type: wikipedia

text:
Trochulina es un género de foraminífero bentónico de la familia Discorbidae, de la superfamilia Discorboidea, del suborden Rotaliina y del orden Rotaliida. Su especie tipo es Rotalia turbo. Su rango cronoestratigráfico abarca desde el Luteciense (Eoceno medio) hasta la Actualidad.
 Discusión
 Trochulina ha sido considerado un sinónimo posterior de Discorbina.
 Clasificación
 Trochulina incluye a la siguiente especie:
 Trochulina turbo
 Otras especies consideradas en Trochulina son:
 Trochulina dimidiatus, aceptado como Lamellodiscorbis dimidiatus
 Trochulina mira, aceptado como Rotorbinella mira
 Trochulina rosea, aceptado como Rotorbinella rosea
 Bibliografía
 Géneros de Rotaliida
 Géneros de Rotaliida s.s.
 Géneros de foraminíferos bentónicos


text:
Četvrtak je četvrti dan u tjednu, koji se nalazi između srijede i petka.
 Po nekim konvencijama, četvrtci u godini određuju brojanje sedmica: prva sedmica se definira kao sedmica koja sadrži prvi četvrtak u godini, itd.
 U Ujedinjenom Kraljevstvu, svi generalni izbori od 1935. godine su održani na četvrtak i to je postala tradicija, iako ne zakonska obaveza (što znači da se izbori mogu održati bilo kog dana osim subote, nedjelje, Badnji dan, Veliki četvrtak, Veliki petak, javne praznike u bilo kom dijelu Ujedinjenog Kraljevstva i bilo koji dan predviđen za javnu zahvalnost i tugovanje). Objašnjenje koje se ponekad daje za činjenicu da je četvrtak dan za izbore je to da je on bio, u većini gradova, tradicionalni tržni dan, iako se također zna da izbor ima praktične prednosti - rezultati izbora se znaju u petak, tako da nova ili postojeća administracija ima vikend da se organizira u pripremi za vladu za ponedjeljak, prvi dan novog tjedna poslije izbora.
 U Hindu religiji, četvrtak je dan Gurua ili guruvar.
 Značajni dani
 Veliki četvrtak, je četvrtak prije Uskrsa, tradicionalno dan čišćenja.
 Crni četvrtak se odnosi na 24. listopada 1929. godine kada su cijene dionica na njujorškoj burzi znatno pale (takozvani krah burze), Ovaj krah je obilježio početak Velike depresije. (NYSE )
 Vidite i:
 Šest prvih četvrtaka
 Vanjske poveznice
 Gdje je četvrtak dobio svoje ime
 Dani u tjednu


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 IL-KUMMISSJONI EWROPEA
 Brussell, 21.3.2022
 COM(2022) 117 final
 2022/0082(NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar il-konklużjoni tal-emendi għall-Ftehim Internazzjonali dwar iz-Zokkor tal-1992
 MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI
 1.KUNTEST TAL-PROPOSTA
 •Raġunijiet u objettivi tal-proposta
 L-Unjoni hija parti għall-Ftehim Internazzjonali dwar iz-Zokkor
 11 (“il-Ftehim”) u Membru tal-Organizzazzjoni Internazzjonali taz-Zokkor (“ISO”). Bid-Deċiżjoni tal-Kunsill (UE) 2017/2242 tat-30 ta’ Novembru 2017
 22 u bid-Deċiżjoni tal-Kunsill (UE) 2019/2136
 33, il-Kummissjoni ġiet awtorizzata mill-Kunsill biex tiftaħ in-negozjati mal-partijiet l-oħra għall-Ftehim bil-għan li l-Ftehim jiġi mmodernizzat, b’mod partikolari fir-rigward tad-diskrepanzi bejn l-għadd ta’ voti u l-kontribuzzjonijiet finanzjarji tal-Membri u l-pożizzjoni relattiva tagħhom fis-suq dinji taz-zokkor.
 L-emenda tal-Ftehim ġiet innegozjata b’konsultazzjoni mal-Grupp ta’ Ħidma dwar Prodotti Bażiċi (PROBA) u tirrifletti kif xieraq id-direttivi tan-negozjar maħruġa mill-Kunsill. Il-bidliet jikkonċernaw it-tliet oqsma li ġejjin: il-baġit amministrattiv u l-kontribuzzjonijiet tal-Membri skont l-Artikolu 25; it-twessigħ tal-objettivi, tal-istudji, tal-evalwazzjonijiet u tal-attivitajiet ta’ riċerka, li jippermetti l-inklużjoni ta’ prodotti oħra relatati maz-zokkor (b’mod partikolari l-bijoetanol) fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikoli 1, 32, 33 u 34; u r-regoli għall-ħatra tad-Direttur Eżekuttiv skont l-Artikolu 23.
 Waqt id-59 laqgħa tal-Kunsill Internazzjonali taz-Zokkor tas-26 ta’ Novembru 2021, il-Kunsill Internazzjonali taz-Zokkor (“ISC”) ivvota unanimament favur ir-rakkomandazzjoni tal-Membri tal-ISO biex jemendaw il-Ftehim, f’konformità mal-eżitu tan-negozjati.
 L-objettiv ta’ din id-Deċiżjoni tal-Kunsill huwa li tapprova l-emendi u taħtar lill-persuna/i li jkollha/jkollhom is-setgħa li tiddepożita/jiddepożitaw, f’isem l-Unjoni, in-notifika dwar l-aċċettazzjoni tal-emenda fil-post magħżul.
 2.BAŻI ĠURIDIKA
 F’konformità mal-Artikoli 207(4) u 218(6), il-punt (a)(v) tat-TFUE, jenħtieġ li l-Kummissjoni, bħala n-negozjatur tal-emendi għall-Ftehim, tagħmel proposta lill-Kunsill biex jikkonkludi, wara li jkollu l-kunsens tal-Parlament Ewropew, l-emendi għall-Ftehim.
 3.IMPLIKAZZJONIJIET BAĠITARJI
 Skont ir-regoli attwali dwar il-kontribuzzjonijiet finanzjarji lill-ISO, is-sehem tal-Unjoni tal-kontribuzzjoni finanzjarja baqa’ prattikament l-istess mill-1992 ’l hawn, għalkemm is-suq dinji taz-zokkor, u b’mod partikolari l-pożizzjoni relattiva tal-Unjoni fih, inbidlu b’mod sostanzjali minn dak iż-żmien ’il hawn. Bħala riżultat, l-Unjoni assumiet sehem sproporzjonalment kbir tal-kostijiet baġitarji
 44.
 Bl-approvazzjoni tal-emenda tal-Artikolu 25 tal-Ftehim, li jirregola l-adozzjoni tal-baġit amministrattiv u tal-kontribuzzjonijiet tal-Membri, il-kalkolu għad-distribuzzjoni tal-voti se jkun allinjat aħjar mas-suq dinji taz-zokkor attwali. Huwa previst perjodu ta’ tranżizzjoni ta’ massimu ta’ għaxar snin, li fih il-bidla annwali fl-għadd ta’ voti hija limitata għal 15 % fl-ewwel ħames snin u għal 20 % għall-bqija tal-perjodu ta’ tranżizzjoni. Il-bidla fil-metodu ta’ kalkolu se tbaxxi l-ammont ta’ voti mqassma lill-UE għal finijiet baġitarji, li min-naħa tagħha se tnaqqas il-kontribuzzjoni tal-UE għall-ISO.
 4.ELEMENTI OĦRA
 •Spjegazzjoni fid-dettall tad-dispożizzjonijiet speċifiċi tal-proposta
 F’konformità mal-Artikolu 44(1) tal-Ftehim, kull Membru għandu jinnotifika lid-depożitarju dwar l-aċċettazzjoni tiegħu tal-emenda fiż-żmien stabbilit mill-ISC. Abbażi tal-iskeda ta’ żmien kif miftiehma mill-ISC, il-Membri għandhom sal-25 ta’ Novembru 2022 biex jiksbu l-approvazzjoni għall-emendi f’konformità mal-proċeduri kostituzzjonali tagħhom. Wara li tinkiseb l-approvazzjoni, il-Membri għandhom jipprovdu notifika depożitarja dwar l-aċċettazzjoni tal-emendi lis-Segretarju Ġenerali tan-Nazzjonijiet Uniti fi New York qabel it-30 ta’ Ġunju 2023.
 2022/0082 (NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar il-konklużjoni tal-emendi għall-Ftehim Internazzjonali dwar iz-Zokkor tal-1992
 IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 207(4), flimkien mal-Artikolu 218(6), it-tieni subparagrafu, il-punt (a)(v) tiegħu,
 Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
 Wara li kkunsidra l-kunsens tal-Parlament Ewropew,
 Billi:
 (1)L-Unjoni hija Parti għall-Ftehim Internazzjonali dwar iz-Zokkor tal-1992 (“il-Ftehim”), li ġie konkluż mill-Unjoni bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 92/580/KEE
 5
 u hija membru tal-Organizzazzjoni Internazzjonali taz-Zokkor (“ISO”).
