text:
 2021.2.19.
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 58/23
 A BIZOTTSÁG (EU) 2021/255 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2021. február 18.)
 a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról szóló (EU) 2015/1998 végrehajtási rendelet módosításáról
 (EGT-vonatkozású szöveg)
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. március 11-i 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 A Covid19-világjárvány nemzetközi és európai polgári légi közlekedésre gyakorolt hatása miatt a harmadik országbeli légi fuvarozók és légi árufuvarozók kijelöléséhez és újbóli kijelöléséhez szükséges helyszíni ellenőrzéseknek az (EU) 2015/1998 bizottsági végrehajtási rendelet (2) mellékletének 6.8. pontja értelmében történő elvégzése a fuvarozók vagy áruszállítók befolyásán kívüli, objektív okokból továbbra is súlyos akadályokba ütközik.
 (2)
 Ezért az Unióba irányuló szállítási lánc Covid19-világjárvány által érintett üzemeltetőire vonatkozó alternatív és gyors uniós légiközlekedés-védelmi ellenőrzési eljárás alkalmazhatóságát az (EU) 2015/1998 végrehajtási rendelet mellékletének 6.8.1.7. pontjában meghatározott időponton túl is szükséges meghosszabbítani.
 (3)
 Az Unió a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) és a Vámigazgatások Világszervezete keretei között előmozdította a berakodás előtti előzetes áruinformációkra (pre-loading advance cargo information, PLACI) vonatkozó olyan nemzetközi szakpolitikai koncepció kidolgozását, amely alkalmas a Vámigazgatások Világszervezetének SAFE-szabvány-keretrendszerében szereplő meghatározás szerinti, 7 + 1 tételből álló adatkészlet (3) leírására. Azáltal, hogy a szállítmányozók, a légi fuvarozók, a postai szolgáltatók, az integrátorok, a meghatalmazott ügynökök vagy más jogalanyok a szállítmányokra vonatkozó adatokat az utolsó indulási ponton a rakomány légi járműbe való berakodása előtt minél korábban benyújtják a szabályozó hatóságoknak, a belépési vámhivatal által az indulás előtt elvégzett veszély- és kockázatelemzés formájában egy újabb, a biztonság további fokozását célzó lépésre kerül sor.
 (4)
 Ezért – a polgári légi közlekedés védelme érdekében – az Unió vámterületére légi úton beszállítandó áruk első kockázatelemzését a belépési gyűjtő árunyilatkozat vonatkozásában az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) 106. cikkének (2) és (2a) bekezdésében említett minimális adatkészlet kézhezvételét követően, a harmadik országból induló légi járműbe való berakodás előtt a lehető leghamarabb el kell végezni. Az első kockázatelemzés elvégzésének követelménye 2021. március 15-től alkalmazandó.
 (5)
 Az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (5) 186. cikke meghatározza az első belépési vámhivatal által végrehajtandó kockázatelemzési és ellenőrzési eljárást, a rendelet 182. cikke pedig bevezeti az import-ellenőrzési rendszert (ICS2), amely egy, a beadványokhoz, módosítási kérelmekhez, érvénytelenítési kérelmekhez, a belépési gyűjtő árunyilatkozatok adatainak feldolgozásához és tárolásához, valamint a vonatkozó információk vámhatóságokkal való cseréjéhez használható, a Bizottság és a tagállamok által egymással egyetértésben kialakított, uniós szinten összehangolt gazdasági szereplői interfész.
 (6)
 Mivel a berakodás előtti előzetes áruinformációk kockázatelemzésének eredményei alapján 2021. március 15-től az Unióba irányuló szállítási lánc üzemeltetői bizonyos esetekben kötelesek a harmadik országokban történő műveleteik során konkrét légiközlekedés-védelmi kockázatcsökkentő intézkedéseket alkalmazni, a polgári légi közlekedés védelmének végrehajtási szabályait ennek megfelelően sürgősen ki kell egészíteni.
 (7)
 A jelenlegi Covid19-világjárvány nagy mértékben hátráltatja az uniós repülőtereket abban, hogy a robbanóanyag-felderítő eszközök (EDS) 3. szabványának megfelelő berendezések üzembe helyezési folyamatát befejezzék. A Bizottság és a tagállamok továbbra is szilárdan elkötelezettek a feladott poggyász átvizsgálására szolgáló legújabb technológiák bevezetésének befejezése mellett. Új ütemterv készült, amely a repülőtérkategóriákra épülő fontossági mechanizmus alapján további rugalmasságot biztosít a jelenlegi helyzethez való alkalmazkodáshoz, és kellő láthatóságot nyújt a felderítési teljesítményre vonatkozó magasabb szintű követelmények számára.
 (8)
 Az (EU) 2015/1998 bizottsági végrehajtási rendelet végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatok azt mutatják, hogy egyes közös alapkövetelmények végrehajtásának módját illetően kisebb módosításokra van szükség. Egyes konkrét légiközlekedés-védelmi intézkedések egyértelműsítése, harmonizációja, egyszerűsítése és megerősítése, a jogi egyértelműség javítása, a jogszabályok közös értelmezésének egységesítése, valamint a légi közlekedés védelmét szolgáló alapkövetelmények helyes végrehajtásának biztosítása érdekében ezen alapkövetelmények némelyikének végrehajtási módját ki kell igazítani.
 (9)
 Az (EU) 2015/1998 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
 (10)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 300/2008/EK rendelet 19. cikkében említett bizottság véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az (EU) 2015/1998 végrehajtási rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 A melléklet 1. és 22. pontját azonban 2021. március 15-től, 2. pontját 2022. március 1-jétől, 14. pontját pedig 2021. július 1-jétől kell alkalmazni.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2021. február 18-án.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) HL L 97., 2008.4.9., 72. o.
 (2) A Bizottság (EU) 2015/1998 végrehajtási rendelete (2015. november 5.) a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról (HL L 299., 2015.11.14., 1. o.).
 (3) A feladó neve, a feladó címe, a címzett neve, a címzett címe, a csomagok száma, teljes bruttó tömeg, a rakomány leírása, egyedi vagy összevont légi fuvarlevél.
 (4) A Bizottság (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 28.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 343., 2015.12.29., 1. o.).
 (5) A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).
 MELLÉKLET
 A melléklet a következőképpen módosul:
 1.
 A szöveg a következő 6.0.4. ponttal egészül ki:
 „6.
 0.4. E melléklet alkalmazásában: »berakodás előtti előzetes áruinformációk« vagy »PLACI«: az Unió vámterületére (*) légi úton beszállítandó áruk légiközlekedés-védelmi célú első kockázatelemzésének eljárása.
 (*) Mivel Izland nem tartozik az Unió vámterületéhez, e melléklet 6.8.7. pontja alkalmazásában Izland harmadik országnak tekintendő.”;"
 2.
 A szöveg a következő 6.1.4., 6.1.5. és 6.1.6. ponttal egészül ki:
 „6.1.4.
 Az áruknak és postai küldeményeknek a szigorított védelmi területekre való belépése kizárólag akkor engedélyezhető, miután megállapításra került, hogy a szállítmányt földi oldalról szállító jogalany az alábbi kategóriák közül melyikbe tartozik:
 a)
 meghatalmazott ügynök;
 b)
 ismert szállító;
 c)
 a 6.6.1.1. c) pontnak megfelelően kijelölt fuvarozó, aki védelmi ellenőrzésnek korábban alávetett szállítmányt szállít;
 d)
 az a), b) vagy c) pontok egyikében sem említett jogalany.
 6.1.5.
 Amennyiben a 6.1.4. c) pont alkalmazandó, a 6-E. függelékben található nyilatkozat egy aláírt példányát a szigorított védelmi területekre belépést engedélyező meghatalmazott ügynök, légi fuvarozó vagy repülőtér-üzemeltető rendelkezésére kell bocsátani, kivéve, ha az alábbi esetek egyike áll fenn:
 a)
 a fuvarozó maga is meghatalmazott ügynök;
 b)
 a szállítás a fogadó meghatalmazott ügynök vagy légi fuvarozó nevében a szigorított védelmi területen történik.
 A 6-E. függelékben található nyilatkozat egy aláírt példányának a fuvarozó általi benyújtása helyettesíthető egy azzal egyenértékű, a belépési pontnál teendő előzetes értesítéssel, amelyről annak a repülőtéren kívüli feladónak vagy meghatalmazott ügynöknek, akinek a nevében a szállítást teljesítik, vagy a szigorított védelmi területen a fogadó meghatalmazott ügynöknek vagy a légi fuvarozónak kell gondoskodnia.
 6.1.6.
 Védelmi ellenőrzésen korábban át nem esett áruk vagy postai küldemények akkor engedhetők be a szigorított védelmi területekre, ha az alábbi lehetőségek közül egyre sor került:
 a)
 belépés előtt a 6.2. pontnak megfelelően, a fogadó meghatalmazott ügynök vagy légi fuvarozó felelősségvállalása mellett az árukat vagy postai küldeményeket átvizsgálták;
 b)
 az árukat vagy postai küldeményeket a meghatalmazott ügynök vagy a légi fuvarozó felelősségvállalása mellett a meghatalmazott ügynök vagy légi fuvarozó szigorított védelmi területen található telephelyére kísérik.
 Átadáskor az ilyen szállítmányt az átvizsgálásig védeni kell a jogosulatlan beavatkozástól.
 A szállítmányt kísérő vagy a szállítmányt a jogosulatlan beavatkozástól védő személyzet felvételének és képzésének a 11.1.1. pontnak, illetve legalább a 11.2.3.9. pontnak megfelelően kell történnie.”;
 3.
 A 6.3.1.2. pontban a b) pont helyébe a következő szöveg lép:
 „b)
 A felelős hatóság vagy a nevében eljáró uniós légiközlekedés-védelmi ellenőr mielőtt a védelmi programban megjelölt létesítményeken helyszíni szemlét hajtana végre, megvizsgálja a védelmi programot annak megállapítása céljából, hogy a kérelmező megfelel-e a 300/2008/EK rendeletben és a rendelet alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusokban foglalt követelményeknek.
 Az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (*) 29. cikke alapján az illetékes vámhatóság által a kérelmező létesítményénél végzett vizsgálat helyszíni szemlének tekintendő – kivéve a 6.2. pontban szereplő átvizsgálási követelmények tekintetében –, amennyiben arra legfeljebb 3 évvel az előtt az időpont előtt kerül sor, amikor a kérelmező meghatalmazott ügynökként való jóváhagyás iránt folyamodott. Az AEO-engedélyt és a vámhatóság által végzett vizsgálat eredményét a kérelmező további vizsgálat céljából köteles rendelkezésre bocsátani.
 (*) A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).”;"
 4.
 a 6.3.1.4. pontban a harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
 „Az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 29. cikkével összhangban az illetékes vámhatóság által a meghatalmazott ügynök telephelyén végzett vizsgálat helyszíni szemlének tekintendő – kivéve a 6.2. pontban szereplő átvizsgálási követelmények tekintetében.”;
 5.
 A 6.3.1.5. pont helyébe az alábbi szöveg lép:
 „6.3.1.5.
 Ha a felelős hatóság úgy ítéli meg, hogy a meghatalmazott ügynök már nem tesz eleget a 300/2008/EK rendeletben foglalt követelményeknek, akkor a megjelölt létesítmény vagy létesítmények tekintetében köteles megvonni a meghatalmazott ügynök jogállását.
 Közvetlenül az engedély visszavonását követően, de legkésőbb a visszavonást követő 24 órán belül a felelős hatóság gondoskodik arról, hogy a korábban meghatalmazott ügynöki státussal rendelkező jogalany jogállásának változása megjelenjen a szállítási lánc védelmére vonatkozó uniós adatbázisban.
 Ha a meghatalmazott ügynök már nincs birtokában a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*) 38. cikke (2) bekezdésének b) pontjában és az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 33. cikkében említett AEO-engedélynek vagy ha AEO-engedélye a 952/2013/EU rendelet 39. cikke e) pontjának és az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 28. cikkének való meg nem felelés miatt felfüggesztésre került, a felelős hatóság megteszi a megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy biztosítsa a meghatalmazott ügynök 300/2008/EK rendelet követelményeinek való megfelelését.
 A meghatalmazott ügynök a 952/2013/EU rendelet 38. cikke (2) bekezdésének b) pontjában és az (EU) 2015/2447 rendelet 33. cikkében említett AEO-engedélye tekintetében bekövetkező minden változásról tájékoztatja a felelős hatóságot.
 (*) Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).”;"
 6.
 A 6.3.1.8. pont helyébe az alábbi szöveg lép:
 „6.3.1.8.
 A felelős hatóság a vámhatóság tudomására hoz a meghatalmazott ügynökök jogállásával kapcsolatos minden olyan információt, amely a 952/2013/EU rendelet 38. cikke (2) bekezdésének b) pontjában és az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 33. cikkében említett AEO-engedély birtoklása szempontjából releváns lehet. Ezen információk közé tartoznak a meghatalmazott ügynökök részére újonnan kiadott jóváhagyásokkal, a meghatalmazott ügynöki jogállás visszavonásával, az újraérvényesítéssel és a vizsgálatokkal, az ellenőrzési ütemtervekkel, valamint az ezen értékelések eredményével kapcsolatos információk.
 A felelős hatóságok és a nemzeti vámhatóságok meghatározzák ezen információcsere módját.”;
 7.
 A 6.3.2.6. pontban a g) pont helyébe a következő szöveg lép:
 „g)
 azon meghatalmazott ügynök felelős hatóságtól kapott egyedi azonosítója, amely a más meghatalmazott ügynök által a szállítmányra vonatkozóan megállapított védelmi státust elfogadta, az átrakodási műveletek alatt is.”;
 8.
 A 6.3.2.6. pont a következő bekezdéssel egészül ki:
 „Azt az átrakandó árut vagy postai küldeményt, amely vonatkozásában a légi fuvarozó vagy a nevében eljáró meghatalmazott ügynök nem tudja az e pontban vagy adott esetben a 6.3.2.7. pontban előírt információkat a kísérő dokumentációban megerősíteni, át kell vizsgálni a következő járatot biztosító légi járműbe való berakodás előtt.”;
 9.
