadenia (EHS, Euratom) č. 1150/2000 mali dánske orgány vypočítať a zaevidovať sumy týkajúce sa predmetného dovozu v lehote stanovenej v článku 217 ods. 1 Colného kódexu Spoločenstva a dať ich k dispozícii Komisii.
 Komisia konštatuje, že Dánsko napriek výzve nevykonalo výpočet potrebný na stanovenie sumy, ktorá nebola zaplatená vo vzťahu k vlastným zdrojom Spoločenstva v nadväznosti na predmetné porušenie zmluvy počnúc účtovným obdobím 1998.
 Komisia tiež konštatuje, že sumy zodpovedajúce predmetnému colnému dlhu jej do 31. marca 2002 neboli dané k dispozícii.
 Komisia preto usudzuje, že Dánsko si tým, že neurčilo vlastné zdroje súvisiace s dovozom vojenského materiálu a tým, že ich nedalo k dispozícii Komisii, nesplnilo povinnosti, ktoré mu vyplývajú z článkov 2, 9, 10 a 11 nariadenia (EHS, Euratom) č. 1552/89 a nariadenia (EHS, Euratom) č. 1150/2000.