 (2)Abbażi tal-awtorizzazzjoni mogħtija bid-Deċiżjonijiet tal-Kunsill (UE) 2017/2242
 6
 u (UE) 2019/2136
 7
 , il-Kummissjoni, f’isem l-Unjoni, innegozjat ma’ membri oħra tal-ISO biex temenda l-Ftehim, taħt il-gwida tal-Konferenza tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Kummerċ u l-Iżvilupp.
 (3)In-negozjati dwar l-emendi għall-Ftehim tlestew u l-formulazzjoni ġiet approvata mill-Kunsill Internazzjonali taz-Zokkor matul is-57 sessjoni tiegħu f’Novembru 2020 u t-58 sessjoni f’Ġunju 2021.
 (4)Kwalunkwe emenda miftiehma fin-negozjati trid tiġi rrakkomandata lill-membri tal-ISO mill-Kunsill Internazzjonali taz-Zokkor f’konformità mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 44 tal-Ftehim.
 (5)Id-Deċiżjoni tal-Kunsill (UE) 2021/1851
 8
 awtorizzat lill-Kummissjoni biex tivvota favur ir-rakkomandazzjoni lill-membri tal-ISO biex jemendaw il-Ftehim, matul il-votazzjoni speċjali li saret fid-59 sessjoni tal-Kunsill Internazzjonali taz-Zokkor f’Novembru 2021. Il-Kunsill Internazzjonali taz-Zokkor ivvota unanimament favur.
 (6)Skont l-Artikolu 44(1) tal-Ftehim, kull Membru tal-ISO għandu jinnotifika lid-depożitarju dwar l-aċċettazzjoni tiegħu tal-emendi.
 (7)Jenħtieġ li l-emendi għall-Ftehim jiġu approvati mill-Unjoni,
 ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 L-emendi għall-Ftehim Internazzjonali dwar iz-Zokkor tal-1992, huma b’dan approvati f’isem l-Unjoni.
 It-test tal-emendi huwa mehmuż ma’ din id-Deċiżjoni.
 Artikolu 2
 Il-Kummissjoni għandha, f’isem l-Unjoni, tinnotifika lid-depożitarju dwar l-aċċettazzjoni tal-emendi kif previst fl-Artikolu 44(1) tal-Ftehim, bil-għan li tesprimi l-kunsens tal-Unjoni li tkun marbuta bil-Ftehim emendat.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fi [ ]
 9
 .
 Magħmul fi Brussell,
 Għall-Kunsill
 Il-President
 DIKJARAZZJONI FINANZJARJA
 FinancSt/10/
 PSH/cl/830164
 6.22.2022.1
 DATA: 01.02.2022
 1.
 INTESTATURA TAL-BAĠIT:
 14 20 03 06 Organizzazzjonijiet u ftehimiet internazzjonali
 APPROPRJAZZJONIJIET:
 B2022 EUR 5 300 000
 2.
 TITOLU:
 Proposta għal Deċiżjoni tal-Kunsill dwar il-konklużjoni tal-emendi għall-Ftehim Internazzjonali dwar iz-Zokkor tal-1992.
 3.
 BAŻI ĠURIDIKA: L-Artikolu 207(4) u l-Artikolu 218(6), il-punt (a)(v) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea
 4.
 GĦANIJIET:
 L-objettiv ta’ din id-Deċiżjoni tal-Kunsill huwa li tapprova l-emendi u taħtar lill-persuna/i li jkollha/jkollhom is-setgħa li tiddepożita/jiddepożitaw, f’isem l-Unjoni, in-notifika dwar l-aċċettazzjoni tal-emendi fil-post magħżul, skont l-Artikolu 44(1) tal-Ftehim.
 L-emenda tikkonċerna l-baġit amministrattiv u l-kontribuzzjonijiet tal-Membri (l-Artikolu 25); it-twessigħ tal-objettivi, tal-istudji, tal-evalwazzjonijiet u tal-attivitajiet ta’ riċerka, li jippermetti l-inklużjoni ta’ prodotti oħra relatati maz-zokkor (l-Artikoli 1, 32, 33 u 34), u r-regoli għall-ħatra tad-Direttur Eżekuttiv (l-Artikolu 23).
 B’mod partikolari, l-Artikolu 25 joffri metodu ta’ kalkolu rivedut u mekkaniżmu ta’ aġġornament ta’ aġġustament aktar effettiv sabiex jiġi normalizzat is-sehem tal-UE tal-kostijiet baġitarji u tar-responsabbiltà fi ħdan l-ISO.
 5.
 IMPLIKAZZJONIJIET FINANZJARJI
 PERJODU TA’ 12-IL XAHAR
 (f’miljuni ta’ EUR)
 SENA FINANZJARJA ATTWALI
 2022
 (f’miljuni ta’ EUR)
 SENA FINANZJARJA TA’ WARA
 2023
 (f’miljuni ta’ EUR)
 5.0
 NEFQA
 -
 IDDEBITATA LILL-BAĠIT TAL-UE
 (RIFUŻJONIJIET/INTERVENTI)
 -
 AWTORITAJIET NAZZJONALI
 -
 OĦRAJN
 -
 -
 -
 5.1
 DĦUL
 -
 RIŻORSI PROPRJI TAL-UE
 (IMPOSTI/DAZJI TAD-DWANA)
 -
 NAZZJONALI
 2024 (f’miljuni ta’ EUR)
 5.0.1
 NEFQA PROĠETTATA
 -
 5.1.1
 DĦUL PROĠETTAT
 5.2
 METODU TAL-KALKOLU:
 6.0
 IL-PROĠETT JISTA’ JIĠI FFINANZJAT MILL-APPROPRJAZZJONIJIET IMDAĦĦLA FIL-KAPITOLU RILEVANTI TAL-BAĠIT ATTWALI?
 IVA
 6.1
 IL-PROĠETT JISTA’ JIĠI FFINANZJAT PERMEZZ TA’ TRASFERIMENT BEJN KAPITOLI TAL-BAĠIT ATTWALI?
 -
 6.2
 SE JKUN HEMM BŻONN TA’ BAĠIT SUPPLIMENTARI?
 -
 6.3
 SE JKUN HEMM BŻONN LI JIDDAĦĦLU L-APPROPRJAZZJONIJIET F’BAĠITS FUTURI?
 IVA
 OSSERVAZZJONIJIET:
 Il-proposta jista’ jkollha konsegwenzi finanzjarji mill-2024 iżda dawn ma jistgħux jiġu kwantifikati fil-preżent. Is-sehem tal-Unjoni tal-kontribuzzjoni finanzjarja jvarja skont l-għadd finali ta’ voti attribwiti lill-UE wara l-ftehim ta’ emenda. X’aktarx is-sehem tal-UE se jonqos.
 (1)
 1
 Id-Deċiżjoni tal-Kunsill tat-13 ta’ Novembru 1992 dwar l-iffirmar u l-konklużjoni tal-Ftehim Internazzjonali dwar iz-Zokkor tal-1992 (92/580/KEE) (ĠU L 379 tat-23.12.1992, p. 15).
 (2)
 2
 Id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2017/2242 tat-30 ta’ Novembru 2017 li tawtorizza l-ftuħ tan-negozjati għall-emendar tal-Ftehim Internazzjonali dwar iz-Zokkor tal-1992 (ĠU L 322, 7.12.2017, p. 29).
 (3)
 3
 Id-Deċiżjoni tal-Kunsill (UE) 2019/2136 tal-5 ta’ Diċembru 2019 li tawtorizza l-ftuħ ta’ negozjati biex jiġi emendat il-Ftehim Internazzjonali dwar iz-Zokkor tal-1992 (ĠU L 324, 13.12.2019, p. 3–4).
 (4)
 4
 L-għadd ta’ voti ddeterminati skont l-Artikolu 25 flimkien mal-ammont għal kull vot jintużaw biex tiġi kkalkulata l-kontribuzzjoni finanzjarja ta’ kull Membru għall-baġit annwali tal-ISO.
 (5)
 Id-Deċiżjoni tal-Kunsill tat-13 ta’ Novembru 1992 dwar l-iffirmar u l-konklużjoni tal-Ftehim Internazzjonali dwar iz-Zokkor tal-1992 (92/580/KEE) (ĠU L 379 tat-23.12.1992, p. 15).
 (6)
 Id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2017/2242 tat-30 ta’ Novembru 2017 li tawtorizza l-ftuħ tan-negozjati għall-emendar tal-Ftehim Internazzjonali dwar iz-Zokkor tal-1992 (ĠU L 322, 7.12.2017, p. 29).
 (7)
 Id-Deċiżjoni tal-Kunsill (UE) 2019/2136 tal-5 ta’ Diċembru 2019 li tawtorizza l-ftuħ ta’ negozjati biex jiġi emendat il-Ftehim Internazzjonali dwar iz-Zokkor tal-1992 (ĠU L 324, 13.12.2019, p. 3–4).