 A 6.4.1.2. pontban a c) pont helyébe a következő szöveg lép:
 „c)
 Az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 29. cikke alapján az illetékes vámhatóság által a kérelmező létesítményénél végzett vizsgálat helyszíni szemlének tekinthető, amennyiben arra legfeljebb 3 évvel az előtt az időpont előtt kerül sor, amikor a kérelmező ismert szállítóként való jóváhagyás iránt folyamodott. Ebben az esetben a kérelmező kitölti a 6-C. függelékben található »Az ismert szállítókra vonatkozó jóváhagyási ellenőrzőlista« című dokumentum első részét, és azt a kérelmező törvényes képviselőjének vagy a létesítmény védelemért felelős személynek az aláírásával ellátott kötelezettségvállalási nyilatkozattal együtt eljuttatja a felelős hatósághoz.
 Az AEO-engedélyt és a vámhatóság által végzett vizsgálat eredményét a kérelmező további vizsgálat céljából köteles rendelkezésre bocsátani.
 Az aláírt nyilatkozatot vagy az érintett felelős hatóság, vagy az uniós légiközlekedés-védelmi ellenőr őrzi meg; ez utóbbi esetben az ellenőr a nyilatkozatot kérésre az érintett felelős hatóság rendelkezésére bocsátja;”;
 10.
 A 6.4.1.4. pontban a harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
 „Az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 29. cikke alapján az illetékes vámhatóság által az ismert szállító létesítményénél végzett vizsgálat helyszíni szemlének tekintendő.”;
 11.
 A 6.4.1.5. pont helyébe az alábbi szöveg lép:
 „6.4.1.5.
 Ha a felelős hatóság úgy ítéli meg, hogy az ismert szállító már nem tesz eleget a 300/2008/EK rendeletben foglalt követelményeknek, akkor a megjelölt létesítmény(ek) tekintetében köteles megvonni az ismert szállító jogállását.
 A felelős hatóság közvetlenül az engedély visszavonását követően, de legkésőbb a visszavonást követő 24 órán belül gondoskodik arról, hogy az ismert szállító jogállásának változása megjelenjen a szállítási lánc védelmére vonatkozó uniós adatbázisban.
 Ha az ismert szállító már nincs birtokában a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet* 38. cikke (2) bekezdésének b) pontjában és az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 33. cikkében említett AEO-engedélynek vagy ha AEO-engedélye a 952/2013/EU rendelet 39. cikke e) pontjának és az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 28. cikkének való meg nem felelés miatt felfüggesztésre került, a felelős hatóság megteszi a megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy biztosítsa az ismert szállító 300/2008/EK rendelet követelményeinek való megfelelését.
 Az ismert szállító a 952/2013/EU rendelet 38. cikke (2) bekezdésének b) pontjában és az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 33. cikkében említett AEO-engedélye tekintetében bekövetkező minden változásról tájékoztatja a felelős hatóságot.”;
 12.
 A 6.4.1.7. pont helyébe az alábbi szöveg lép:
 „6.4.1.7.
 A felelős hatóság a vámhatóság tudomására hoz az ismert szállító jogállásával kapcsolatos minden olyan információt, amely a 952/2013/EU rendelet 38. cikke (2) bekezdésének b) pontjában és az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 33. cikkében említett AEO-engedély birtoklása szempontjából releváns lehet. Ezen információk közé tartoznak az ismert szállítók részére újonnan kiadott jóváhagyásokkal, az ismert szállítói jogállás visszavonásával, az újraérvényesítéssel és a vizsgálatokkal, az ellenőrzési ütemtervekkel, valamint az ezen értékelések eredményével kapcsolatos információk.
 A felelős hatóságok és a nemzeti vámhatóságok meghatározzák ezen információcsere módját.”;
 13.
 A 6.5.1. pont helyébe a következő szöveg lép:
 „6.5.1.
 A meghatalmazott ügynök adatbázist tart fenn a 2017. június 1. előtt kijelölt minden listás szállító valamennyi alább felsorolt adatával:
 a)
 a vállalat adatai, beleértve hiteles üzleti címét is;
 b)
 a folytatott tevékenység jellege;
 c)
 elérhetőségek, beleértve a védelemért felelős személy vagy személyek elérhetőségét is;
 d)
 adószám vagy cégjegyzékszám;
 e)
 a 6-D. függelékben található »Kötelezettségvállalási nyilatkozat – Listás szállító« című dokumentum aláírt példánya.
 Amennyiben a listás szállító rendelkezik a 952/2013/EU bizottsági rendelet 38. cikke (2) bekezdésének b) pontja és az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 33. cikke szerinti AEO-engedéllyel, az AEO-engedély számát is nyilván kell tartani az első bekezdésben említett nyilvántartásban.
 Az adatbázist vizsgálat céljából hozzáférhetővé kell tenni a felelős hatóság számára.”;
 14.
 A szöveg a következő 6.6.1.3., 6.6.1.4. és 6.6.1.5. ponttal egészül ki:
 „6.6.1.3.
 A fuvarozó gondoskodik arról, hogy a védelmi ellenőrzésen átesett légi árut és postai küldeményeket összegyűjtő, szállító, tároló és átadó személyzet tekintetében legalább a következőkre sor kerüljön:
 a)
 a személyes feddhetetlenség ellenőrzése, ami a személyazonosság és az önéletrajz és/vagy megadott referenciák ellenőrzéséből áll;
 b)
 a 11.2.7. pont szerinti általános védelmi tudatosságnövelő képzés.
 6.6.1.4.
 A 6.6.1.3. pontban említett feladatok ellátása vagy az e fejezetben meghatározott védelmi ellenőrzések végrehajtása közben a fuvarozó árukhoz és postai küldeményekhez felügyelet nélkül hozzáférő teljes személyzetének:
 a)
 sikeresen teljesítenie kell a védelmi háttérellenőrzést;
 b)
 a 11.2.3.9. pont szerinti védelmi képzésen kell átesnie.
 6.6.1.5.
 Ha a fuvarozó másik vállalat szolgáltatásait veszi igénybe a 6.6.1.3 pontban felsorolt feladatok közül egy vagy több ellátására, a másik vállalatnak meg kell felelnie a következő feltételeknek:
 a)
 fuvarozói megállapodást köt a fuvarozóval;
 b)
 tartózkodik a további alvállalkozásba adástól;
 c)
 végrehajtja – az esettől függően – a 6.6.1.3. és a 6.6.1.4. pont rendelkezéseit.
 Az alvállalkozó fuvarozó az ügynök vagy szállító nevében végzett fuvarozás egészéért teljeskörű felelősséget vállal.”;
 15.
 A 6.8.1.7. pontban a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:
 „A 2020. április 1-jétől 2021. június 30-ig tartó időszakban a felelős hatóság eltérhet a 6.8.2. pontban meghatározott eljárástól, és ideiglenesen kijelölhet ACC3-ként egy légi fuvarozót abban az esetben, ha az uniós légiközlekedés-védelmi ellenőrzésre a Covid19-világjárvány előidézte válsághoz kapcsolódó és a légi fuvarozó felelősségi körén kívül eső, objektív okok miatt nem kerülhetett sor. A kijelölés feltételei a következők:”;
 16.
 A 6.8.3.6. és a 6.8.3.7. pont helyébe a következő szöveg lép:
 „6.8.3.6.
 A 6.8.3.1–6.8.3.5. pontban említett védelmi ellenőrzések elvégzése után az ACC3 vagy a védelmi ellenőrzések alkalmazásáért felelős, uniós légiközlekedés-védelmi szempontból ellenőrzött meghatalmazott ügynök (RA3) gondoskodik arról, hogy a szállítmányt kísérő dokumentációban, ami lehet légi fuvarlevél, azzal egyenértékű postai dokumentáció vagy egy külön nyilatkozat elektronikus vagy írott formában, szerepeljenek legalább a következő információk:
 a)
 az ACC3 egyedi alfanumerikus azonosítója;
 b)
 a szállítmány 6.3.2.6. d) pontban említett védelmi státusa, amelyet – az esettől függően – az ACC3 vagy egy uniós légiközlekedés-védelmi szempontból ellenőrzött meghatalmazott ügynök (RA3) állapított meg;
 c)
 a szállítmány egyedi azonosítója, például az egyedi vagy összevont légi fuvarlevél száma, ha van;
 d)
 a szállítmány tartalma vagy adott esetben a szállítmányok összevonásának feltüntetése;
 e)
 a védelmi státus kiadásának alapja, kitérve többek között az alkalmazott átvizsgálási módszerre vagy a szállítmánynak az átvizsgálás alóli mentesítése okára az ICAO szállítmányvédelmi nyilatkozati rendszerében szereplő előírásoknak megfelelően.
 Összevont szállítmányok esetében az ACC3 vagy az az uniós légiközlekedés-védelmi szempontból ellenőrzött meghatalmazott ügynök (RA3), aki az összevonást végezte, minden egyes szállítmányra vonatkozóan megőrzi az első bekezdés a)–e) pontjában meghatározott információkat legalább a szállítmányok első uniós repülőtérre való megérkezésének várható időpontjáig vagy 24 óráig, attól függően, hogy melyik időszak hosszabb.
 6.8.3.7.
 A 6-F. függelékben felsorolt harmadik országokból érkező légi fuvarozóknak gondoskodniuk kell arról, hogy a fedélzetén szállított áruk és postai küldemények megfeleljenek a 6.8.3.6. pontban szereplő vonatkozó előírásoknak. Ezen szállítmányok kísérő dokumentációjának legalább az ICAO szállítmányvédelmi nyilatkozati rendszerének vagy az előírt információkat egyenértékű módon biztosító alternatív rendszernek kell megfelelniük.”;
 17.
 A 6.8.3.9. pont helyébe az alábbi szöveg lép:
 „6.8.3.9.
 A 6.8.3.8. pontban nem említett harmadik országból érkező, tranzitként kezelendő vagy átrakandó olyan szállítmányokat, amelyek kísérő dokumentációja nem felel meg a 6.8.3.6. pontnak, a következő járat előtt a 6.2. pontnak megfelelően kell kezelni.”;
 18.
 A 6.8.4.11. pontban a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:
 „A 2020. április 1-jétől 2021. június 30-ig tartó időszakban a felelős hatóság eltérhet a 6.8.5. pontban meghatározott eljárástól, és ideiglenesen kijelölhet RA3-ként vagy KC3-ként egy harmadik országbeli jogalanyt abban az esetben, ha az uniós légiközlekedés-védelmi ellenőrzésre a Covid19-világjárvány előidézte válsághoz kapcsolódó és a szervezet felelősségi körén kívül eső, objektív okok miatt nem kerülhetett sor. A kijelölés feltételei a következők:”;
 19.
 A 6.8.4.12. pontban a d) pont helyébe a következő szöveg lép:
 „d)
 a kijelölés legfeljebb hat hónapra szól és a 6.8.4.11. pontban meghatározott eltérési időszakon belül meghosszabbítható.”;
 20.
 A 6.8.5.5., a 6.8.5.6. és a 6.8.5.7. pontot el kell hagyni;
 21.
 A 6.8.6.1. pontban az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:
 „1.
 Ha a Bizottság vagy valamely felelős hatóság egy ACC3, RA3 vagy KC3 műveletei tekintetében olyan súlyos hiányosságot állapít meg, vagy olyan súlyos hiányossággal kapcsolatos írásbeli tájékoztatásban részesül, amely vélhetően jelentősen befolyásolja az Unió légi közlekedésének biztonságát, akkor:
 a)
 haladéktalanul tájékoztatja erről az érintett légi fuvarozót vagy jogalanyt, és felkéri, hogy tegye meg észrevételeit, valamint hozza meg a megfelelő intézkedéseket a súlyos hiányosság vonatkozásában;
 b)
 mihamarabb tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot.
 Az első bekezdésben megállapított súlyos hiányosság megállapítható a következő tevékenységek bármelyike révén:
 1.
 megfelelőség-ellenőrzési tevékenységek;
 2.
 dokumentumok vizsgálata, ideértve az ACC3, RA3 vagy KC3 ellátási láncába tartozó más üzemeltető uniós légiközlekedés-védelmi ellenőrzési jelentését is;
 3.
 az érintett ACC3, RA3 vagy KC3 tevékenységeivel kapcsolatban tényszerű írásbeli információk kézhezvétele más hatóságoktól és/vagy üzemeltetőktől az előírások megszegését egyértelműen jelző dokumentált bizonyíték formájában.”;
 22.
 A szöveg a következő 6.8.7. ponttal egészül ki:
 „6.8.7. Berakodás előtti előzetes áruinformációk (PLACI)
 6.8.7.1.
 Az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 186. cikke értelmében a PLACI kockázatelemzést a harmadik országból való indulás előtt kell elvégezni, amikor az első belépési vámhivatal megkapja az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*) 106. cikkének (2) és (2a) bekezdésében említett belépési gyűjtő árunyilatkozatban szereplő minimális adatkészletet.
 6.8.7.2.
 Amennyiben az első belépési vámhivatal a PLACI kockázatelemzés során megalapozottan gyanítja, hogy az Unió vámterületére légi úton belépő szállítmány súlyos kockázatot jelenthet a polgári légi közlekedésre, az adott szállítmányt a 6.7. pont szerint magas kockázatú áruként vagy postai küldeményként kell kezelni.
 6.8.7.3.
 A 6-F. függelékben felsorolt harmadik országokat és Izlandot kivéve, a harmadik országbeli légi fuvarozó, üzemeltető, jogalany vagy személy, amikor megkapja az első belépési vámhivataltól azt az értesítést, amelynek alapján egy szállítmányt a 6.8.7.2. pont szerint magas kockázatú áruként vagy postai küldeményként kell kezelni:
 a)
 az adott szállítmány vonatkozásában végrehajtja a C(2015) 8005 végrehajtási határozat mellékletének 6.7.3. és 6.7.4. pontjában felsorolt védelmi ellenőrzéseket abban az esetben, ha van a védelmi ellenőrzések elvégzésére jóváhagyott ACC3 vagy RA3;
 b)
 gondoskodik arról, hogy a védelmi ellenőrzések elvégzésére jóváhagyott ACC3 vagy RA3 megfeleljen az a) pontban előírt rendelkezéseknek. Az első belépési vámhivatalt tájékoztatni kell, ha a szállítmányt a védelmi ellenőrzések alkalmazása céljából át fogják adni vagy átadták egy másik üzemeltetőnek, jogalanynak vagy hatóságnak. A másik üzemeltetőnek, jogalanynak vagy hatóságnak gondoskodnia kell az a) pontban említett védelmi ellenőrzések végrehajtásáról, és vissza kell igazolnia annak a légi fuvarozónak, üzemeltetőnek, jogalanynak vagy személynek a védelmi ellenőrzések végrehajtását és azok eredményét, akitől a szállítmányt átvette;
 c)
 az első belépési vámhivatal felé visszaigazolja az a) pontban említett védelmi intézkedések végrehajtását és azok eredményét.
 Az első bekezdés a) és b) pontja nem alkalmazandó abban az esetben, ha a kért védelmi ellenőrzéseket már korábban végrehajtották. Ha azonban a korábbi védelmi ellenőrzések végrehajtása után fény derült konkrét veszélyre vonatkozó információkra, a légi fuvarozótól, üzemeltetőtől, jogalanytól vagy személytől kérhető a védelmi ellenőrzés meghatározott módszerekkel történő megismétlése, és annak az első bekezdés c) pontjában meghatározott visszaigazolása. A légi fuvarozó, üzemeltető, jogalany vagy személy tudomására hozható bármely olyan elem és információ, amely a védelmi célkitűzés hatékony teljesítéséhez szükséges.
 6.8.7.4.
 Az a 6-F. függelékben felsorolt harmadik országbeli vagy izlandi légi fuvarozó, üzemeltető, jogalany vagy személy, aki az első belépési vámhivataltól olyan értesítést kap, amely előírja valamely szállítmánynak a 6.8.7.2. pont szerint magas kockázatú áru és postai küldeményként való kezelését:
 a)
 az adott szállítmány vonatkozásában végrehajtja legalább a magas kockázatú árukra és postai küldeményekre vonatkozó 17. számú ICAO-mellékletben meghatározott védelmi ellenőrzéseket (**);
 b)
 gondoskodik arról, hogy a védelmi ellenőrzések elvégzése szempontjából az a) pont követelményeit teljesítse egy, a harmadik ország érintett felelős hatósága által jóváhagyott üzemeltető, jogalany vagy hatóság. Az első belépési vámhivatalt tájékoztatni kell, ha a szállítmányt a védelmi ellenőrzések alkalmazása céljából át fogják adni vagy átadták egy másik üzemeltetőnek, jogalanynak vagy hatóságnak. A másik üzemeltetőnek, jogalanynak vagy hatóságnak gondoskodnia kell az a) pontban említett védelmi ellenőrzések végrehajtásáról, és vissza kell igazolnia annak a légi fuvarozónak, üzemeltetőnek, jogalanynak vagy személynek a védelmi ellenőrzések végrehajtását és azok eredményét, akitől a szállítmányt átvette;
 c)
 az első belépési vámhivatal felé vissza kell igazolnia az a) pontban említett védelmi intézkedések végrehajtását és azok eredményét.
 Az első bekezdés a) és b) pontja nem alkalmazandó abban az esetben, ha a kért védelmi ellenőrzéseket már korábban végrehajtották. Ha azonban a korábbi védelmi ellenőrzések végrehajtása után fény derült konkrét veszélyre vonatkozó információkra, a légi fuvarozótól, üzemeltetőtől, jogalanytól vagy személytől kérhető a védelmi ellenőrzés meghatározott módszerekkel történő megismétlése, és annak az első bekezdés c) pontjában meghatározott visszaigazolása. A légi fuvarozó, üzemeltető, jogalany vagy személy tudomására hozható bármely olyan elem és információ, amely a védelmi célkitűzés hatékony teljesítéséhez szükséges.
 6.8.7.5.
 Amennyiben az első belépési vámhivatal a PLACI kockázatelemzés során megalapozottan gyanítja, hogy az Unió vámterületére légi úton belépő szállítmány súlyos kockázatot jelent a biztonságra és ez a berakodást megtiltó értesítés kiadásához vezet, a szállítmányt nem lehet – az esettől függően – légi járműbe berakodni, vagy onnan kirakodni.
 6.8.7.6.
 Az a harmadik országbeli légi fuvarozó, üzemeltető, jogalany vagy személy, aki az első belépési vámhivataltól olyan értesítést kap, amely a 6.8.7.5. pont szerint megtiltja valamely szállítmány légi járműbe való berakodását:
 a)
 gondoskodik arról, hogy a birtokában lévő szállítmányt ne rakodják be a légi járműbe, illetve ha a szállítmányt már berakodták a légi járműbe, azt azonnal rakodják ki;
 b)
 az Unió vámterületére való első belépési vámhivatal felé megerősíti, hogy a kérést teljesítette;
 c)
 együttműködik az első belépési vámhivatal tagállamának érintett hatóságaival;
 d)
 tájékoztatja azon állam polgári légiközlekedés-védelmi hatóságát, ahol az értesítést átvevő légi fuvarozó, üzemeltető, jogalany vagy személy található, valamint azon harmadik ország polgári légiközlekedés-védelmi hatóságát, ahol a szállítmány jelenleg található, amennyiben e két ország különbözik.
 6.8.7.7.
 Ha a szállítmány már az ellátási lánc mentén már másik légi fuvarozónál, üzemeltetőnél vagy jogalanynál van, a 6.8.7.5. pontban meghatározott, berakodást megtiltó értesítést átvevő légi fuvarozó, üzemeltető, jogalany vagy személy azonnal tájékoztatja a másik légi fuvarozót, üzemeltetőt, jogalanyt vagy személyt arról, hogy:
 a)
 gondoskodni fog a 6.8.7.6. pont a), c) és d) alpontjában szereplő rendelkezéseknek való megfelelésről;
 b)
 megerősíti a 6.8.7.6. pont b) alpontjának a 6.8.7.5. pontban meghatározott értesítést átvevő légi fuvarozóra, üzemeltetőre, jogalanyra vagy személyre történő alkalmazását.
 6.8.7.8.
 Ha a légi jármű már felszállt a fedélzetén egy olyan szállítmánnyal, amelyet az első belépési vámhivatal 6.8.7.5. pont szerinti értesítése alapján nem lehetett volna berakodni, az értesítést átvevő légi fuvarozó, üzemeltető, jogalany vagy személy azonnal tájékoztatja:
 a)
 a 6.8.7.6. pont c) alpontjában említett tagállam érintett hatóságait abból a célból, hogy tájékoztassák és összeköttetésbe lépjenek azon tagállam érintett hatóságaival, ahol a légi jármű az Unió felett először átrepül;
 b)
 azon harmadik ország polgári légiközlekedés-védelmi hatóságát, ahol az értesítést átvevő légi fuvarozó, üzemeltető, jogalany vagy személy található, valamint azon harmadik ország polgári légiközlekedés-védelmi hatóságát, ahonnan a járat felszállt, amennyiben e két ország különbözik.
 6.8.7.9.
 Azt követően, hogy átvette az első belépési vámhivatal által kiadott 6.8.7.5. pont szerinti értesítést, ugyanezen tagállam felelős hatósága az esettől függően végrehajtja a tagállam nemzeti polgári légiközlekedés-védelmi programjában szereplő vonatkozó biztonsági vészhelyzeti terveket, valamint a válságkezelésre és a jogellenes beavatkozásokkal szembeni fellépésre vonatkozó nemzetközi standardokat és ajánlott gyakorlatokat, illetve gondoskodik ezek végrehajtásáról, vagy együttműködik bármilyen további intézkedés végrehajtásában, beleértve a kiindulási harmadik ország hatóságaival, valamint adott esetben a tranzit és/vagy átrakás szerinti ország vagy országok hatóságaival való koordinációt.
 6.8.7.10.
 Azon harmadik országbeli légi fuvarozó, üzemeltető, jogalany vagy személy, aki a Vámigazgatások Világszervezetének SAFE keretrendszere által meghatározott elveknek megfelelően, berakodás előtti előzetes áruinformációk rendszerét végrehajtó harmadik ország vámhatósága által kiadott értesítést vett át, gondoskodik a 6.8.7.3., 6.8.7.4., 6.8.7.6., 6.8.7.7. és 6.8.7.8. pontokban meghatározott előírások végrehajtásáról.
 Ez a pont kizárólag az alábbi feltételek valamelyikét teljesítő árukra vagy postai küldeményekre vonatkozik:
 a)
 a szállítmányokat egy uniós repülőtérre tranzit vagy átrakás céljából szállítják, azt megelőzően, hogy elérnék az azon harmadik országban található repülőteret, mint végső rendeltetési helyet, ahol az értesítő vámhatóság található;
 b)
 a szállítmányokat egy uniós repülőtérre tranzit vagy átrakás céljából szállítják, mielőtt egy további tranzit vagy átrakodás történne az azon harmadik országban található repülőtéren, ahol az értesítő vámhatóság található.
 A harmadik országban értesítést átvevő légi fuvarozó, üzemeltető, jogalany vagy személy a 6.8.7.6(c) és a 6.8.7.8(a) pontban meghatározott követelmények teljesítése céljából azonnal tájékoztatja az Unióba való első leszállás tagállamának érintett hatóságait.
 Ha a légi jármű már felszállt, az információt azon tagállam érintett hatóságainak nyújtja, ahol a légi jármű az Unió felett először átrepül, amely az Unióba való első leszállás tagállamának érintett hatóságaival együttműködésben gondoskodik a 6.8.7.9. pontban említett intézkedések végrehajtásáról.
 Mind azon tagállam érintett hatóságai, ahol a légi jármű az Unió felett először átrepül, mind az Unióba való első leszállás tagállamának érintett hatóságai tájékoztatják a megfelelő vámhatóságot.
 (*) A Bizottság (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 28.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 343., 2015.12.29., 1. o.)."
 (**) Izlandi légi fuvarozóknak, üzemeltetőknek és jogalanyoknak a C(2015) 8005 végrehajtási határozat mellékletének 6.7.3. és 6.7.4. pontját kell alkalmazniuk.”;"
 23.
 A 11.6.3.6. pont a következő mondattal egészül ki:
 „A felelős hatóságnak meg kell adnia az általa jóváhagyott ellenőröknek a nem nyilvános jogszabályok és nemzeti programok azon vonatkozó részeit, amelyek a műveleteket és ellenőrizendő területeket említik.”;
 24.
 A 11.6.3.8. pont helyébe az alábbi szöveg lép:
 „11.
 6.3.8. Az ellenőrként eljáró felelős hatóság kizárólag akkor végezhet ellenőrzést azon légi fuvarozók, üzemeltetők és jogalanyok vonatkozásában, amelyek a saját felelőssége vagy egy másik tagállam felelős hatóságának felelőssége alá tartoznak, ha a hatóság ezt kifejezetten kérte vagy erre kijelölte.”;
 25.
 A szöveg a következő 11.6.3.11. ponttal egészül ki:
 „11.6.3.11.
 Az uniós légiközlekedés-védelmi ellenőrök jóváhagyása legfeljebb 5 évre szól.”;
 26.
 A 11.6.4.1. pont helyébe az alábbi szöveg lép:
 „11.6.4.1
 Az uniós légiközlekedés-védelmi ellenőr:
 a)
 nem tekinthető jóváhagyottnak mindaddig, amíg adatait fel nem veszik a szállítási lánc védelmére vonatkozó uniós adatbázisba;
 b)
 a felelős hatóság által vagy annak nevében kiadott státusigazolással kell, hogy rendelkezzen;
 c)
 nem végezhet uniós légiközlekedés-védelmi ellenőrzést, ha egy harmadik országban vagy valamely nemzetközi szervezetnél működő, egyenértékű rendszer keretében rendelkezik légiközlekedés-védelmi ellenőri státusszal, kivéve, ha a 11.6.4.5. pont alkalmazandó.
 A szállítási lánc védelmére vonatkozó uniós adatbázisba a felelős hatóság által felvetett uniós légiközlekedés-védelmi ellenőrök kizárólag az azon felelős hatóság felelőssége alá tartozó légitársaságok, üzemeltetők vagy jogalanyok ellenőrzését végezhetik.”;
 27.
 A 11.6.5.6. pont helyébe az alábbi szöveg lép:
 „11.6.5.6.
 Alapértelmezett esetben az ellenőrzési jelentést angol nyelven kell megírni, és azt a helyszíni szemlét követő legfeljebb egy hónapon belül meg kell küldeni a felelős hatóság, illetve az ellenőrzött jogalany részére.
 A felelős hatóság az ellenőrzési jelentést az átvételétől számított legfeljebb hat héten belül értékeli.
 Ha a jelentés olyan légitársaságra, üzemeltetőre vagy jogalanyra vonatkozik, amelynek kijelölése a fenti bekezdésekben említett időszakot követően jár le és ezért folyik az ellenőrzése, a felelős hatóság az értékelés elvégzésére hosszabb időt is meghatározhat.
 Ez esetben a felelős hatóságnak gondoskodnia kell arról, hogy az eljárást a státus érvényességének lejárta előtt befejezzék, kivéve, ha további információkra és okirati bizonyítékokra van szükség az értékelés sikeres elvégzéséhez.
 A jelentés átvételétől számított három hónapon belül az ellenőr a jelentés minőségéről írásbeli visszajelzést, valamint adott esetben a felelős hatóság által szükségesnek ítélt ajánlásokat és észrevételeket kap. Amennyiben szükséges, a visszajelzés egy példányát továbbítják az ellenőrt jóváhagyó felelős hatóságnak is.
 Más légitársaságok, üzemeltetők vagy jogalanyok e rendelet szerinti kijelölése céljából a felelős hatóság kérheti és tizenöt napon belül jogosult megkapni az ellenőrzési jelentés egy angol nyelvű példányát az ellenőrzési jelentést saját nemzeti nyelvén elkészítő vagy az ellenőrzést végző ellenőrtől azt megkövetelő felelős hatóságtól.”;
 28.
 A 12.0.2.1. pont helyébe az alábbi szöveg lép:
 „12.0.2.1.