 (8)
 Deċiżjoni tal-Kunsill (UE) 2021/1851 tal-15 ta’ Ottubru 2021 dwar il-pożizzjoni li trid tittieħed f’isem l-Unjoni Ewropea fi ħdan il-Kunsill Internazzjonali taz-Zokkor fir-rigward tal-emendi tal-Ftehim Internazzjonali dwar iz-Zokkor tal-1992 u l-iskeda taż-żmien għall-implimentazzjoni tagħhom (ĠU L 374, 22.10.2021, p. 49–51).
 (9)
 Id-data tad-dħul fis-seħħ tal-Ftehim se tiġi ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea mis-Segretarjat Ġenerali tal-Kunsill.
 ---documentbreak---
 IL-KUMMISSJONI EWROPEA
 Brussell, 21.3.2022
 COM(2022) 117 final
 ANNESS
 tal-
 Proposta għal DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar il-konklużjoni tal-emendi għall-Ftehim Internazzjonali dwar iz-Zokkor tal-1992
 ANNESS
 Il-Ftehim Internazzjonali dwar iz-Zokkor tal-1992 (“il-Ftehim”) huwa emendat kif ġej:
 (1) L-Artikolu 1 huwa sostitwit b’dan li ġej:
 “Artikolu 1
 Objettivi
 L-objettivi tal-Ftehim Internazzjonali dwar iz-Zokkor tal-1992 (minn hawn ’il quddiem imsejjaħ “dan il-Ftehim”), fid-dawl tat-termini tar-riżoluzzjoni 93 (IV) adottati mill-Konferenza tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Kummerċ u l-Iżvilupp, huma:
 (a)li tiġi żgurata kooperazzjoni internazzjonali msaħħa dwar il-kwistjonijiet dinjija taz-zokkor u tal-prodotti dolċifikanti kif ukoll dwar il-kwistjonijiet relatati, inkluż il-bijoenerġija u l-produzzjoni tal-fjuwil tal-etanol abbażi ta’ għelejjel taz-zokkor;
 (b)li jiġi pprovdut qafas għall-konsultazzjonijiet intergovernattivi dwar is-swieq taz-zokkor u tal-prodotti dolċifikanti, kif ukoll dwar il-prodotti sekondarji tal-industrija taz-zokkor u l-fjuwil tal-etanol abbażi ta’ għelejjel taz-zokkor;
 (c)li jiġi ffaċilitat in-negozjar billi tinġabar u tiġi pprovduta l-informazzjoni dwar is-suq dinji taz-zokkor u ta’ prodotti dolċifikanti oħra, kif ukoll dwar il-bijoenerġija u l-fjuwil tal-etanol abbażi ta’ għelejjel taz-zokkor;
 (d)li titħeġġeġ żieda fid-domanda għaz-zokkor u għall-għelejjel taz-zokkor, b’mod partikolari għal użi mhux tal-ikel.”;
 (2)fl-Artikolu 23, il-paragrafu 1 huwa sostitwit b’dan li ġej:
 “1. Il-Kunsill għandu jaħtar id-Direttur Eżekuttiv permezz ta’ votazzjoni speċjali għal perjodu ta’ erba’ snin. Il-ħatra mill-Kunsill għandha sseħħ mill-inqas sitt xhur qabel il-bidu tal-mandat tad-Direttur Eżekuttiv. Il-Kunsill jista’ jaħtar mill-ġdid lid-Direttur Eżekuttiv permezz ta’ votazzjoni speċjali għal perjodu ieħor ta’ erba’ snin. Id-Direttur Eżekuttiv ma għandux jinħatar għal aktar minn żewġ mandati. It-termini speċifiċi tal-ħatra tad-Direttur Eżekuttiv għandhom jiġu deċiżi mill-Kunsill.”;
 (3)L-Artikolu 25 huwa sostitwit b’dan li ġej:
 “Artikolu 25
 Adozzjoni tal-baġit amministrattiv u kontribuzzjonijiet tal-Membri
 1. Għall-fini ta’ dan l-Artikolu, il-Membri għandu jkollhom 2000 vot.
 2. (a)Kull Membru għandu jkollu għadd ta’ voti, li għandhom jiġu ddeterminati f’konformità mal-paragrafu 3 hawn taħt.
 (b)L-ebda Membru ma għandu jkollu inqas minn sitt voti.
 (c)Ma għandu jkun hemm l-ebda vot frazzjonat. L-ittondjar għandu jkun permess fil-proċess tal-kalkolu u biex jiġi żgurat li jiġi allokat l-għadd ta’ voti totali.
 3.Il-voti għandhom jiġu ddeterminati annwalment skont il-proċedura li ġejja: kull sena mill-2023 ’il quddiem, fiż-żmien tal-pubblikazzjoni tal-Annwarju taz-Zokkor mill-Organizzazzjoni Internazzjonali taz-Zokkor, l-għadd ta’ voti għal kull Membru għandu jiġi kkalkulat abbażi tal-indikaturi li ġejjin u l-ponderazzjoni relattiva tagħhom:
 ·għal 20 % tal-voti, l-attribuzzjoni tkun pro rata tas-sehem ta’ dak il-membru fuq it-total tal-esportazzjonijiet tal-membri, flimkien ma’
 ·għal 20 % tal-voti, l-attribuzzjoni tkun pro rata tas-sehem ta’ dak il-membru fuq it-total tal-importazzjonijiet tal-membri, flimkien ma’
 ·għal 20 % tal-voti, l-attribuzzjoni tkun pro rata tas-sehem ta’ dak il-membru fuq it-total tal-produzzjoni tal-membri, flimkien ma’
 ·għal 20 % tal-voti, l-attribuzzjoni tkun pro rata tas-sehem ta’ dak il-membru fuq it-total tal-konsum tal-membri, flimkien ma’
 ·għal 20 % tal-voti, l-attribuzzjoni tkun pro rata tas-sehem ta’ dak il-membru fuq it-total tal-Fattur tal-Kapaċità ta’ Ħlas (APF) tal-membri. L-APF huwa ekwivalenti għall-aħħar valutazzjonijiet ippubblikati dwar it-tqassim tal-ispejjeż tan-Nazzjonijiet Uniti.
 L-għadd ta’ voti ta’ kull Membri għandu jiġi kkalkulat, għal kull wieħed mill-indikaturi ta’ hawn fuq, bl-użu tal-medja ta’ dak l-indikatur għall-aħħar ħames snin ippubblikata fl-aktar edizzjoni reċenti tal-Annwarju taz-Zokkor tal-Organizzazzjoni. Is-sehem ta’ kull Membru fit-total tal-Membri kollha għall-indikaturi msemmija hawn fuq għandu jiġi kkalkulat mid-Direttur Eżekuttiv. Id-data kollha ta’ hawn fuq se tiġi ddistribwita lill-Membri fil-ħin li fih isiru l-kalkoli.
 4.Fil-każ ta’ adeżjoni ta’ Membru jew Membri wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan il-Ftehim, il-voti tagħhom għandhom jiġu ddeterminati skont il-kjavi tal-kalkolu skont il-paragrafi 2 u 3 hawn fuq. Il-voti tal-Membri eżistenti għandhom jiġu kkalkulati mill-ġdid kif xieraq sabiex it-total tal-voti jibqa’ ta’ 2000.
 5.Fil-każ tal-ħruġ ta’ Membru jew Membri, il-voti tal-Membru jew il-Membri li joħorġu għandhom jitqassmu mill-ġdid lill-Membri li jibqgħu, abbażi tal-ishma kkalkulati mill-ġdid tal-ħames indikaturi tal-Membri sabiex it-total tal-voti tal-Membri kollha jibqa’ 2000.
 6. Arranġament tranżitorju:
 (a)Għall-fini li jiġi stabbilit punt tat-tluq għall-kalkolu tal-aġġustamenti, is-Sħubija u s-sitwazzjoni tal-votazzjoni fis-sena 2022 se jkunu punt ta’ referenza.
 (b)Matul l-ewwel ħames snin tal-perjodu ta’ tranżizzjoni, l-għadd ta’ voti ta’ kull Membru ma jistax ikun aktar minn 15 % ogħla jew inqas minn dak miftiehem għas-sena preċedenti, u, fit-tieni ħames snin tal-perjodu ta’ tranżizzjoni, l-għadd ta’ voti ta’ kull Membru ma jistax ikun aktar minn 20 % ogħla jew inqas minn dawk miftiehma għas-sena preċedenti. Iċ-ċifri jistgħu jiġu ttondjati ħlief f’każijiet fejn l-ittondjar tal-għadd ta’ voti allokati lil Membru, f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-paragrafu 2(c), iwassal biex jinqabżu l-persentaġġi miftiehma.