 A 12.0.5. pont rendelkezéseinek sérelme nélkül a következő védelmi berendezéseket 2020. október 1-je után csak akkor lehet beépíteni, ha azokat »EU-bélyegző« vagy »EU-bélyegző folyamatban« státuszjelöléssel látták el a 12.0.2.5. pontban foglaltak szerint:
 a)
 fémérzékelő kapuk (WTMD);
 b)
 robbanóanyag-felderítő eszközök (EDS);
 c)
 robbanóanyagnyom-felderítő eszközök (ETD);
 d)
 folyékony robbanóanyagok felderítésére szolgáló berendezések (LEDS);
 e)
 fémérzékelő eszközök (MDE);
 f)
 biztonsági szkennerek;
 g)
 lábbelivizsgáló berendezések;
 h)
 robbanógőz-felderítő eszközök (EVD).”;
 29.
 A 12.0.2.3. pont helyébe az alábbi szöveg lép:
 »12.0.2.3.
 Az »EU-bélyegzőt« csak olyan vizsgálóközpontok által tesztelt védelmi berendezések esetében helyezhető el, amelyek az Európai Polgári Repülési Konferencia közös értékelési eljárásával összhangban lévő minőség-ellenőrzési intézkedéseket hajtanak végre a megfelelő hatóság felelősségvállalása mellett«.
 30.
 A 12.0.5.3. pont helyébe az alábbi szöveg lép:
 »12.0.5.3
 A 12.0.5.1. vagy a 12.0.5.2. pont alapján nemzeti szinten jóváhagyott biztonsági berendezések nem kapják meg automatikusan az »EU-bélyegző« megjelölést.«;
 31.
 A szöveg a következő 12.3.1. ponttal egészül ki:
 „12.3.1
 Legkésőbb 2023. január 1-jétől az áruk és postai küldemények, valamint a 6. fejezetnek megfelelően védelmi ellenőrzés alá vont légifuvarozói postai küldemények és légifuvarozói anyagok átvizsgálására használt minden beépített berendezésnek többnézetűnek kell lennie.
 A felelős hatóság objektív okok miatt a 2023. január 1-je előtt beépített egynézetű röntgensugaras berendezések használatát engedélyezheti a következő időpontokig:
 a)
 a 2016. január 1-je előtt beépített egynézetű röntgensugaras berendezésekét legkésőbb 2025. december 31-ig;
 b)
 a 2016. január 1-je után beépített egynézetű röntgensugaras berendezésekét a beépítés napjától legfeljebb tíz évig vagy – ha az korábban van – legkésőbb 2027. december 31-ig.
 A felelős hatóság tájékoztatja a Bizottságot, amennyiben a második bekezdés rendelkezéseit alkalmazza.”;
 32.
 A 12.4.2. pont a helyébe a következő szöveg lép:
 „12.4.2. A robbanóanyag-felderítő eszközökre vonatkozó műszaki előírások
 12.4.2.1.
 Minden robbanóanyag-felderítő eszköznek meg kell felelnie az alábbi követelményeknek:
 a)
 A 2014. szeptember 1-je előtt üzembe helyezett berendezéseknek meg kell felelniük legalább a 2. szabványnak;
 b)
 A 2014. szeptember 1-je és 2022. augusztus 31-e között üzembe helyezett berendezéseknek meg kell felelniük legalább a 3. szabványnak;
 c)
 A 2022. szeptember 1-je és 2026. augusztus 31-e között üzembe helyezett berendezéseknek meg kell felelniük legalább a 3.1. szabványnak;
 d)
 a 2026. szeptember 1-je után üzembe helyezett berendezéseknek meg kell felelniük legalább a 3.2. szabványnak.
 12.4.2.2.
 A 2. szabvány 2021. szeptember 1-jén hatályát veszti.
 12.4.2.3.
 A 2. szabvány szerinti robbanóanyag-felderítő eszközök használatának meghosszabbítása tekintetében az engedélyezés céljából a repülőterek négy kategóriára oszthatók:
 a)
 I. kategória – 2019-ben 25 millió főnél nagyobb utasforgalmat bonyolító repülőtér;
 b)
 II. kategória – az e rendelet 5-A. függelékében felsorolt harmadik országok közül – kivéve Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságát – legalább egybe menetrend szerinti járatokat indító repülőtér;
 c)
 III. kategória – minden egyes tagállamnak a 2019-ben legnagyobb forgalmat bonyolító repülőtere, amennyiben az még nem került az I. vagy II. kategóriába besorolásra;
 d)
 IV. kategória – egyéb repülőtér.
 12.4.2.4.
 A felelős hatóság a 2. szabvány szerinti robbanóanyag-felderítő eszközök használatát 2021. szeptember 1-jétől kezdődően a következő táblázatnak megfelelően engedélyezheti:
 2011. január 1-je előtt üzembe helyezett, 2. szabvány szerinti robbanóanyag-felderítő eszközök
 2011. január 1-je és 2014. szeptember 1-je között üzembe helyezett, 2. szabvány szerinti robbanóanyag-felderítő eszközök
 Az I. kategóriába tartozó repülőterek
 2022. március 1.
 2023. március 1.
 A II. vagy III. kategóriába tartozó repülőterek
 2022. szeptember 1.
 2023. szeptember 1.
 A IV. kategóriába tartozó repülőterek
 2023. március 1.
 2024. március 1.
 12.4.2.5.
 A felelős hatóság értesíti a Bizottságot arról, ha engedélyezi, hogy egy 2. szabvány szerinti robbanóanyag-felderítő eszköz 2021. szeptember 1-jétől kezdődően használatban maradjon.
 12.4.2.6.
 A kézipoggyászok átvizsgálására tervezett robbanóanyag-felderítő eszközöknek meg kell felelniük legalább a C1 szabványnak.
 12.4.2.7.
 A hordozható számítógépeket és más nagyobb méretű elektronikus készülékeket tartalmazó kézipoggyászok átvizsgálására tervezett robbanóanyag-felderítő eszközöknek meg kell felelniük legalább a C2 szabványnak.
 12.4.2.8.
 A hordozható számítógépeket és más nagyobb méretű elektronikus készülékeket, valamint folyadékokat, aeroszolokat és géleket tartalmazó kézipoggyászok átvizsgálására tervezett eszközöknek meg kell felelniük legalább a C3 szabványnak.
 12.4.2.9.
 A C3 szabványnak megfelelő robbanóanyag-felderítő eszközök a folyadékok, aeroszolok és gélek átvizsgálása tekintetében a 2. szabványnak megfelelő, folyékony robbanóanyagok felderítésére szolgáló berendezésekkel egyenértékűnek tekintendők.”.
 (*) Mivel Izland nem tartozik az Unió vámterületéhez, e melléklet 6.8.7. pontja alkalmazásában Izland harmadik országnak tekintendő.”;
 (*) A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).”;
 (*) Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).”;
 (*) A Bizottság (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 28.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 343., 2015.12.29., 1. o.).
 (**) Izlandi légi fuvarozóknak, üzemeltetőknek és jogalanyoknak a C(2015) 8005 végrehajtási határozat mellékletének 6.7.3. és 6.7.4. pontját kell alkalmazniuk.”;«


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 25.9.2008
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea
 L 257/37
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 Nru 73/2008
 tas-6 ta’ Ġunju 2008
 li temenda l-Anness XX (l-Ambjent) tal-Ftehim ŻEE
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif emendat bil-Protokoll li jaġġusta l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, minn hawn 'il quddiem imsejjaħ “il-Ftehim”, u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 L-Anness XX mal-Ftehim kien emendat bid-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 56/2008 tal-25 ta' April 2008 (1).
 (2)
 Ir-Regolament (KE) Nru 1013/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill ta' l-14 ta' Ġunju 2006 dwar konsenji dwar l-iskart (2) għandu jiġi inkorporat fil-Ftehim.
 (3)
 Ir-Regolament (KE) Nru 1013/2006 iħassar, b'effett mit-12 ta' Lulju 2007, ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 259/93 (3) u d-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 94/774/KE (4) li huma inkorporati fil-Ftehim u li konsegwentement għandhom jitħassru taħt dan il-Ftehim.
 (4)
 L-adattazzjonijiet preżenti għar-Regolament (KEE) Nru 259/93 u d-Deċiżjoni 94/774/KE fir-rigward ta' Liechtenstein għandhom, fis-sustanza, jibqgħu l-istess,
 IDDEĊIEDA KIF ĠEJ:
 Artikolu 1
 L-Anness XX tal-Ftehim għandu jiġi emendat kif ġej:
 1)
 It-test ta' punt 32c (ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 259/93) għandu jkun mibdul b'dan li ġej:
 “32006 R 1013: Ir-Regolament (KE) Nru 1013/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill ta' l-14 ta' Ġunju 2006 dwar konsenji ta' skart (ĠU L 190, 12.7.2006, p. 1).
 L-arranġamenti tranżizzjonali stabbiliti fl-Annessi ta' l-Att dwar l-Adeżjoni tas-16 ta' April 2003 għal-Latvja (Aness VIII, Kapitolu 10, Sezzjoni B, punt 1), l-Ungerija (Anness X, Kapitolu 8, Sezzjoni A, punt 1), Malta (Anness XI, Kapitolu 10, Sezzjoni B, punt 1), il-Polonja (Anness XII, Kapitolu 13, Sezzjoni B, punt 1) u s-Slovakkja (Anness XIV, Kapitolu 9, Sezzjoni B, punt 1) li jikkonċernaw ir-Regolament (KEE) Nru 259/93 għandhom ikunu applikabbli mutatis mutandis.
 L-arranġamenti tranżizzjonali stabbiliti fl-Annessi ta' l-Att dwar l-Adeżjoni tal-25 ta' April 2005 għall-Bulgarija (Anness VI, Kapitolu 10, Sezzjoni B, punt 1) u r-Rumanija (Anness VII, Kapitolu 9, Sezzjoni B, punt 1) li jikkonċernaw ir-Regolament (KEE) Nru 259/93 għandhom ikunu applikabbli mutatis mutandis.
 Id-dispożizzjonijiet tar-Regolament għandhom, għall-finijiet ta' dan il-Ftehim, jinqraw bl-adattazzjonijiet li ġejjin:
 (a)
 Fir-rigward ta' l-esportazzjoni ta' l-iskart għall-irkupru (Titolu IV, Kapitolu 2 tar-Regolament), Liechtenstien għandu jitqies bħala pajjiż li għalih tapplika d-Deċiżjoni OECD.
 (b)
 Għall-iskart perikoluż li jiġi dispost jew irkuprat fl-Iżvizzera, il-Liechtenstein jista' juża n-notifika u d-dokumenti tal-moviment Żvizzeru minflok il-formoli standard annessi mar-Regolament.
 (c)
 Fl-Artikolu 2(29) il-kliem “jew fit-territorju ta' l-Istati ta' l-EFTA” għandhom jiżdiedu wara l-kliem “it-territorju doganali tal-Komunità”.”
 2)
 Fit-test ta' adattazzjoni ta' punt 32aa (Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2000/532 KE) il-kliem “u msemmi mir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 259/93” fl-aħħar sentenza għandu jinbidel mal-kliem “u msemmi mir-Regolament (KE) Nru 1013/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill”.
 3)
 It-test tal-punt 32ca (Deċiżjoni tal-Kummissjoni 94/774/KE) għandu jitħassar.
 Artikolu 2
 It-testi tar-Regolament (KE) Nru 1013/2006 fil-lingwa Islandiża u dik Norveġiża, li se jiġu ppubblikati fis-Suppliment ŻEE tal-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, għandhom ikunu awtentiċi.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ nhar is-7 ta' Ġunju 2008, sakemm ikunu saru n-notifiki kollha taħt l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim lill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE (*).
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni għandha tkun ippubblikata fis-Sezzjoni taż-ŻEE u fis-Suppliment taż-ŻEE tal-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea.
 Magħmula fi Brussell, 6 ta’ Ġunju 2008.
 Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 Il-President
 Alan SEATTER
 (1) ĠU L 223, 21.8.2008, p. 54.
 (2) ĠU L 190, 12.7.2006, p. 1.
 (3) ĠU L 30, 6.2.1993, p. 1.
 (4) ĠU L 310, 3.12.1994, p. 70.
 (*) Ir-rekwiżiti kostituzzjonali huma indikati.


type: wikipedia

text:
The Waiters' Picnic é um filme curto do gênero comédia norte-americano de 1913, dirigido por Mack Sennett, estrelado por Fatty Arbuckle, Mabel Normand e Al St. John.
 Elenco
 Fatty Arbuckle
 Mabel Normand
 Al St. John
 Hank Mann
 Ford Sterling
 Ligações externas
 Filmes dos Estados Unidos de 1913
 Filmes de comédia dos Estados Unidos
 Filmes em língua inglesa
 Curtas-metragens dos Estados Unidos
 Filmes mudos
 Filmes em preto e branco


text:
The M7, also named Jakes Gerwel Drive (previously Vanguard Drive; renamed on 18 January 2015), is a limited-access road and metropolitan route in the City of Cape Town, South Africa. It connects Acacia Park with Rocklands on the False Bay Coast via the Cape Flats.
 Route
 The M7 begins at an interchange with the N1 Highway and the southern terminus of the N7 Highway adjacent to Acacia Park. The M7 begins by heading southwards as Jakes Gerwel Drive (formerly Vanguard Drive), forming the western boundary of Goodwood, to meet the R102 (Voortrekker Road). It then separates Thornton in the west from the GrandWest Casino in the east before meeting the M16 (Viking Way) and separating the two sides of the Epping Industrial Area.
 It then crosses the N2 Highway and proceeds south-south-east for 9 kilometres, through Vanguard, bypassing Manenberg, through Philippi (bypassing its Horticultural Area), to reach Mitchell's Plain, where it meets the southern terminus of the R300 Freeway (Cape Flats Freeway; Peninsula Expressway). It continues southwards from the R300 junction as the western boundary of Mitchell's Plain to reach Rocklands on the False Bay coast, where it meets the M32 (Spine Road) before reaching its end at an intersection with the R310 (Baden Powell Drive) adjacent to Mnandi Beach.
 References
 Roads in Cape Town
 Highways in South Africa
 Streets and roads of Cape Town
 Metropolitan routes in Cape Town


type: other

text:
“Prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni bbażata fuq l-età — Direttiva 2000/78/KE — Leġiżlazzjoni nazzjonali dwar it-tkeċċija li, għall-kalkolu tat-terminu tal-avviż tat-temm ta’ impjieg, ma tiħux inkunsiderazzjoni
 l-perijodu tax-xogħol maħdum qabel l-impjegat ikun laħaq l-età ta’ 25 sena — Ġustifikazzjoni tal-miżura — Leġiżlazzjoni nazzjonali inkompatibbli mad-direttiva — Rwol tal-qorti nazzjonali”
 1. Politika soċjali — Trattament ugwali fl-impjieg u fix-xogħol — Direttiva 2000/78 — Projbizzjoni ta’ diskriminazzjoni bbażata
 fuq l-età
 2. Dritt Komunitarju — Prinċipji — Trattament ugwali — Diskriminazzjoni bbażata fuq l-età — Projbizzjoni — Obbligu tal-qrati
 1. Id-dritt tal-Unjoni Ewropea, u b’mod iktar partikolari l-prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni bbażata fuq l-età hekk kif inhu
 stabbilit mid-Direttiva 2000/78, li tistabbilixxi qafas ġenerali għall-ugwaljanza fit-trattament fl-impjieg u fix-xogħol,
 għandu jiġi interpretat fis-sens li jipprekludi leġiżlazzjoni nazzjonali milli tipprovdi li l-perijodi ta’ xogħol imwettqa
 mill-impjegat qabel ma jilħaq l-età ta’ 25 sena ma jittiħdux inkunsiderazzjoni għall-kalkolu tat-terminu tal-avviż tat-temm
 ta’ impjieg.
 2. Meta titressaq kawża bejn individwi quddiem qorti nazzjonali, hija għandha tiżgura r-rispett tal-prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni
 bbażata fuq l-età, hekk kif ġie kkonkretizzat permezz tad-Direttiva 2000/78, li tistabbilixxi qafas ġenerali għall-ugwaljanza
 fit-trattament fl-impjieg u fix-xogħol, billi jekk ikun meħtieġ tippermetti li ma tiġix applikata kull dispożizzjoni li tmur
 kontra l-leġiżlazzjoni nazzjonali, indipendentement mill-eżerċizzju tal-possibbiltà li hija għandha, fil-każijiet imsemmija
 fit-tieni paragrafu tal‐Artikolu 236 TFUE, li tressaq rinviju għal deċiżjoni preliminari quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni
 Ewropea fir-rigward tal‐interpretazzjoni ta’ dan il-prinċipju. Fil-fatt, in-natura diskrezzjonali ta’ dan ir-rinviju hija
 indipendenti mill-metodi proċedurali li għandha l-qorti nazzjonali, fis-sistema legali interna, sabiex tippermetti li ma tiġix
 applikata dispożizzjoni nazzjonali li hija tqis li tmur kontra l-Kostituzzjoni.
 “Prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni bbażata fuq l-età – Direttiva 2000/78/KE – Leġiżlazzjoni nazzjonali dwar it-tkeċċija li, għall-kalkolu tat-terminu tal-avviż tat-temm ta’ impjieg, ma tiħux inkunsiderazzjoni
 l-perijodu tax-xogħol maħdum qabel l-impjegat ikun laħaq l-età ta’ 25 sena – Ġustifikazzjoni tal-miżura – Leġiżlazzjoni nazzjonali inkompatibbli mad-direttiva – Rwol tal-qorti nazzjonali”
 li għandha bħala suġġett talba għal deċiżjoni preliminari skont l-Artikolu 234 KE, imressqa mil-Landesarbeitsgericht Düsseldorf
 (il-Ġermanja), permezz ta’ deċiżjoni tal-21 ta’ Novembru 2007, li waslet fil-Qorti tal-Ġustizzja fit-13 ta’ Diċembru 2007,
 fil-proċedura
 komposta minn V. Skouris, President, J. N. Cunha Rodrigues, K. Lenaerts, J.‐C. Bonichot, R. Silva de Lapuerta, P. Lindh (Relatur)
 u C. Toader, Presidenti ta’ Awla, C. W. A. Timmermans, A. Rosas, P. Kūris, T. von Danwitz, A. Arabadjiev u J.‐J. Kasel, Imħallfin,
 1 It-talba għal deċiżjoni preliminari tikkonċerna l-interpretazzjoni tal-prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni bbażata fuq l-età
 u tad-Direttiva tal-Kunsill, 2000/78/KE, tas-27 ta’ Novembru 2000, li tistabbilixxi qafas ġenerali għall-ugwaljanza fit-trattament
 fl-impjieg u fix-xogħol (ĠU Edizzjoni Speċjali bil-Malti, Kapitolu 5, Vol. 4, p. 79).
 2 Din it-talba ġiet ippreżentata fil-kuntest ta’ kawża bejn S. Kücükdeveci u min kien iħaddimha, Swedex GmbH & Co. KG (iktar
 ’il quddiem “Swedex”), fir-rigward tal-kalkolu tat-terminu ta’ avviż bil-quddiem li għandu japplika għat-tkeċċija tagħha.
 “(1) Skond l-Artikolu 6 tat-Trattat ta’ l-Unjoni Ewropea, l-Unjoni Ewropea hi mibnija fuq il-prinċipji tal-libertà, tad-demokrazija,
 tar-rispett għad-drittijiet umani u għal-libertajiet fundamentali, u wkoll fuq l-istat tad-dritt, prinċipji li huma komuni
 għall-Istati Membri kollha u li tirrispetta d-drittijiet fundamentali kif iggarantiti mill-Konvenzjoni Ewropea għall-protezzjoni
 tad-drittijiet umani u l-libertajiet fundamentali [, iffirmata f’Ruma fl-4 ta’ Novembru 1950,] u kif jirriżultaw mit-traduzzjonijiet
 kostituzzjonali komuni għall-Istati Membri bħala prinċipji ġenerali tal-liġi Komunitarja.
 (4) Id-dritt tal-persuni kollha għall-ugwaljanza quddiem il-liġi u l-protezzjoni minn diskriminazzjoni jikonstitwixxi dritt universali
 rikonoxxut mid-Dikjarazzjoni Universali tad-Drittijiet Umani, il-Konvenzjoni tal-Ġnus Magħquda dwar l-Elimazzjoni tal-Forom
 Kollha tad-Diskriminazzjoni Kontra n-Nisa, mill-Patti tan-Nazzjonijiet Uniti dwar id-Drittijiet Ċivili u Politiċi u dwar id-Drittijiet
 Ekonomiċi, Soċjali u Kulturali u mill-Konvenzjoni Ewropea għall-Protezzjoni tad-Drittijiet tal-Bniedem u l-Libertajiet, iffirmata
 mill-Istati Membri kollha. Il-Konvenzjoni Nru 111 ta’ l-Organizzazzjoni Internazzjonali tax-Xogħol (ILO) tipprojbixxi d-diskriminazzjoni
 fil-qasam ta’ l-impjieg u tax-xogħol.
 (25) Il-projbizzjoni tad-diskriminazzjoni marbuta ma’ l-età hija element essenzjali biex jintlaħqu l-miri stabbiliti fil-Linji
 Gwida ta’ l-Impjieg u biex tiġi inkoraġġita d-diversità fl-impjieg. Madankollu, id-differenzi fit-trattament marbuta ma’ l-età
 jistgħu jiġu ġġustifikati f’ċerti ċirkostanzi u għalhekk jeħtieġu dispożizzjonijiet speċifiċi li jistgħu jvarjaw skond is-sitwazzjoni
 fl-Istati Membri. Huwa għalhekk essenzjali li jkun hemm distinzjoni bejn id-differenzi fi trattament li huma ġġustifikati,
 b’mod partikulari minn politika leġittima ta’ mpjieg, objettivi tas-suq tax-xogħol u taħriġ professjonali, u diskriminazzjoni
 li għandha tiġi pprojbita.”
 4 Skont l-Artikolu 1 tagħha, id-Direttiva 2000/78 għandha l-għan li tistabbilixxi qafas ġenerali sabiex tikkumbatti d-diskriminazzjoni
 bbażata fuq reliġjon jew twemmin, diżabilità, età jew orjentazzjoni sesswali f’dak li għandu x’jaqsam l‐impjieg u x-xogħol,
 bil-għan li timplementa l-prinċipju ta’ trattament ugwali fl‐Istati Membri.
 “1. Għall-iskop ta’ din id-Direttiva, ‘il-prinċipju ta’ ugwaljanza fit-trattament’ għandu jfisser li ma għandux ikun hemm diskriminazzjoni
 diretta jew indiretta għall-ebda raġuni msemmija fl-Artikolu 1.
 a) għandu jitqies li jkun hemm diskriminazzjoni diretta meta persuna tiġi trattata b’mod inqas favorevoli milli kienet tiġi trattata
 oħra f’sitwazzjoni simili, għar-raġunijiet imsemmija fl-Artikolu 1;
 “1. Fil-limiti tal-kompetenzi konferiti lill-Komunità, din id-Direttiva għandha tapplika għall-persuni kollha, kemm fis-settur
 pubbliku kif ukoll f’dak privat, inklużi korpi pubbliċi, f’dak li jirrigwarda:
 “Minkejja l-Artikolu 2(2), l-Istati Membri jistgħu jipprovdu li trattament differenti fuq bażi ta’ età ma għandux jikkostitwixxi
 diskriminazzjoni, jekk, fil-kuntest tal-liġi nazzjonali, hu objettivament u raġonevolment iġġustifikat b’għan leġittimu, inkluża
 politika leġittima ta’ l-impjieg, tas-suq tax-xogħol u ta’ objettivi ta’ taħriġ professjonali, u jekk il-mezzi biex jintlaħqu
 dawk l-għanjiet ikunu approprjati [xierqa] u neċessarji.
 a) l-istabbiliment ta’ kondizzjonijiet speċjali għall-aċċess għall-impjieg u t-taħriġ professjonali, l-impjieg u x-xogħol, inkluzi
 l-kundizzjonijiet ta’ sensji u pagi, għaż-żgħażagħ, ħaddiema ta’ età, u persuni li jkollhom responsabbilitajiet li jieħdu
 ħsieb persuni oħra sabiex jippromwovu l-integrazzjoni professjonali tagħhom jew jiżguraw il-protezzjoni tagħhom;
 b) L-iffissar ta’ kondizzjonijiet minimi ta’ età, esperjenza professjonali jew anzjanità f’servizz għall-aċċess ta’ mpjieg jew
 għal ċerti vantaġġi marbuta ma’ l-impjieg;
 ċ) l-iffissar ta’ età massima għal reklutaġġ li tkun ibbażata fuq ħtiġiet ta’ formazzjoni tal-post inkwistjoni jew fuq il-ħtieġa
 ta’ perijodu raġjonevoli ta’ mpjieg qabel l-irtirar.”
 8 Skont l-ewwel paragrafu tal-Artikolu 18 tad-Direttiva 2000/78, it-traspożizzjoni tagħha fis-sistema legali tal-Istati Membri
 għandha ssir sa mhux iktar tard mit-2 ta’ Diċembru 2003. Madankollu, skont it-tieni paragrafu tal-istess artikolu:
 “Sabiex jittieħed kont ta’ kondizzjonijiet partikolari, l-Istati Membri jistgħu, jekk neċessarju, jkollhom perijodu addizzjonali
 ta’ 3 snin mit-2 ta’ Diċembru 2003, jiġifieri total ta’ 6 snin, biex jimplimentaw id-dispożizzjonijiet ta’ din id-Direttiva
 dwar diskriminazzjoni fuq bażi ta’ età u ta’ diżabilità. F’dak il-kaz għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni minnufih [...]”.
 9 Ir-Repubblika Federali tal-Ġermanja użat din il-possibbiltà, b’mod li t‐traspożizzjoni tad-dispożizzjonijiet ta’ din id-direttiva
 dwar id-diskriminazzjoni bbażata fuq l-età u fuq id-diżabbiltà kellha ssir sa mhux iktar tard mit-2 ta’ Diċembru 2006 f’dan
 l-Istat Membru.
 10 L-Artikoli 1, 2 u 10 tal-Liġi ġenerali fuq it-trattament ugwali (Allgemeines Gleichbehandlungsgesetz) tal-14 ta’ Awwissu 2006
 (BGBl. 2006 I. p. 1897), li ttrasponiet id-Direttiva 2000/78, jipprovdu:
 Din il-liġi għandha l-għan li timpedixxi jew telimina kull diskriminazzjoni bbażata fuq ir-razza jew l-oriġni etnika, is-sess,
 ir-reliġjon jew it-twemmin, id-diżabbiltà, l-età jew l-identità sesswali.
 Minkejja l-Artikolu 8, it-trattament differenti marbut mal-età huwa permess meta dan ikun oġġettivament u raġjonevolment iġġustifikat
 u bbażat fuq għan leġittimu. Il-mezzi biex jintlaħaq dan l-għan għandhom ikunu xierqa u meħtieġa. Dawn id-differenzi fit-trattament
 jistgħu jinkludu b’mod partikolari:
 1) l-implementazzjoni ta’ kundizzjonijiet speċjali ta’ aċċess għall-impjieg u għat-taħriġ professjonali, ta’ impjieg u ta’ xogħol,
 inklużi l-kundizzjonijiet tal-ħlas u tkeċċija, għaż-żgħażagħ, ħaddiema anzjani u dawk li għandhom lil min jieħdu ħsieb, bil-għan
 li titħeġġeġ l-integrazzjoni professjonali tagħhom jew li tiġi żgurata l-protezzjoni tagħhom;
 [...]” Il-leġiżlazzjoni fuq it-terminu tal-avviż tat-temm ta’ impjieg
 “1) Ir-relazzjoni ta’ impjieg ta’ ħaddiem jew ta’ impjegat (bil-paga) tista’ tiġi tterminata b’avviż tat-temm ta’ impjieg ta’
 erba’ ġimgħat mill‐15 tax-xahar jew mill-aħħar tax-xahar.