 (c)Għall-finijiet li tiġi stabbilita l-kontribuzzjoni għal kull vot, il-voti li ma jiġux allokati minħabba l-applikazzjoni tal-paragrafu 6(b) hawn fuq ma għandhomx jitqassmu fost il-Membri l-oħra. Għalhekk, il-kontribuzzjoni għal kull vot se tiġi ddeterminata abbażi tal-għadd ta’ voti ġenerali kkalkulati mill-ġdid, dment li dawn ma jaqbżux l-2000 vot.
 (d)L-arranġament tranżitorju se jitlesta fi żmien 10 snin.
 7. Id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 26, il-paragrafu 2 dwar is-sospensjoni mid-dritt għall-vot minħabba n-nuqqas ta’ twettiq tal-obbligi, ma għandhomx japplikaw għal dan l-Artikolu.
 8. Matul it-tieni nofs ta’ kull sena, il-Kunsill għandu jadotta l-baġit amministrattiv tal-Organizzazzjoni għas-sena ta’ wara u għandu jiddetermina l-kontribuzzjoni għal kull vot tal-Membri meħtieġa biex jintlaħaq dak il-baġit, wara li jitqiesu d-dispożizzjonijiet tal-paragrafu 6 ta’ dan l-Artikolu.
 9.Il-kontribuzzjoni ta’ kull Membru għall-baġit amministrattiv għandha tiġi kkalkulata billi l-kontribuzzjoni għal kull vot tiġi mmultiplikata bl-għadd ta’ voti li jkollu skont dan l-Artikolu, kif ġej:
 (a)Għal dawk li jkunu Membri fiż-żmien tal-adozzjoni finali tal-baġit amministrattiv, l-għadd ta’ voti li jkollhom dakinhar; kif ukoll
 (b)Għal dawk li jsiru Membri wara l-adozzjoni tal-baġit amministrattiv, l-għadd ta’ voti li jirċievu meta jissieħbu, aġġustat skont il-bqija tal-perjodu kopert mill-baġit jew mill-baġits; il-valutazzjonijiet li jsiru fir-rigward ta’ Membri oħra ma għandhomx jinbidlu.
 10.Il-Kunsill jista’, permezz ta’ votazzjoni speċjali, jieħu dik il-miżura li jqis xierqa sabiex jimmitiga l-effetti fuq il-kontribuzzjonijiet tal-Membri li jirriżultaw minn sħubija possibbilment limitata fiż-żmien tal-adozzjoni tal-baġit amministrattiv għall-2024 jew minn kwalunkwe tnaqqis kbir fis-sħubija minn hemm ’il quddiem.”;
 (4)L-Artikolu 32 huwa sostitwit b’dan li ġej:
 “Artikolu 32
 Informazzjoni u studji
 1.L-Organizzazzjoni għandha taġixxi bħala ċentru għall-ġbir u l-pubblikazzjoni ta’ informazzjoni statistika u studji dwar il-prezzijiet, l-esportazzjonijiet u l-importazzjonijiet, il-konsum u l-istokkijiet tal-prodotti taz-zokkor, kif ukoll it-taxxi fuq il-prodotti taz-zokkor u l-produzzjoni dinjija.
 2. Il-membri jimpenjaw ruħhom li jipprovdu, fiż-żmien mogħti lilhom mir-regoli ta’ proċedura, l-istatistika u l-informazzjoni kollha disponibbli li jkunu meħtieġa biex l-Organizzazzjoni tkun tista’ twettaq il-funzjonijiet tagħha skont dan il-ftehim. Jekk dan ikun meħtieġ, l-Organizzazzjoni għandha tuża dik l-informazzjoni rilevanti li tista’ tkun disponibbli għaliha minn sorsi oħra. L-Organizzazzjoni ma għandha tippubblika l-ebda informazzjoni li tista’ sservi biex jiġu identifikati l-operazzjonijiet tal-persuni jew tal-kumpaniji li jipproduċu, jipproċessaw jew jikkummerċjalizzaw il-prodotti taz-zokkor.”;
 (5)L-Artikolu 33 huwa sostitwit b’dan li ġej:
 “Artikolu 33
 Evalwazzjoni tas-suq, konsum u statistika
 1. Il-Kunsill għandu jistabbilixxi Kumitat dwar l-Evalwazzjoni tas-Suq tal-Prodotti taz-Zokkor, il-Konsum u l-Istatistika, magħmul mill-Membri kollha, taħt il-Presidenza tad-Direttur Eżekuttiv.
 2. Il-Kumitat għandu jżomm il-kwistjonijiet relatati mal-ekonomija dinjija tal-prodotti taz-zokkor taħt rieżami kontinwa u għandu jinforma lill-Membri dwar ir-riżultat tad-deliberazzjonijiet tiegħu, għal liema skop għandu jorganizza laqgħat, normalment darbtejn fis-sena. Fir-rieżami tiegħu, il-Kumitat għandu jqis l-informazzjoni rilevanti kollha miġbura mill-Organizzazzjoni skont l-Artikolu 32.
 3. Il-Kumitat għandu jwettaq il-ħidma fl-oqsma li ġejjin:
 (a)It-tħejjija tal-istatistika dwar il-prodotti taz-zokkor u l-analiżi statistika tal-produzzjoni, il-konsum, l-istokkijiet, il-kummerċ internazzjonali u l-prezzijiet tal-prodotti taz-zokkor;
 (b)L-analiżi tal-imġiba tas-suq u l-fatturi li jaffettwawha, b’referenza speċjali għall-parteċipazzjoni tal-pajjiżi li qed jiżviluppaw fil-kummerċ dinji;
 (c)L-analiżi tad-domanda għall-prodotti taz-zokkor, inklużi l-effetti tal-użu ta’ kwalunkwe forma ta’ sostituti naturali u artifiċjali għall-prodotti taz-zokkor fuq il-kummerċ dinji, u l-konsum tal-prodotti taz-zokkor;
 (d)Kwistjonijiet oħra kif approvati mill-Kunsill.
 4. Kull sena, il-Kunsill għandu jikkunsidra abbozz ta’ programm ta’ ħidma bil-quddiem, akkumpanjat mill-istimi tar-riżorsi meħtieġa, imħejji mid-Direttur Eżekuttiv.”;
 (6)L-Artikolu 34 huwa sostitwit b’dan li ġej:
 “Artikolu 34
 Riċerka u żvilupp
 Sabiex jinkisbu l-objettivi stabbiliti fl-Artikolu 1, il-Kunsill jista’ jassisti kemm fir-riċerka xjentifika u l-iżvilupp fl-ekonomiji tal-prodotti taz-zokkor kif ukoll fit-tixrid tar-riżultati miksuba f’dan il-qasam. Għal dan il-għan, il-Kunsill jista’ jikkoopera mal-organizzazzjonijiet internazzjonali u l-istituzzjonijiet tar-riċerka bil-kundizzjoni li ma jkun hemm l-ebda obbligu finanzjarju addizzjonali min-naħa tal-Kunsill.”;
 (7)it-titolu tal-Anness huwa sostitwit b’dan li ġej:
 “Allokazzjoni tal-voti miftiehma oriġinarjament fl-1992”.


type: other

text:
Creatief staatssteunargument ketst af op het relativiteitsbeginsel bij de Centrale Raad van Beroep - Stibbe MyStibbe
 Creatief staatssteunargument ketst af op het relativiteitsbeginsel bij de Centrale Raad van Beroep
 Appellant krijgt bijstand op grond van de Wet werk en bijstand. De gemeente Arnhem biedt hem een zogeheten ‘opstapbaan’ aan bij de organisatie 2Switch, maar hij weigert deze baan. Voor de Centrale Raad van Beroep (“CRvB“) betoogt hij dat het aannemen van deze baan staatssteun faciliteert waardoor hij deze baan terecht geweigerd heeft. De CRvB wijst dit argument op grond van het relativiteitsbeginsel van artikel 8:69a Awb af.
 De gemeente Arnhem neemt, naar aanleiding van de weigering van appellant van de baan bij 2Switch, het besluit om de bijstand aan appellant met 50% te verlagen. Voor een dergelijke verlaging bestaat, op grond van de Maatregelverordening gemeente Arnhem, onder meer een reden wanneer de bijstandontvanger een voorziening gericht op arbeidsinschakeling weigert. Tegen dit besluit gaat appellant in beroep bij de rechtbank Gelderland en in hoger beroep bij de CRvB. Voor de CRvB betoogt appellant dat de voorziening bij 2Switch in strijd is met het staatssteunrecht. Hij voegt daaraan toe dat van hem niet verwacht kan worden dat hij aan onrechtmatige staatssteun meewerkt.
 Interessant is dat de uitspraak van de CRvB niet duidelijk maakt waarom appellant meent dat de voorziening bij 2Switch staatssteun behelst. De CRvB geeft alleen aan dat appellant “om diverse redenen” aanvoert dat van staatssteun sprake is.