 Il-perijodi ta’ impjieg maħduma mill-impjegat qabel ma jkun laħaq l-età ta’ 25 sena ma għandhomx jittieħdu inkunsiderazzjoni
 fil-kalkolu taż-żmien ta’ impjieg.”
 12 S. Kücükdeveci twieldet fit-12 ta’ Frar 1978. Sa mill-4 ta’ Ġunju 1996, jiġifieri sa minn meta kellha 18-il sena, hija kienet
 impjegata minn Swedex.
 13 Permezz ta’ ittra tad-19 ta’ Diċembru 2006, Swedex keċċiet lil din l-impjegata b’effett mill-31 ta’ Jannar 2007, fid-dawl
 tal-avviż tat-temm ta’ impjieg meħtieġ bil-liġi. Min iħaddimha kkalkola t-terminu ta’ avviż bħallikieku l-impjegata kellha
 anzjanità ta’ 3 snin meta effettivament kienet ilha taħdem magħha għal 10 snin.
 14 S. Kücükdeveci kkontestat it-tkeċċija tagħha quddiem l-Arbeitsgericht Mönchengladbach. Hija sostniet quddiem din il-qorti
 li t-terminu tal-avviż tat‐temm ta’ impjieg imissu kien ta’ erba’ xhur mill-31 ta’ Diċembru 2007, u dan skont il-punt 4 tal-ewwel
 subparagrafu tal-Artikolu 622(2) tal-BGB. Dan it‐terminu jikkorrispondi għal anzjanità ta’ għaxar snin. Għaldaqstant il-kawża
 prinċipali tikkonċerna kwistjoni bejn żewġ individwi, jiġifieri, minn naħa, S. Kücükdeveci u, min-naħa l-oħra, Swedex.
 15 Skont S. Kücükdeveci, sa fejn it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 622(2) tal-BGB jipprovdi li l-perijodi ta’ impjieg maħduma
 qabel l-età ta’ 25 sena ma jittiħdux inkunsiderazzjoni għall-kalkolu tat-terminu tal-avviż tat-temm ta’ impjieg, dan jikkostitwixxi
 diskriminazzjoni bbażata fuq l-età li tmur kontra d-dritt tal-Unjoni, u l-applikazzjoni tiegħu għandha tiġi eskluża.
 16 Il-Landesarbeitsgericht Düsseldorf, li kienet qed tiddeċiedi fuq l-appell, ikkonstatat li t-terminu għat-traspożizzjoni tad-Direttiva 2000/78
 kien iddekorra meta seħħet it-tkeċċija. Din il-qorti qieset ukoll li l-Artikolu 622 tal-BGB jinkludi trattament differenti
 direttament marbut mal-età, li filwaqt li n-natura antikostituzzjonali tiegħu ma tikkonvinċihiex, min-naħa l-oħra, il-konformità
 tiegħu mad-dritt tal-Unjoni hija diskutibbli. F’dan ir-rigward, hija tistaqsi jekk l‐eżistenza eventwali ta’ diskriminazzjoni
 direttament marbuta mal-età għandhiex tiġi evalwata fir-rigward tad-dritt primarju tal-Unjoni, bħal ma tidher li qed tissuġġerixxi
 s-sentenza tat-22 ta’ Novembru 2005 Mangold (C‐144/04, Ġabra p. I‐9981), jew inkella fir-rigward tad-Direttiva 2000/78. Filwaqt
 li tenfasizza li d‐dispożizzjoni nazzjonali inkwistjoni hija ċara u jekk ikun il-każ, ma tistax tiġi interpretata f’sens konformi
 ma’ din id-direttiva, hija tistaqsi wkoll jekk, sabiex din id-dispożizzjoni tkun tista’ titħalla mingħajr ma’ tiġi applikata
 fi kwistjoni bejn persuni privati, sabiex tiżgura l-protezzjoni tal-aspettattivi leġittimi tal‐individwi, hija għandhiex tressaq
 rinviju għal deċiżjoni preliminari quddiem il‐Qorti tal-Ġustizzja sabiex din tikkonferma l-inkompatibbiltà ta’ din id‐dispożizzjoni
 mad-dritt tal-Unjoni.
 17 Huma f’dawn iċ-ċirkustanzi li l-Landesarbeitsgericht Düsseldorf iddeċidiet li tissospendi l-proċeduri quddiemha u li tagħmel
 id-domandi preliminari li ġejjin lill-Qorti tal-Ġustizzja:
 “1) a) Liġi nazzjonali li tistabbilixxi li t-terminu ta’ avviż tat-temm ta’ impjieg li għandu jiġi rrispettat minn min iħaddem jiżdied
 b’mod progressiv skont it-tul tas-servizz, iżda li ma tiħux inkunsiderazzjoni l‐perijodi ta’ impjieg li l-impjegat ikun ħadem
 qabel ma laħaq l-età ta’ 25 sena, tikser il-projbizzjoni ta’ diskriminazzjoni abbażi tal-età stabbilita mid-dritt Komunitarju,
 b’mod partikolari d-dritt Komunitarju primarju jew id-Direttiva 2000/78 [...]?
 b) Jista’ jiġi ġġustifikat il-fatt li min iħaddem għandu jirrispetta biss terminu ta’ avviż tat-temm ta’ impjieg bażiku f’każ
 ta’ tkeċċija ta’ impjegati żgħażagħ minħabba li dan għandu interess ekonomiku fit‐tmexxija tal-persunal flessibbli - fejn
 termini itwal ta’ avviż tat‐temm ta’ impjieg jistgħu jkunu ta’ ħsara għal dan l-interess ekonomiku - u li l-impjegati żgħażagħ
 jiġu mċaħħda mill-protezzjoni tal-istabbiltà tax-xogħol u mill-possibbiltà li jużaw id-dispożizzjonijiet (li jagħtu lill-impjegati
 iktar anzjani termini ta’ avviż tat-temm ta’ impjieg itwal), pereżempju għaliex, fir-rigward tal-età tagħhom u/jew tal-fatt
 li għandhom inqas obbligi soċjali, familjari u privati, jista’ b’mod raġjonevoli jkun meħtieġ minnhom flessibbiltà u mobbiltà
 professjonali u personali ikbar?
 Il-qorti ta’ Stat Membru li jkollha quddiemha kwistjoni bejn persuni privati għandha tinjora liġi manifestament kuntrarja
 għad-dritt Komunitarju jew għandha tieħu inkunsiderazzjoni l-fiduċja li l-individwi għandhom fl‐applikazzjoni tal-liġijiet
 nazzjonali fis-seħħ fis-sens li n-nuqqas ta’ applikazzjoni sseħħ biss wara deċiżjoni tal-Qorti tal-Ġustizzja fuq il-liġi inkwistjoni
 jew fuq liġi essenzjalment simili?”
 18 Permezz tal-ewwel domanda tagħha, il-qorti tar-rinviju tistaqsi, essenzjalment, jekk leġiżlazzjoni nazzjonali bħal dik inkwistjoni
 fil-kawża prinċipali, li tipprovdi li l-perijodi ta’ xogħol imwettqa mill-impjegat qabel ma jikseb l-età ta’ 25 sena ma jittiħdux
 inkunsiderazzjoni għall-kalkolu ta’ avviż tat-temm ta’ impjieg, tikkostitwixxix trattament differenti bbażat fuq l-età li
 hu pprojbit mid-dritt tal‐Unjoni, b’mod partikolari mid-dritt primarju jew mid-Direttiva 2000/78. Hija tistaqsi, b’mod partikolari,
 fuq il-punt dwar jekk it-tali leġiżlazzjoni hiex iġġustifikata mill-fatt li jkun utli li jiġi osservat biss terminu wieħed
 ta’ avviż ta’ temm ta’ impjieg fil-każ ta’ tkeċċija ta’ ħaddiema żgħażagħ, minn naħa, sabiex min iħaddem ikun f’pożizzjoni
 li jamministra l-persunal tiegħu bi flessibbiltà, li ma jkunx possibbli li kieku t-termini għal avviż ta’ temm ta’ impjieg
 kienu itwal, u, min-naħa l-oħra, peress li huwa raġjonevoli li tkun meħtieġa mobbiltà personali u professjonali taż-żgħażagħ
 ikbar minn dik meħtieġa minn persuni ta’ età ikbar.
 19 Sabiex tingħata risposta għal din id-domanda, jeħtieġ, hekk kif titlob il-qorti tar‐rinviju, li jiġi ppreċiżat qabel kollox
 jekk din id-domanda għandhiex tiġi ttrattata fir-rigward tad-dritt primarju tal-Unjoni jew tad-Direttiva 2000/78.
 20 F’dan ir-rigward, għandu jitfakkar, fl-ewwel lok, li l-Kunsill tal-Unjoni Ewropea adotta d-Direttiva 2000/78 abbażi tal-Artikolu 13 KE
 u fir-rigward tagħha l-Qorti tal-Ġustizzja ddeċidiet li din ma tistabbilixxix fiha nnifisha l-prinċipju ta’ trattament ugwali
 fil-qasam tal-impjiegi u tax-xogħol, li jsib is-sors tiegħu f’diversi strumenti internazzjonali u fl-użanzi kostituzzjonali
 komuni għall-Istati Membri, iżda hija sempliċement intiża sabiex fir-rigward ta’ dawn l-istess oqsma tistabbilixxi qafas ġenerali
 għall-ġlieda kontra d-diskriminazzjoni bbażata fuq raġunijiet differenti, fosthom l-età (ara s-sentenza Mangold, iċċitata
 iktar ’il fuq, punt 74). 21 F’dan il-kuntest, il-Qorti tal-Ġustizzja rrikonoxxiet l-eżistenza ta’ prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni bbażata fuq l-età
 li għandu jiġi kkunsidrat bħala prinċipju ġenerali tad-dritt tal-Unjoni (ara, f’dan is-sens, is-sentenza Mangold, iċċitata
 iktar ’il fuq, punt 75). Id-Direttiva 2000/78 tikkonkretizza dan il-prinċipju (ara, b’analoġija, is-sentenza tat-8 ta’ April 1976,
 Defrenne, 43/75, Ġabra p. 455, punt 54).
 22 Għandu jiġi osservat ukoll li l-Artikolu 6(1) TUE jipprovdi li l-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea għandha
 l-istess valur ġuridiku tat-Trattati. Skont l-Artikolu 21(1) ta’ din il-Karta, “[k]ull diskriminazzjoni bbażata fuq [...]
 l-età [...] għandha tkun projbita”.
 23 Barra minn hekk, sabiex il-prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni bbażata fuq l-età japplika f’każ bħal dak tal-kawża prinċipali,
 jeħtieġ li dan jinsab fil-kamp ta’ applikazzjoni tad-dritt tal-Unjoni.
 24 F’dan ir-rigward, u b’differenza mill-kawża li tat lok għas-sentenza tat-23 ta’ Settembru 2008, Bartsch (C‐427/06, Ġabra p. I‐7245),
 l-imġiba allegatament diskriminatorja adottata, f’din il-kawża prinċipali, abbażi tal-leġiżlazzjoni nazzjonali kkonċernata
 seħħet wara d-data tal-iskadenza tat-terminu mogħti lill‐Istat Membru kkonċernat għat-traspożizzjoni tad-Direttiva 2000/78,
 li fir-rigward tar-Repubblika Federali tal-Ġermanja, skada fit-2 ta’ Diċembru 2006.
 25 F’din id-data, l-imsemmija direttiva kellha bħala effett li ddaħħal fil-kamp ta’ applikazzjoni tad-dritt tal-Unjoni l-leġiżlazzjoni
 nazzjonali fil-kawża prinċipali li tikkunsidra materja rregolata minn din l-istess direttiva, jiġifieri, f’dan il-każ, il‐kundizzjonijiet
 ta’ tkeċċija.
 26 Fil-fatt, sa fejn dispożizzjoni nazzjonali bħat-tieni subparagrafu tal‐Artikolu 622(2) tal-BGB tipprovdi li, għall-kalkolu
 tat-terminu tal-avviż tat‐temm ta’ impjieg ma jittiħdux inkunsiderazzjoni l-perijodi ta’ impjieg imwettqa mill-impjegat qabel
 ma dan ikun kiseb l-età ta’ 25 sena, din ikollha inċidenza fuq il-kundizzjonijiet ta’ tkeċċija tal-impjegati. B’hekk, leġiżlazzjoni
 ta’ din in-natura għandha tiġi kkunsidrata bħala waħda li tistabbilixxi regoli relatati mal-kundizzjonijiet ta’ tkeċċija.
 27 Minn dawn il-kunsiderazzjonijiet jirriżulta li huwa abbażi tal-prinċipju ġenerali tad-dritt tal-Unjoni li jipprojbixxi kull
 diskriminazzjoni bbażata fuq l-età, bħal dik stabbilita mid-Direttiva 2000/78, li għandu jiġi kkonstatat jekk id-dritt tal-Unjoni
 jipprekludix leġiżlazzjoni nazzjonali bħal dik fil-kawża prinċipali.
 28 Fit-tieni lok, fir-rigward tal-kwistjoni dwar jekk il-leġiżlazzjoni fil-kawża prinċipali tinkludix trattament differenti bbażat
 fuq l-età, għandu jitfakkar li, skont l-Artikolu 2(1) tad-Direttiva 2000/78, għall-finijiet ta’ din tal-aħħar, “prinċipju
 ta’ trattament ugwali” ifisser in-nuqqas ta’ kull diskriminazzjoni diretta jew indiretta, ibbażata fuq waħda mir-raġunijiet
 imsemmija fl-Artikolu 1 ta’ din id-direttiva. L‐Artikolu 2(2)(a) ta’ din id-direttiva jispeċifika li, għall-ħtiġijiet tal-applikazzjoni
 tas-subartikolu 1 tiegħu, diskriminazzjoni diretta tirriżulta ladarba persuna tiġi trattata b’mod inqas favorevoli meta mqabbla
 ma’ persuna oħra li tinsab f’sitwazzjoni paragunabbli, abbażi ta’ waħda mir-raġunijiet imsemmija fl‐Artikolu 1 tal-istess
 direttiva (ara s-sentenzi tas-16 ta’ Ottubru 2007, Palacios de la Villa, C‐411/05, Ġabra p. I‐8531, punt 50, u tal-5 ta’ Marzu
 2009, Age Concern England, C‐388/07, Ġabra p. I‐9597, punt 33).
 29 F’dan il-każ, it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 622(2) tal-BGB jirriżerva trattament inqas favorevoli lill-persuni li impjegaw
 rwieħhom ma’ min iħaddimhom qabel ma laħqu l-età ta’ 25 sena. Din il-leġiżlazzjoni nazzjonali għaldaqstant tintroduċi trattament
 differenti bejn persuni li għandhom l-istess anzjanità skont l-età li kellhom meta daħlu jaħdmu mal-impriża.
 30 B’hekk, fir-rigward ta’ żewġ impjegati li għandhom 20 sena ta’ anzjanità kull wieħed, dak li impjega ruħu fl-impriża fl-età
 ta’ 18-il sena jibbenefika minn terminu ta’ avviż ta’ temm ta’ impjieg ta’ ħames xhur filwaqt li dan it-terminu jkun ta’ seba’ xhur
 għal dak li impjega ruħu fl-età ta’ 25 sena. Barra minn hekk, kif osserva l-Avukat Ġenerali fil-punt 36 tal-konklużjonijiet
 tiegħu, il‐leġiżlazzjoni nazzjonali fil-kawża prinċipali tisfavorixxi, b’mod ġenerali, lill‐ħaddiema żgħażagħ meta mqabbla
 mal-ħaddiema iktar anzjani, fejn, kif turi s‐sitwazzjoni tar-rikorrenti fil-kawża prinċipali, minkejja l-anzjanità ta’ numru
 ta’ snin fi ħdan l-impriża, dwan il-ħaddiema żgħażagħ jistgħu jiġu esklużi mill‐benefiċċju taż-żieda progressiva fit-termini
 ta’ avviż tat-temm ta’ impjieg skont it-tul tar-relazzjoni tax-xogħol li minnu, min-naħa l-oħra, jistgħu jgawdu ħaddiema iktar
 anzjani li jkollhom anzjanità paragunabbli.
 32 Fit-tielet lok, jeħtieġ li jiġi eżaminat jekk dan it-trattament differenti jistax jikkostitwixxi diskriminazzjoni pprojbita
 mill-prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni bbażata fuq l-età stabbilit mid-Direttiva 2000/78.
 33 F’dan ir-rigward, l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 6(1) tad-Direttiva 2000/78 jipprovdi li trattament differenti bbażat fuq
 l-età ma jikkostitwixxix diskriminazzjoni ladarba dan ikun oġġettivament u raġonevolment iġġustifikat, fil-kuntest tad-dritt
 nazzjonali, b’għan leġittimu, b’mod partikolari b’għanijiet leġittimi ta’ politika tal-impjieg, tas-suq tax-xogħol u ta’ għanijiet
 ta’ taħriġ professjonali, kif ukoll li l-mezzi sabiex jintlaħqu dawn l-għanijiet ikunu xierqa u neċessarji.
 34 Kemm mill-informazzjoni pprovduta mill-qorti tar-rinviju kif ukoll mill‐ispjegazzjonijiet mogħtija matul is-seduta mill-Gvern
 Ġermaniż jirriżulta li l‐Artikolu 622 tal-BGB joriġina minn liġi tal-1926. L-iffissar tal-limitu ta’ 25 sena minn din il-liġi
 huwa l-frott ta’ kompromess bejn, l-ewwel nett, il-Gvern ta’ dak iż-żmien li kien xtaq żieda uniformi ta’ tliet xhur tat-terminu
 ta’ avviż tat-temm ta’ impjieg tal-ħaddiema b’età ta’ iktar minn 40 sena, it-tieni nett, dawk li kienu favur żieda gradwali
 ta’ dan it-terminu għall-ħaddiema kollha u, it-tielet nett, dawk li kienu favur żieda gradwali tat-tul tal-avviż tat-temm
 ta’ impjieg iżda mingħajr ma jittieħed inkunsiderazzjoni l-perijodu maħdum, fejn din ir-regola kellha bħala għan li teħles
 parzjalment lil min iħaddem mit-termini ta’ avviż tat-temm ta’ impjieg twal għall-ħaddiema b’età ta’ inqas minn 25 sena.
 35 Skont il-qorti tar-rinviju, it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 622(2) tal-BGB jirrifletti l-evalwazzjoni tal-leġiżlatur li
 tgħid li l-ħaddiema żgħażagħ ġeneralment jirreaġixxu b’iktar faċilità u b’iktar ħeffa għat-telf ta’ impjieg tagħhom u li min‐naħa
 tagħhom tista’ tkun meħtieġa flessibbiltà ikbar. Fl-aħħar nett, terminu ta’ avviż tat-temm ta’ impjieg iqsar għall-ħaddiema
 żgħażagħ jiffaċilita l-impjieg ta’ dawn tal-aħħar billi tiżdied il-flessibbiltà fl-amministrazzjoni tal-persunal.
 36 Għanijiet bħal dawk imsemmija mill-Gvern Ġermaniż u mill-qorti tar-rinviju jidhru li jirriżultaw minn politika fil-qasam tal-impjiegi
 u tas-suq tax-xogħol fis‐sens tal-Artikolu 6(1) tad-Direttiva 2000/78.
 37 Jeħtieġ li jiġi vverifikat, skont il-kliem innifishom ta’ din id-dispożizzjoni, jekk il‐mezzi implementati sabiex jintlaħaq
 it-tali għan leġittimu humiex “approprjati [xierqa] u neċessarji”.
 38 F’dan ir-rigward, għandu jitfakkar li l-Istati Membri għandhom setgħa diskrezzjonali wiesgħa fl-għażla tal-miżuri li permezz
 tagħhom jistgħu jintlaħqu l‐għanijiet tagħhom fil-qasam tal-politika soċjali u tal-impjiegi (ara s-sentenzi ċċitati iktar
 ’il fuq Mangold, punt 63, u Palacios de la Villa, punt 68).
 39 Il-qorti tar-rinviju tindika li l-għan tal-leġiżlazzjoni nazzjonali inkwistjoni fil‐kawża prinċipali hija li toffri lil min
 iħaddem flessibbiltà ikbar fl‐amministrazzjoni tal-persunal billi jitħaffef l-oneru ta’ min iħaddem fir-rigward tat-tkeċċija
 tal-ħaddiema żgħażagħ, li fir-rigward tagħhom ikun raġonevoli li tkun meħtieġa żieda fil-mobilità personali jew professjonali.
 40 Madankollu, din il-leġiżlazzjoni ma hijiex xierqa sabiex jintlaħaq dan il-għan peress li hija tapplika għall-impjegati kollha
 li daħlu fl-impriża qabel l-età ta’ 25 sena, tkun liema tkun l-età tagħhom meta jitkeċċew.
 41 Fir-rigward tal-għan, segwit mil-leġiżlatur meta ġiet adottata l-leġiżlazzjoni nazzjonali fil-kawża prinċipali u mfakkra mill-Gvern
 Ġermaniż, li tissaħħaħ il‐protezzjoni tal-ħaddiema skont iż-żmien mgħoddi fl-impriża, jidher li, skont din il-leġiżlazzjoni,
 iż-żieda tat-terminu ta’ avviż tat-temm ta’ impjieg skont l‐anzjanità tal-impjegat hija mtawla għal kull impjegat li daħal
 fl-impriża qabel l‐età ta’ 25 sena, meta l-persuna kkonċernata kellha anzjanità twila f’din l-impriża meta tkeċċiet. Għaldaqstant
 din il-leġiżlazzjoni ma tistax tiġi kkunsidrata bħala waħda intiża sabiex jintlaħaq l-għan allegat.
 42 Għandu jingħad ukoll li, kif tfakkar il-qorti tar-rinviju, il-leġiżlazzjoni nazzjonali inkwistjoni fil-kawża prinċipali tolqot
 lill-impjegati żgħażagħ b’mod li ma huwiex ugwali, fis-sens li tolqot liż-żgħażagħ li jidħlu kmieni fil-ħajja tax-xogħol,
 jew mingħajr taħriġ professjonali, jew wara taħriġ professjonali qasir, u mhux lil dawk li jibdew jaħdmu iktar tard, wara
 taħriġ twil.
 43 Minn dawn il-kunsiderazzjonijiet kollha jirriżulta li r-risposta għall-ewwel domanda għandha tkun li d-dritt tal-Unjoni, u
 b’mod iktar partikolari l-prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni bbażata fuq l-età hekk kif inhu stabbilit mid‐Direttiva 2000/78,
 għandu jiġi interpretat fis-sens li jipprekludi leġiżlazzjoni nazzjonali, bħal dik fil-kawża prinċipali, milli tipprovdi li
 l-perijodi ta’ xogħol imwettqa mill-impjegat qabel ma jilħaq l-età ta’ 25 sena ma jittiħdux inkunsiderazzjoni għall-kalkolu
 tat-terminu tal-avviż tat-temm ta’ impjieg.
 44 Permezz tat-tieni domanda tagħha, il-qorti tar-rinviju tistaqsi jekk, meta jkollha quddiemha kwistjoni bejn individwi, sabiex
 tħalli mingħajr applikazzjoni leġiżlazzjoni nazzjonali li hija tqis li tmur kontra d-dritt tal-Unjoni, hija għandhiex qabel
 kollox, sabiex tiżgura l-protezzjoni taċ-ċertezza legali tal-individwi quddiemha, tagħmel rinviju quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja
 abbażi tal‐Artikolu 267 TFUE sabiex din tikkonferma l-inkompatibbiltà ta’ din il‐leġiżlazzjoni mad-dritt tal-Unjoni.
 45 Fl-ewwel lok, fir-rigward tar-rwol tal-qorti nazzjonali meta din ikollha tiddeċiedi kwistjoni bejn individwi li fiha jidher
 li l-leġiżlazzjoni nazzjonali kkonċernata hija kontra d-dritt tal-Unjoni, il-Qorti tal-Ġustizzja ddeċidiet li huma l-qrati
 nazzjonali li għandhom jiżguraw il-protezzjoni legali fil-konfront tal-inidividwi li tirriżulta mid-dispożizzjonijiet tad-dritt
 tal-Unjoni kif ukoll li għandhom jiggarantixxu l‐effett sħiħ tagħhom (ara, f’dan is-sens is-sentenzi tal-5 ta’ Ottubru 2004,
 Pfeiffer et, C‐397/01 sa C‐403/01, Ġabra p. I‐8835, punt 111, kif ukoll tal-15 ta’ April 2008, Impact, C‐268/06, Ġabra p. I‐2483, punt 42).
 46 F’dan is-sens, fir-rigward ta’ kwistjoni bejn individwi, il-Qorti tal-Ġustizzja ddeċidiet li direttiva ma tistax, waħedha,
 toħloq obbligi fil-konfront ta’ individwu u għaldaqstant ma tistax tiġi invokata bħala tali kontrih (ara, b’mod partikolari,
 is‐sentenzi tas-26 ta’ Frar 1986, Marshall, 152/84, Ġabra p. 723, punt 48; tal-14 ta’ Lulju 1994, Faccini Dori, C‐91/92, Ġabra
 p. I‐3325, punt 20, kif ukoll Pfeiffer et, iċċitata iktar ’il fuq, punt 108).
 47 Madankollu, l-obbligu tal-Istati Membri, li jirriżulta minn direttiva, li jilħqu r‐riżultat previst minnha kif ukoll il-kompitu
 tagħhom, skont l-Artikolu 10 KE, li jadottaw il-miżuri ġenerali jew partikolari kollha sabiex jiżguraw l-eżekuzzjoni ta’ dan
 l-obbligu jorbot lill-awtoritajiet kollha tal-Istati Membri, inklużi l-awtoritajiet ġudizzjarji fil-kuntest tal-kompetenzi
 tagħhom (ara, b’mod partikolari, f’dan is‐sens, is-sentenzi tal-10 ta’ April 1984, von Colson u Kamann, 14/83, Ġabra p. 1891,
 punt 26; tat-13 ta’ Novembru 1990, Marleasing, C‐106/89, Ġabra p. I‐4135, punt 8; Faccini Dori, iċċitata iktar ’il fuq, punt 26;
 tat-18 ta’ Diċembru 1997, Inter-Environnement Wallonie, C‐129/96, Ġabra p. I‐7411, punt 40; Pfeiffer et, iċċitata iktar ’il fuq, punt 110, kif ukoll tat-23 ta’ April 2009, Angelidaki et, C‐378/07 sa C‐380/07, Ġabra p. I‐3071, punt 106).
 48 B’hekk, meta tapplika d-dritt nazzjonali, il-qorti nazzjonali li qed tintalab tinterpretah għandha tagħmel dan, sakemm ikun
 possibbli, fid-dawl tat-test u tal‐għan ta’ din id-direttiva sabiex jintlaħaq ir-riżultat stabbilit minnha u sabiex b’hekk
 tikkonforma ruħha mat-tielet paragrafu tal-Artikolu 288 TFUE (ara, f’dan is-sens, is-sentenzi ċċitati iktar ’il fuq von Colson
 u Kamann, punt 26; Marleasing, punt 8; Faccini Dori, punt 26, kif ukoll Pfeiffer et, punt 113). Ir-rekwiżit ta’ interpretazzjoni konformi tad-dritt nazzjonali huwa inerenti fis-sistema tat-Trattat minħabba
 li din tippermetti li l-qorti nazzjonali tiżgura, fil-kuntest tal-kompetenzi tagħha, l-effettività sħiħa tad-dritt tal-Unjoni
 meta tiddeċiedi l-kawża li jkollha quddiemha (ara, f’dan is-sens, is-sentenza Pfeiffer et, iċċitata iktar ’il fuq, punt 114).
 49 Madankollu, skont il-qorti tar-rinviju, minħabba l-kjarezza u l-preċiżjoni tiegħu, it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 622(2)
 tal-BGB ma huwiex suġġett għal interpretazzjoni konformi mad-Direttiva 2000/78.