 Beoordeling door CRvB
 De CRvB gaat niet inhoudelijk in op het naar voren gebrachte staatssteunargument. Hij stelt voorop dat op grond van artikel 8:69a Awb een besluit niet vernietigd kan worden wegens schending van een rechtsregel die kennelijk niet strekt tot bescherming van het belang van de belanghebbende.
 Volgens de CRvB strekken de staatssteunregels tot bescherming van de eerlijke mededinging. Vervolgens verwijst de CRvB naar de uitspraak Streekgewest Westelijk Noord-Brabant t. Staatssecretaris van Financiën van het Hof van Justitie op basis waarvan (i) concurrenten van de gesteunde entiteit en (ii) justitiabelen die zijn onderworpen aan een heffing die integraal deel uitmaakt van de steunmaatregel zich voor de nationale rechter mogen beroepen op het staatssteunrecht. Appellant valt, zo constateert de CRvB, niet onder de eerste of de tweede categorie. De CRvB leidt hieruit af dat de staatssteunregels niet strekken tot het beschermen van het belang van appellant. Appellant kan daarom, op grond van het relativiteitsbeginsel, geen beroep doen op een eventuele schending van het staatssteunrecht.
 Deze redenering is in lijn met hoe de Afdeling bestuursrechtspraak van de Raad van state een beroep op het staatsteunrecht in het licht van het relativiteitsbeginsel toetst in bestemmingsplanprocedures. De Afdeling beperkt namelijk de kring van partijen die beroep mogen doen op het staatssteunrecht eveneens tot in beginsel concurrenten en justitiabelen die onderworpen zijn aan een heffing die integraal deel uitmaakt van de (aangevochten) staatssteunmaatregel. Wij verwijzen in dit kader naar onze blog van 30 december 2016.
 Geconcludeerd kan worden dat de CRvB het relativiteitsbeginsel gebruikt om de kring van partijen, die een beroep kunnen doen op het staatssteunrecht, te beperken. Dat is zeker gewenst in gevallen waarin partijen het staatssteunrecht met de haren erbij slepen. Tegelijkertijd is het van belang dat de rechter overheden wijst op eventuele schendingen van het staatssteunrecht. Voor een deel omdat de Nederlandse overheid het Verdrag betreffende de Werking van de Europese Unie, waarin de staatssteunregels vervat zijn, dient na te leven en de rechter daarbij een belangrijke taak heeft. Voor een deel omdat schending van die regels tot grote negatieve gevolgen kan leiden als bijvoorbeeld de Europese Commissie oordeelt dat alle verleende staatssteun terug moet worden gevorderd. Hoe eerder onrechtmatige staatssteun stopt, hoe beter dat dus is.
 Daarom was het gunstiger geweest als de CRvB het staatssteunargument van appellant eerst inhoudelijk had behandeld. Een eventuele geconstateerde schending zou niet ertoe geleid hebben dat de CRvB het bestreden besluit dient te vernietigen, maar had de gemeente wel op de hoogte gebracht van de noodzaak om de voorziening met 2Switch te veranderen. Als de CRvB daarentegen oordeelt dat die voorziening geen staatssteun vormt, dan biedt dit extra zekerheid voor de gemeente dat zij conform de staatssteunregels handelt.
 Public Law, EU Law, Competition and Regulation
 Staatssteunargument relativiteitsbeginsel
 Partner Amsterdam Amsterdam
 +31 20 5460390
 tom.barkhuysen@stibbe.com
 Associate Amsterdam Amsterdam
 +31 20 5460572
 ali.alkhatib@stibbe.com


text:
Der Kirchstücker See oder auch Kirch Stücker See ist ein See im Gemeindegebiet von Klein Trebbow im Landkreis Nordwestmecklenburg in Mecklenburg-Vorpommern.
 Das Gewässer hat eine Fläche von etwa 37 Hektar, eine Länge von 1150 Metern und ist maximal 400 Meter breit. Ein westlich des Schweriner Außensees entspringender Graben mündet in den See. Über einen weiteren Graben fließt der Kirch Stücker See in den Barnerstücker See ab. Das Einzugsgebiet ist 8 km2 groß. Nach dem Trophiesystem wird das Gewässer, das von einem schmalen bis mittelbreiten Schilfgürtel umgeben ist, polytroph eingestuft.
 Der See ist von der Schweriner Seenfischerei GmbH gepachtet. Es kommen Aale, Barsche, Hechte, Karpfen, Plötze und Schleie vor.
 Siehe auch
 Liste der Seen in Mecklenburg-Vorpommern
 Einzelnachweise
 See im Landkreis Nordwestmecklenburg
 SKirchstucker See
 Klein Trebbow
 See in Europa


type: caselaw

text:
19.12.2009
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 312/20
 Anmodning om præjudiciel afgørelse indgivet af Consiglio di Stato (Italien) den 2. oktober 2009 — Reti Televisive Italiane SpA (RTI) mod Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni
 (Sag C-390/09)
 2009/C 312/32
 Processprog: italiensk
 Den forelæggende ret
 Consiglio di Stato
 Parter i hovedsagen
 Sagsøger: Reti Televisive Italiane SpA (RTI)
 Sagsøgt: Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni
 Præjudicielle spørgsmål
 1)
 Skal artikel 18 og 18a i direktiv 89/552/EØF (1), som ændret ved direktiv 97/36/EF (2), efter udløbet af fristen for gennemførelsen heraf anses for at være tilstrækkeligt præcise, ubetingede og passende bestemmelser, således at de kan få forrang for den nationale lovgivning, der er i strid med fællesskabsretten, og efter en korrekt fortolkning af traktatens artikel 249, stk. 3, udgøre de nationale bestemmelser på området og gennemføres af en forvaltningsmyndighed, dvs. AGCOM, der er tildelt gennemførelsesbeføjelser i forhold til national ret?
 2)
 Skal artikel 18 og 18a i direktiv 89/552/EØF, som ændret ved direktiv 97/36/EF, fortolkes således, at enhver anden form for teleshopping, der ligeledes har en varighed på over tre minutter, men under 15 minutter, på baggrund af teleshoppingblokkenes obligatoriske varighed på mindst 15 minutter, defineres som »teleshoppingindslag« og underlægges den begrænsning pr. time, der er gældende for reklameindslag?
 3)
 Skal artikel 1, litra e), 10, 11 og 18, stk. 3, i direktiv 89/552/EØF, som ændret ved direktiv 97/36/EF, fortolkes således, at meddelelser fra et tv-spredningsforetagende vedrørende egne programmer, der udsendes uden modydelse, er omfattet af begrebet fjernsynsreklame og dermed kravet om identifikation af fjernsynsreklamer i forhold til det øvrige program og om placering af fjernsynsreklamer i fjernsynsudsendelser?
 4)
 Skal artikel 1, litra e), 10, 11 og 18, stk. 3, i direktiv 89/552/EØF, som ændret ved direktiv 97/36/EF, fortolkes således, at institutionelle informations- og kommunikationsaktiviteter i medfør af den italienske lov nr. 150 af 7. juni 2000 om meddelelser med sociale formål og public service-meddelelser er omfattet af begrebet fjernsynsreklame og dermed kravet om identifikation af fjernsynsreklamer i forhold til det øvrige program og om placering af fjernsynsreklamer i fjernsynsudsendelser?
 (1) EFT L 298, s. 23.
 (2) EFT L 265, s. 42.


text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 26.9.2018
 COM(2018) 657 final
 2018/0337(NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Minamatas konvencijas par dzīvsudrabu Pušu konferences otrajā sanāksmē attiecībā uz ieceri pieņemt minētās konvencijas 10. panta 2. un 3. punktā minētās vadlīnijas par dzīvsudraba (izņemot dzīvsudraba atkritumus) vidi saudzējošu pagaidu glabāšanu
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.Priekšlikuma priekšmets
 Šis ir priekšlikums lēmumam par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Minamatas konvencijas par dzīvsudrabu Pušu konferences otrajā sanāksmē attiecībā uz ieceri pieņemt minētās konvencijas 10. panta 2. un 3. punktā minētās vadlīnijas par dzīvsudraba (izņemot dzīvsudraba atkritumus) vidi saudzējošu pagaidu glabāšanu.
 2.Priekšlikuma konteksts
 2.1.Minamatas konvencija par dzīvsudrabu
 Minamatas konvencija par dzīvsudrabu (“Nolīgums”) ir galvenais starptautiskais tiesiskais satvars, kas vērsts uz cilvēka veselības un vides aizsardzību no dzīvsudraba un dzīvsudraba savienojumu antropogēnajām emisijām un noplūdēm gaisā, ūdenī un zemē.
 Tā aptver visu dzīvsudraba aprites ciklu no primārās dzīvsudraba ieguves līdz dzīvsudraba atkritumu likvidēšanai, tostarp to, kā pagaidus glabājams dzīvsudrabs, tādi dzīvsudraba maisījumi ar citām vielām (arī dzīvsudraba sakausējumi), kuru dzīvsudraba koncentrācija pēc masas ir vismaz 95 % (“dzīvsudraba maisījumi”), un seši dzīvsudraba savienojumi (dzīvsudraba(I) hlorīds, dzīvsudraba(II) oksīds, dzīvsudraba(II) sulfāts, dzīvsudraba(II) nitrāts, cinobrs un dzīvsudraba sulfīds), izņemot dzīvsudraba atkritumus.