 50 F’dan ir-rigward, minn naħa, għandu jitfakkar, hekk kif intqal fil-punt 20 ta’ din is-sentenza, li d-Direttiva 2000/78 sempliċement
 tikkonkretizza l-prinċipju ta’ trattament ugwali fil-qasam tal-impjiegi u tax-xogħol mingħajr ma tistabbilixxih, u, min-naħa
 l-oħra, li l-prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni bbażata fuq l-età huwa prinċipju ġenerali tad-dritt tal-Unjoni peress li jikkostitwixxi
 applikazzjoni speċifika tal-prinċipju ġenerali ta’ trattament ugwali (ara, f’dan is-sens, is‐sentenza Mangold, iċċitata iktar
 ’il fuq, punti 74 sa 76).
 51 F’dawn iċ-ċirkustanzi, hija l-qorti nazzjonali li qed tisma’ l-kawża dwar il‐prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni bbażata fuq
 l-età, hekk kif ġie kkonkretizzat permezz tad-Direttiva 2000/78, li fil-kuntest tal-kompetenzi tagħha għandha tiżgura l-protezzjoni
 ġuridika tal-partijiet li tirriżulta mid-dritt tal-Unjoni u li tiggarantixxi l-effett sħiħ tiegħu billi għall-bżonn ma tapplikax
 id-dispożizzjonijiet tal-liġi nazzjonali li jmorru kontra dan il-prinċipju (ara, f’dan is-sens, is-sentenza Mangold, iċċitata
 iktar ’il fuq, punt 77).
 52 Fit-tieni lok, fir-rigward tal-obbligu li għandha l-qorti nazzjonali, li quddiemha titressaq kawża bejn individwi, li tressaq
 rinviju għal deċiżjoni preliminari quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja fir-rigward tal-interpretazzjoni tad-dritt tal-Unjoni qabel
 ma tippermetti li ma tiġix applikata dispożizzjoni nazzjonali li hija tqis li tmur kontra dan id-dritt, jeħtieġ li jiġi osservat
 li mid-deċiżjoni tar-rinviju jirriżulta li dan l-aspett tal-kwistjoni huwa mmotivat mill-fatt li, skont id-dritt nazzjonali,
 il-qorti tar-rinviju ma tistax tippermetti li ma tiġix applikata dispożizzjoni tal-leġiżlazzjoni nazzjonali li tkun fis-seħħ
 mingħajr ma din id‐dispożizzjoni tkun ġiet preċedentement iddikjarata antikostituzzjonali mill‐Bundesverfassungsgericht (Qorti
 Kostituzzjonali Federali).
 53 F’dan ir-rigward, għandu jiġi enfasizzat li l-ħtieġa li jiġi ggarantit l-effett sħiħ tal‐prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni
 bbażata fuq l-età, hekk kif ġie kkonkretizzat permezz tad-Direttiva 2000/78, timplika li, meta l-qorti nazzjonali jkollha
 quddiemha dispożizzjoni nazzjonali li tidħol fil-kamp ta’ applikazzjoni tad-dritt tal-Unjoni li hija tqis li hija inkompatibbli
 ma’ dan il-prinċipju u fejn jirriżulta li interpretazzjoni konformi ma’ dan il-prinċipju tkun impossibbli, hija ma għandhiex
 tippermetti li din id-dispożizzjoni ma tiġix applikata mingħajr ma tkun kostretta jew prekluża milli qabel kollox tressaq
 talba għal deċiżjoni preliminari quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja.
 54 Il-possibbiltà għaldaqstant rikonoxxuta lill-qorti nazzjonali permezz tat-tieni paragrafu tal-Artikolu 267 TFUE, li titlob
 interpretazzjoni preliminari mill-Qorti tal-Ġustizzja qabel ma tippermetti li ma tiġix applikata dispożizzjoni nazzjonali
 li tmur kontra d-dritt tal-Unjoni ma tistax madankollu tinbidel f’obbligu minħabba l‐fatt li d-dritt nazzjonali ma jippermettix
 li din il-qorti tippermetti li ma tiġix applikata dispożizzjoni nazzjonali li hija tqis li tmur kontra l-Kostituzzjoni mingħajr
 ma din id-dispożizzjoni tkun ġiet preċedentement iddikjarata antikostituzzjonali mill-Qorti Kostituzzjonali. Fil-fatt, skont
 il-prinċipju tas‐supremazija tad-dritt tal-Unjoni, li minnu jibbenefika wkoll il-prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni bbażata
 fuq l-età, leġiżlazzjoni nazzjonali kuntrarja li tidħol fil-kamp ta’ applikazzjoni tad-dritt tal-Unjoni ma għandhiex tiġi
 applikata (ara, f’dan is-sens, is-sentenza Mangold, iċċitata iktar ’il fuq, punt 77).
 55 Minn dawn il-kunsiderazzjonijiet jirriżulta li meta titressaq kawża bejn individwi quddiem qorti nazzjonali, hija ma hijiex
 marbuta iżda għandha l-possibbiltà li tressaq rinviju għal deċiżjoni preliminari quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja dwar l‐interpretazzjoni
 tal-prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni bbażata fuq l-età hekk kif ġie kkonkretizzat permezz tad-Direttiva 2000/78, qabel ma
 tippermetti li ma tiġix applikata dispożizzjoni tal-leġiżlazzjoni nazzjonali li hija tqis li tmur kontra dan il-prinċipju.
 In-natura diskrezzjonali ta’ dan ir-rinviju hija indipendenti mill‐metodi li għandha l-qorti nazzjonali, fis-sistema legali
 interna, sabiex tippermetti li ma tiġix applikata dispożizzjoni nazzjonali li hija tqis li tmur kontra l-Kostituzzjoni.
 56 Fid-dawl ta’ dak li ntqal iktar ’il fuq, ir-risposta għat-tieni domanda għandha tkun li meta titressaq kawża bejn individwi
 quddiem qorti nazzjonali, hija għandha tiżgura r-rispett tal-prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni bbażata fuq l-età, hekk kif
 ġie kkonkretizzat permezz tad-Direttiva 2000/78, billi jekk ikun meħtieġ tippermetti li ma tiġix applikata kull dispożizzjoni
 tal-leġiżlazzjoni nazzjonali li tmur kontra d-dritt tal-Unjoni, indipendentement mill-eżerċizzju tal-possibbiltà li hija għandha,
 fil-każijiet imsemmija fit-tieni paragrafu tal-Artikolu 236 TFUE, li tressaq rinviju għal deċiżjoni preliminari quddiem il-Qorti
 tal-Ġustizzja fir‐rigward tal-interpretazzjoni ta’ dan il-prinċipju.
 57 Peress li l-proċedura għandha, fir-rigward tal-partijiet fil-kawża prinċipali, in‐natura ta’ kwistjoni mqajma quddiem il-qorti
 tar-rinviju, hija din il-qorti li tiddeċiedi fuq l-ispejjeż. L-ispejjeż sostnuti għas-sottomissjoni tal‐osservazzjonijiet
 lill-Qorti tal-Ġustizzja, minbarra dawk tal-imsemmija partijiet, ma jistgħux jitħallsu lura.
 1) Id-dritt tal-Unjoni, u b’mod iktar partikolari l-prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni bbażata fuq l-età hekk kif inhu stabbilit
 mid‐Direttivatal-Kunsill 2000/78/KE, tas-27 ta’ Novembru 2000, li tistabbilixxi qafas ġenerali għall-ugwaljanza fit-trattament
 fl-impjieg u fix-xogħol, għandu jiġi interpretat fis-sens li jipprekludi leġiżlazzjoni nazzjonali, bħal dik fil-kawża prinċipali,
 milli tipprovdi li l-perijodi ta’ xogħol imwettqa mill-impjegat qabel ma jilħaq l-età ta’ 25 sena ma jittiħdux inkunsiderazzjoni
 għall-kalkolu tat-terminu tal-avviż tat‐temm ta’ impjieg.
 2) Meta titressaq kawża bejn individwi quddiem qorti nazzjonali, hija għandha tiżgura r-rispett tal-prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni
 bbażata fuq l-età, hekk kif ġie kkonkretizzat permezz tad-Direttiva 2000/78, billi jekk ikun meħtieġ tippermetti li ma tiġix
 applikata kull dispożizzjoni tal-leġiżlazzjoni nazzjonali li tmur kontra d-dritt tal-Unjoni, indipendentement mill-eżerċizzju
 tal-possibbiltà li hija għandha, fil‐każijiet imsemmija fit-tieni paragrafu tal-Artikolu 236 TFUE, li tressaq rinviju għal
 deċiżjoni preliminari quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea fir-rigward tal-interpretazzjoni ta’ dan il-prinċipju.


type: caselaw

text:
 8.5.2017
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 144/16
 Recurso de casación interpuesto el 29 de diciembre de 2016 por Guccio Gucci SpA contra la sentencia del Tribunal General (Sala Tercera) dictada el 11 de octubre de 2016 en el asunto T-461/15, Guccio Gucci SpA/Oficina de Propiedad Intelectual de la Unión Europea
 (Asunto C-675/16 P)
 (2017/C 144/21)
 Lengua de procedimiento: inglés
 Partes
 Recurrente: Guccio Gucci SpA (representantes: V. Volpi, P. Roncaglia, F. Rossi, N. Parrotta, avvocati)
 Otras partes en el procedimiento: Oficina de Propiedad Intelectual de la Unión Europea, Guess? IP Holder LP
 Pretensiones de la parte recurrente
 La parte recurrente solicita al Tribunal de Justicia que:
 —
 Anule la sentencia recurrida.
 —
 Condene a la EUIPO a cargar con las costas en que incurrió la recurrente en este procedimiento.
 —
 Condene a Guess a cargar con las costas en que incurrió la recurrente en este procedimiento.
 Motivos y principales alegaciones
 1.
 Mediante el presente procedimiento, Guccio Gucci S.p.A. (en lo sucesivo, «Gucci» o «recurrente») solicita al Tribunal de Justicia que anule la sentencia del Tribunal General de la Unión Europea (Sala Tercera) en el asunto T-461/15 (sentencia recurrida), mediante la que el Tribunal General desestimó el recurso interpuesto por Gucci contra la resolución de la Cuarta Sala de Recurso de 27 de mayo de 2015 en el asunto R 2049/2014-44, que ratificó la resolución de la División de Anulación de 31 de julio de 2014, que había desestimado su solicitud de declaración de nulidad contra el registro de la marca de la Unión n.o 5538012, en las clases 3, 9, 14, 16. 18, 25 y 35 («marca controvertida») a nombre de Guess? IP Holder L.P. (en lo sucesivo, «Guess»).
 2.
 El presente recurso pretende mostrar que el Tribunal General cometió un error al concluir que los motivos de denegación del registro previstos en el artículo 8, apartados 1, letra b), y 5, del Reglamento (CE) n.o 207/2009 (1) del Consejo, de 26 de febrero de 2009, sobre la marca comunitaria, antes de ser modificado (en lo sucesivo, «Reglamento sobre la marca comunitaria»), no son aplicables a la marca controvertida. En particular, el Tribunal General desnaturalizó claramente los hechos y las pruebas aportados ante él al evaluar la similitud entre las marcas en conflicto y, como consecuencia de ello, aplicó erróneamente el artículo 8, apartados 1, letra b), y 5, del Reglamento sobre la marca comunitaria e incumplió la obligación de motivar la sentencia recurrida.
 3.
 El Tribunal General excluyó la similitud entre las marcas controvertidas basándose en el supuesto de que el público relevante no percibirá en la marca [impugnada] la letra mayúscula «G», representada por las marcas anteriores, sino un motivo ornamental abstracto. Además, habida cuenta de la estilización del signo y del hecho de que sus elementos se entrelazan o juntan, podría percibirse que reproducen letras estilizadas, como una «X» mayúscula o la letra «e» y como una combinación de cifras y letras, como la cifra «3» y la letra «e» (véase, a este respecto, el apartado 30 de la sentencia recurrida). Esta suposición es el elemento crucial de la sentencia recurrida, que llevó al Tribunal General a excluir cualquier similitud entre las marcas en conflicto y, como consecuencia de ello, la aplicabilidad del artículo 8, apartados 1, letra b), y 5, del Reglamento sobre la marca comunitaria al presente asunto.
 4.
 Sin embargo, el supuesto descrito en el párrafo anterior es manifiestamente erróneo. Esto resulta claramente de los documentos aportados al expediente, que muestran con claridad que el público pertinente percibe las letras mayúsculas «G» en la marca impugnada, como muestran los resultados de una encuesta sobre la percepción pública de la marca controvertida aportado por Gucci. Esta evidente desnaturalización de los hechos y de las pruebas afectó a la evaluación por parte del Tribunal General del recurso planteado por Gucci: si el Tribunal General hubiera admitido que el público relevante —o al menos una parte de dicho público— percibiría la marca impugnada como una combinación de letras mayúsculas «G», podría no haber excluido la similitud entre las marcas en conflicto y por ello la aplicabilidad del artículo 8, apartados 1, letra b), y 5, del Reglamento sobre la marca comunitaria.
 (1) Reglamento (CE) n.o 207/2009 del Consejo, de 26 de febrero de 2009, sobre la marca comunitaria (versión codificada) (DO 2009, L 78, p. 1).


type: legislation

text:
 13.11.2013
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 302/18
 A BIZOTTSÁG 1131/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2013. november 7.)
 egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Poperingse hopscheuten/Poperingse hoppescheuten [OFJ])
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Belgium kérelmét (2) a „Poperingse hopscheuten”/„Poperingse hoppescheuten” elnevezés bejegyzésére.
 (2)
 A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a „Poperingse hopscheuten”/„Poperingse hoppescheuten” elnevezést be kell jegyezni,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2013. november 7-én.
 a Bizottság részéről, az elnök nevében,
 Dacian CIOLOȘ
 a Bizottság tagja
 (1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.
 (2) HL C 57., 2013.2.27., 6. o.
 MELLÉKLET
 A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:
 1.6. osztály. Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva
 BELGIUM
 Poperingse hopscheuten/Poperingse hoppescheuten (OFJ)