 Nolīgums stājās spēkā 2017. gada 16. augustā.
 Gan Eiropas Savienība
 1
 , gan lielākā daļa dalībvalstu
 2
 ir Nolīguma puses.
 2.2.Pušu konference
 Nolīguma Pušu konference (“COP”) veic tai Nolīgumā paredzētās funkcijas un to ietvaros cita starpā pārdomā un veic visas papildu darbības, kas var būt vajadzīgas Nolīguma mērķu sasniegšanai, arī pieņem attiecīgas vadlīnijas.
 Saskaņā ar Nolīguma 28. pantu un Lēmumu MC-1/1 par reglamentu, ko COP pieņēma savā pirmajā sanāksmē (2017. gada 24.–29. septembrī), katrai pusei ir viena balss. Tomēr Savienība, būdama reģionāla ekonomiskās integrācijas organizācija, izmanto tiesības par savā kompetencē esošajiem jautājumiem balsot ar tādu balsu skaitu, kas ir līdzvērtīgs to Savienības dalībvalstu skaitam, kuras ir Nolīguma puses. Savienība savas balsstiesības neizmanto, ja savas balsstiesības izmanto kāda no tās dalībvalstīm, un otrādi.
 2.3.Iecerētais Pušu konferences akts
 2018. gada 19. novembrī savā otrajā sanāksmē COP grasās pieņemt Nolīguma 10. panta 2. un 3. punktā minētās vadlīnijas par dzīvsudraba (izņemot dzīvsudraba atkritumus) vidi saudzējošu pagaidu glabāšanu (“iecerētais akts”).
 Iecerētā akta mērķis ir izveidot vadlīnijas, kuru mērķis būtu nodrošināt, ka dzīvsudrabs, dzīvsudraba maisījumi un seši dzīvsudraba savienojumi (dzīvsudraba(I) hlorīds, dzīvsudraba(II) oksīds, dzīvsudraba(II) sulfāts, dzīvsudraba(II) nitrāts, dzīvsudraba sulfīds un cinobrs), izņemot dzīvsudraba atkritumus, tiek pagaidus glabāti vidi saudzējošā veidā. Praksē iecerētais akts attiecas galvenokārt uz šķidrā metāliskā dzīvsudraba glabāšanu.
 Saskaņā ar Nolīguma 10. panta 2. un 3. punktu pasākumos, ko puses veic, lai nodrošinātu pagaidu glabāšanu vidi saudzējošā veidā, jāņem vērā COP pieņemtās vadlīnijas.
 3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja
 Nostāja, ko ierosināts ieņemt Savienības vārdā, ir otrajā COP sanāksmē atbalstīt iecerētā akta pieņemšanu.
 Iecerētā akta saturs izstrādāts starpsesiju procesā, ko COP sāka savā pirmajā sanāksmē ar Lēmumu MC-1/18
 3
 , kurā sekretariātu lūdza sīkāk izskatīt vadlīniju projektu un izskatītās vadlīnijas otrajā sanāksmē iesniegt apsvēršanai un iespējamai pieņemšanai. Savienības eksperti šajā procesā deva vērā ņemamu devumu, Lēmumā MC-1/18 noteiktajā grafikā iesniedzot sekretariātam komentārus. ES ekspertu sniegtie komentāri tiks iekļauti sekretariāta izskatītajā vadlīniju projektā, un citu ES komentāru par vadlīniju projektu nebija, jo tas atbilst acquis, arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Direktīvai 2012/18/ES par lielu ar bīstamām vielām saistītu avāriju risku pārvaldību
 4
 , attiecībā uz lieliem dzīvsudraba krājumiem. Turklāt vadlīnijās ir atzīts, ka tās var piemērot elastīgi, it sevišķi attiecībā uz nelieliem krājumiem.
 Ierosinātā nostāja ir saskaņā ar ES rīcībpolitiku un tiesību aktiem attiecībā uz dzīvsudrabu, jo Nolīguma puses, īstenojot iecerēto aktu, palīdzētu mazināt dzīvsudraba emisijas un noplūdes no pagaidu glabāšanas, tādējādi veicinot cilvēka veselības un vides aizsardzību, arī Savienībā.
 Savienības nostāja ir vajadzīga tālab, ka pēc vadlīniju pieņemšanas Nolīguma pusēm būs tās jāņem vērā, veicot pasākumus, kas attiecas uz dzīvsudraba, dzīvsudraba maisījumu un sešu attiecīgo dzīvsudraba savienojumu, izņemot dzīvsudraba atkritumus, pagaidu glabāšanu vidi saudzējošā veidā.
 4.Juridiskais pamats
 4.1.Procesuālais juridiskais pamats
 4.1.1.Principi
 Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, ar ko nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.
 Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
 5
 .
 4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā
 COP ir ar nolīgumu, proti, ar Minamatas konvenciju par dzīvsudrabu, izveidota struktūra.
 Iecerētais akts, ko COP tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Iecerētajam aktam juridiskas sekas ir tāpēc, ka Nolīguma pusēm tas jāņem vērā, veicot pasākumus, kuru mērķis ir garantēt, ka dzīvsudrabs, dzīvsudraba maisījumi un seši dzīvsudraba savienojumi (dzīvsudraba(I) hlorīds, dzīvsudraba(II) oksīds, dzīvsudraba(II) sulfāts, dzīvsudraba(II) nitrāts, dzīvsudraba sulfīds un cinobrs), izņemot dzīvsudraba atkritumus, tiek pagaidus glabāti vidi saudzējošā veidā.
 Iecerētais akts nepapildina un negroza Nolīguma institucionālo satvaru.
 Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.
 4.2.Materiālais juridiskais pamats
 4.2.1.Principi
 Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemama lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā iecerētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja iecerētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.
 4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā
 Iecerētā akta galvenais mērķis un saturs ir saistīts ar vidi.
 Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 192. panta 1. punkts.
 4.3.Secinājums
 Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 192. panta 1. punktam saistībā ar 218. panta 9. punktu.
 2018/0337 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Minamatas konvencijas par dzīvsudrabu Pušu konferences otrajā sanāksmē attiecībā uz ieceri pieņemt minētās konvencijas 10. panta 2. un 3. punktā minētās vadlīnijas par dzīvsudraba (izņemot dzīvsudraba atkritumus) vidi saudzējošu pagaidu glabāšanu
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 tā kā:
 (1)Savienība ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/939
 6
 ir noslēgusi Minamatas konvenciju par dzīvsudrabu
 7
 (“Nolīgums”), kas stājās spēkā 2017. gada 16. augustā.
 (2)Saskaņā ar Nolīguma Pušu konferences pirmajā sanāksmē pieņemto Lēmumu MC-1/1 par reglamentu puses pieliek visas pūles, lai par visiem būtiskajiem jautājumiem panāktu vienprātību.
 (3)Savā otrajā sanāksmē, kas notiks 2018. gada 19.–23. novembrī, Nolīguma Pušu konference grasās pieņemt vadlīnijas par dzīvsudraba (izņemot dzīvsudraba atkritumus) vidi saudzējošu pagaidu glabāšanu.
 (4)Tā kā Nolīguma pusēm šīs vadlīnijas par dzīvsudraba (izņemot dzīvsudraba atkritumus) vidi saudzējošu pagaidu glabāšanu būs jāņem vērā, veicot pagaidu glabāšanas pasākumus, vadlīnijām būs juridiskas sekas, tāpēc ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Nolīguma Pušu konferencē.
 (5)Savienības devums vidi saudzējošas pagaidu glabāšanas vadlīniju projekta izskatīšanā izpaudās kā ekspertu iesaistīšanās starpsesiju darbā, kas aizsākās ar Lēmumu MC-1/18
 8
 , kuru Nolīguma Pušu konference pieņēma savā pirmajā sanāksmē; Savienība neuzskatīja, ka būtu nepieciešams ierosināt šajā starpsesiju darbā sagatavoto izskatīto vadlīniju projektu vēl grozīt.
 (6)Tāpēc ierosinātās vadlīnijas par dzīvsudraba (izņemot dzīvsudraba atkritumus) vidi saudzējošu pagaidu glabāšanu būtu jāatbalsta,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Nolīguma Pušu konferences otrajā sanāksmē, ir šāda:
 Eiropas Savienība Nolīguma Pušu konferences otrajā sanāksmē atbalsta to, ka tiek pieņemtas Nolīguma 10. panta 2. un 3. punktā minētās vadlīnijas par dzīvsudraba (izņemot dzīvsudraba atkritumus) vidi saudzējošu pagaidu glabāšanu.
 Nelielām izmaiņām pirmajā daļā minētajā dokumentā Savienības pārstāvji drīkst piekrist bez jauna Padomes lēmuma.
 2. pants
 Šis lēmums ir adresēts Komisijai.
 Briselē,
 Padomes vārdā —
 priekšsēdētājs
 (1)
 Padomes 2017. gada 11. maija Lēmums (ES) 2017/939 par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Minamatas konvenciju par dzīvsudrabu (OV L 142, 2.6.2017., 4. lpp.).
 (2)
 2018. gada 7. septembrī Minamatas konvenciju par dzīvsudrabu bija ratificējušas 22 dalībvalstis: Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Francija, Horvātija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Ungārija, Vācija un Zviedrija.
 (3)
 Lēmums MC-1/18 Draft guidelines on the interim storage of mercury and mercury compounds referred to in paragraph 3 of article 10 [“10. panta 3. punktā minētās vadlīnijas par dzīvsudraba un dzīvsudraba savienojumu pagaidu glabāšanu: projekts”], Minamatas konvencijas par dzīvsudrabu Pušu konferences ziņojums par pirmajā sanāksmē paveikto, UNEP/MC/COP1/29, 22.11.2017.
 (4)
 OV L 197, 24.7.2012., 1. lpp.
 (5)
 Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija pret Padomi, Lieta C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61. līdz 64. punkts.
 (6)
 Padomes 2017. gada 11. maija Lēmums (ES) 2017/939 par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Minamatas konvenciju par dzīvsudrabu (OV L 142, 2.6.2017., 4. lpp.).
 (7)
 Apliecināta Minamatas konvencijas par dzīvsudrabu kopija ir pieejama šeit:
 https://treaties.un.org/doc/Treaties/2013/10/20131010%2011-16%20AM/CTC-XXVII-17.pdf.
 (8)
 Lēmums MC-1/18 Draft guidelines on the interim storage of mercury and mercury compounds referred to in paragraph 3 of article 10 [“10. panta 3. punktā minētās vadlīnijas par dzīvsudraba un dzīvsudraba savienojumu pagaidu glabāšanu: projekts”], Minamatas konvencijas par dzīvsudrabu Pušu konferences ziņojums par pirmajā sanāksmē paveikto, UNEP/MC/COP1/29, 22.11.2017.


text:
 18.2.2012
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 49/16
 Talba għal deċiżjoni preliminari mressqa mis-Supremo Tribunal Administrativo (il-Portugall) fil-1 ta’ Diċembru 2011 — TVI Televisão Independente SA vs Fazenda Pública
 (Kawża C-618/11)
 2012/C 49/26
 Lingwa tal-kawża: il-Portugiż
 Qorti tar-rinviju
 Supremo Tribunal Administrativo
 Partijiet fil-kawża prinċipali
 Rikorrenti: TVI Televisão Independente SA
 Konvenuta: Fazenda Pública
 Domandi preliminari
 (1)
 L-Artikolu 16(1) taċ-CIVA [Código do Imposto sobre o Valor Acrescentado (Kodiċi tat-Taxxa fuq il-Valur Miżjud)], hekk kif interpretat mis-sentenza kkontestata (fis-sens li t-taxxa ta’ wiri ta’ riklam kummerċjali hija inerenti għall-provvista ta’ servizzi pubbliċitarji u li għalhekk għandha tiġi inkluża fil-valur taxxabbli tal-provvista ta’ servizzi permezz tal-VAT) huwa kompatibbli mad-dispożizzjoni tal-Artikolu 11A(1)(a) tad-Direttiva 77/388/KE (1) (li issa sar l-Artikolu 73 tad-Direttiva tal-Kunsill 2006/112/KE (2), tat-28.11.2006), b’mod partikolari bħala kunċett ta’ “konsiderazzjoni li kien jew irid jinkiseb mill-fornitur mix-xerrej [...] għal dawn il-provvisti”?
 (2)
 L-Artikolu 16(6)(c) taċ-CIVA, hekk kif interpretat mis-sentenza kkontestata (fis-sens li t-taxxa ta’ wiri ta’ reklam kummerċjali ma tikkostitwixxix ammont imħallas f’isem id-destinatarju tas-servizzi, minkejja li mill-perspettiva ta’ kontabbiltà huma rreġistrati f’kontijiet sospiżi ta’ terzi u huma intiżi li jiġu sottomessi lil entitajiet pubbliċi, u f’dan ir-rigward ma hijiex eskluża mill-bażi taxxabbli tal-VAT) huwa kompatibbli mad-dispożizzjoni tal-Artikolu 11A(3)(ċ) tad-Direttiva 77/388/KE [li issa sar l-Artikolu 79(ċ) tad-Direttiva tal-Kunsill 2006/112/KE, tat-28.11.2006), b’mod partikolari bħala kunċett ta’ “ammonti rċevuti minn persuna taxxabbli mix-xerrej jew il-klijent bħala ħlas lura għall-ispejjeż mħallsa fl-isem u għall-akkont ta’ l-aħħar u li huma mdaħħla fil-kotba tiegħu f’kont ta’ bilanċ [sospiż]”?
 (1) Is-Sitt Direttiva tal-Kunsill, tas-17 ta’ Mejju 1977, fuq l-armonizzazzjoni tal-liġijiet tal-Istati Membri dwar taxxi fuq id-dħul mill-bejgħ — Sistema komuni ta’ taxxa fuq il-valur miżjud: bażi uniformi ta’ stima (ĠU Edizzjoni Speċjali bil-Malti, Kapitolu 9, Vol. 1, p. 23)
 (2) Direttiva tal-Kunsill 2006/112/KE, tat-28 ta’ Novembru 2006, dwar is-sistema komuni ta’ taxxa fuq il-valur miżjud (ĠU L 347, p. 1)


type: contracts

text:
 Fógra dlíthiúil tábhachtach
 |
 12008M/PRO/26
 Leagan comhdhlúite den Chonradh ar an Aontas Eorpach - PRÓTACAIL - Prótacal (Uimh. 26) maidir le seirbhísí leasa ghinearálta
 Official Journal 115 , 09/05/2008 P. 0308 - 0308
 PRÓTACAL (Uimh. 26)MAIDIR LE SEIRBHÍSÍ LEASA GHINEARÁLTATÁ NA hARDPHÁIRTITHE CONARTHACHA,ÓS MIAN LEO béim a leagan ar thábhacht seirbhísí leasa ghinearálta,TAR ÉIS COMHAONTÚ ar na forálacha seo a leanas, a chuirfear i gceangal leis an gConradh ar an Aontas Eorpach agus leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh:Airteagal 1Cuimsíonn comhluachanna an Aontais maidir le seirbhísí leasa eacnamaíoch ghinearálta, de réir bhrí Airteagal 14 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, an méid seo a leanas go háirithe:- an ról riachtanach agus an rogha leathan atá ag na húdaráis náisiúnta, ag na húdaráis réigiúnacha agus ag na húdaráis áitiúla maidir le seirbhísí leasa eacnamaíoch ghinearálta a sholáthar, a chur á n-úsáid agus a eagrú ar bhealach a fhreagraíonn a oiread agus is féidir do riachtanais na n-úsáideoirí;- éagsúlacht na seirbhísí leasa eacnamaíoch ghinearálta agus na difríochtaí a d'fhéadfadh a bheith ann idir riachtanais na n-úsáideoirí agus idir a roghanna de bharr staideanna geografacha, staideanna sóisialta nó staideanna cultúrtha éagsúla;- leibhéal ard cáilíochta, sábháilteachta agus incheannaitheachta, an chóir chomhionann agus rochtain do chách agus cearta úsáideoirí a chur chun cinn.Airteagal 2Ní dhéanfaidh forálacha na gConarthaí difear ar dhóigh ar bith d'inniúlacht na mBallstát maidir le seirbhísí leasa ghinearálta nach den gheilleagar iad a sholáthar, a chur á n-úsáid agus a eagrú.--------------------------------------------------


text:
 |
 52013PC0757
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut, seoses finantsraamistikuga aastateks 2014–2018 /* COM/2013/0757 final - 2013/0367 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1. ETTEPANEKU TAUST
 Algatuse eesmärk on tagada 2016. aasta
 põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringu ja sellega seotud projektide
 rahastamine. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1166/2008, mis
 käsitleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja
 põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut, on sätestatud, et
 põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringud tuleb 2010. aastal teha
 põllumajandusloenduse ning 2013. ja 2016. aastal valikuuringute vormis. Lisaks
 on määrusega ette nähtud, et 2010. või 2011. aastal tuleb läbi viia
 põllumajanduslike tootmismeetodite uuring. Liikmesriigid ja komisjon vajavad
 nende uuringute läbiviimiseks märkimisväärseid rahalisi vahendeid. Määruse
 kohaselt saab EL katta maksimaalselt 75 % liikmesriikide uuringute
 tegemisega seotud kuludest. Maksimaalsed toetussummad on riikide kaupa kindlaks
 määratud. Kuna uuringud tehakse kahte mitmeaastast finantsraamistikku hõlmaval
 ajavahemikul, ei olnud võimalik kogu rahastamise ulatust korraga kindlaks
 määrata. Määruse (EÜ) nr 1166/2008 artikli 14 kohaselt määravad eelarvepädevad
 ja seadusandlikud institutsioonid 2016. aasta põllumajandusettevõtete
 struktuuriuuringu finantsraamistiku kindlaks komisjoni ettepanekul uue, 2014.
 aastal algavaks ajavahemikuks kehtestatud finantsraamistiku alusel.
 Peale selle tuleb arvesse võtta Horvaatia
 ühinemist Euroopa Liiduga. Seepärast tuleb määrust muuta, et lisada sinna
 maksimaalne toetussumma Horvaatia jaoks.
 Euroopa statistikasüsteemi strateegia kohaselt
 peaks Euroopa statistikasüsteemi komiteel olema nõuandev roll ning ta peaks
 abistama komisjoni rakendamisvolituste teostamisel. See tähendab, et
 komiteemenetlustes tuleks alaline põllumajandusstatistika komitee asendada
 Euroopa statistikasüsteemi komiteega.
 Käesoleva ettepanekuga muudetakse määrust (EÜ)
 nr 1166/2008 järgmiselt: i) kehtestatakse finantsraamistik aastateks 2014−18;
 ii) sätestatakse Horvaatiale põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute
 tegemiseks antava ELi toetuse maksimumsumma ning iii) asendatakse komisjoni
 abistav komitee.
 Põllumajanduslike majapidamiste ühtlustatud
 struktuuriuuringuid on õigusaktidele tuginedes tehtud kogu ELi territooriumil
 alates 1966. aastast. Kehtiv määrus (EÜ) nr 1166/2008 on üks õigusakt
 nimetatud teemat käsitlevate õigusaktide seerias ning seega on määruse muutmise
 ettepanek täielikult kooskõlas Euroopa statistikaprogrammi ja liidu poliitikaga.
 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
 MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 Peamised konsultatsioonid eri sidusrühmade ja
 muude huvitatud isikutega toimusid määruse (EÜ) nr 1166/2008 koostamise ajal.
 Komisjoni talitused on käesolevat ettepanekut hinnanud lähtuvalt
 põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuga seotud andmete vajadusest.
 Ettepanek oli arutlusel alalises
 põllumajandusstatistika komitees.
 Algatusele on tehtud eelhindamine.
 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 Määrusega muudetakse määrust (EÜ) nr 1166/2008,
 mis käsitleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja
 põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut. Sellega kehtestatakse
 finantsraamistik 2016. aasta põllumajanduslike majapidamiste
 struktuuriuuringuteks, sätestatakse Horvaatiale uuringute tegemiseks antava ELi
 toetuse maksimumsumma ja asendatakse komisjoni rakendusvolituste teostamisel
 abistav komitee.
 Euroopa statistika tegemise õiguslik alus on
 sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 338. Kooskõlas
 seadusandliku tavamenetlusega võivad Euroopa Parlament ja nõukogu võtta
 meetmeid statistika tegemiseks, kui see on vajalik liidu tegevuseks. Selles
 esitatakse Euroopa statistika tegemise nõuded, mille kohaselt peavad
 statistilised andmed vastama erapooletuse, usaldatavuse, objektiivsuse,
 teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse nõuetele.
 Ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse ja
 proportsionaalsuse põhimõttega, kuna tegemist on määrusesse (EÜ) nr 1166/2008
 tehtavate väiksemate muudatustega, millest osa olid ette nähtud juba kõnealuse
 määruse vastuvõtmisega seotud seadusandliku menetlusega.
 Kavandatav vahend: määrus. Muud vahendid ei
 oleks asjakohased, kuna ettepanekuga muudetakse kehtivat Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu määrust.
 Komisjon võttis 27. juunil 2013 vastu Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku, millega kohandatakse Euroopa Liidu
 toimimise lepingu artikliga 290 teatavaid õigusakte, mis näevad ette
 kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist (2013/0218 (COD)). Määrus (EÜ) nr 1166/2008,
 mis käsitleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja
 põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut, on üks neist alusaktidest, mida
 delegeeritud õigusaktide süsteemiga kohandatakse.
 4. MÕJU EELARVELE
 Põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringute
 tegemine on kulukas ning seega eeldab teabenõuete täitmine liikmesriikide ja
 komisjoni poolset märkimisväärset rahastamist. Määruse (EÜ) nr 1166/2008
 kohaselt hüvitatakse liikmesriikide kulud 75 % ulatuses ning maksimumsummad
 määratakse kindlaks riikide kaupa. Vajatavad summad on määruses sätestatud, v.a
 Horvaatia puhul, kes ühines Euroopa Liiduga 2013. aastal. Lisaks on arvesse
 võetud assigneeringud, mis on vajalikud komisjonis liikmesriikide poolt
 esitatud andmete töötlemiseks kasutatavate andmebaasisüsteemide haldamiseks,
 hoolduseks ja arendamiseks. Perioodi 2014−2018 finantsraamistiku kogumaht
 on 20 650 000 eurot.
 Selleks et rahuldada põllumajandusstatistikale
 seatud kõrgeid kvaliteedinõudeid ning tagada kogutud teabe kättesaadavaks
 tegemine ja parim võimalik kasutamine, on vaja parandada metoodikat ning leida
 viise vastajate ja riiklike statistikaametite koormuse vähendamiseks, vastates
 samas uutele teabevajaduse nõuetele. Seepärast tehakse ettepanek eraldada
 Eurostatile komisjoni sisemenetluse teel täiendavad haldusassigneeringud
 andmebaaside ja metoodikate arendamiseks.
 .
 2013/0367 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1166/2008,
 mis käsitleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja
 põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut, seoses finantsraamistikuga
 aastateks 2014–2018
 (EMPs kohaldatav tekst)
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
 NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
 liikmesriikide parlamentidele,
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 19. novembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb
 põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike
 tootmismeetodite uuringut ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus
 (EMÜ) nr 571/88,[1]
 on sätestatud, et liikmesriigid peavad 2010., 2013. ja 2016. aastal läbi viima
 põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringud ning et nad saavad liidult
 rahalist toetust maksimaalselt 75 % ulatuses uuringu tegemiseks kulunud
 summast; maksimaalne toetussumma määratakse kindlaks.
 (2) Põllumajanduslike
 majapidamiste struktuuriuuringute läbiviimiseks ja liidu teabenõuete täitmiseks
 on vaja liikmesriikide ja komisjoni poolset märkimisväärset rahastamist
 (3) Määrusega (EÜ) nr 1166/2008
 nähti ette rahaline toetus uuringukava rakendamiseks, sh komisjonis
 liikmesriikide poolt esitatud andmete töötlemiseks kasutatavate
 andmebaasisüsteemide haldamiseks, hoolduseks ja arendamiseks, ning määrati
 kindlaks toetussummad aastateks 2008–2013.
 (4) Määruse (EÜ) nr 1166/2008
 artikli 14 lõike 2 kohaselt määravad eelarvepädevad ja seadusandlikud
 institutsioonid ajavahemikuks 2014–2018 ettenähtud summa kindlaks komisjoni
 ettepanekul uue, 2014. aastal algavaks ajavahemikuks kehtestatud
 finantsraamistiku alusel.
 (5) Kavandatud rahalisest
 toetusest tuleks rahastada ainult 2016. aasta põllumajanduslike majapidamiste
 struktuuriuuringut ja komisjonis liikmesriikide poolt esitatud andmete
 töötlemiseks kasutatavate andmebaasisüsteemide haldamist, hooldamist ja
 arendamist.
 (6) Võttes arvesse Horvaatia
 ühinemist ja vajadust korraldada selles liikmesriigis 2016. aastal
 põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringud, tuleks kindlaks määrata
 Horvaatiale uuringute tegemiseks antav maksimaalne liidu rahaline toetus; seda
 kohandust on vaja ühinemise tõttu ja seda ei ole sätestatud ühinemisaktis.
 (7) Nõukogu 31. juuli 1972. aasta
 otsusega 72/279/EMÜ[2]
 loodud alaline põllumajandusstatistika komitee annab komisjonile nõu ja abistab
 teda rakendamisvolituste teostamisel vastavalt põllumajandusstatistika
 valdkonna õigusaktidele.
 (8) Strateegia kohaselt, mis näeb
 ette Euroopa statistikasüsteemi komitee uue struktuuri ning mille eesmärk on
 parandada koordineerimist ja tõhustada partnerlust, peaks Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika
 kohta[3]
 asutatud Euroopa statistikasüsteemi komiteel olema nõuandev roll ning ta peaks
 abistama komisjoni rakendamisvolituste teostamisel. Komisjon peab jätkuvalt nõu
 põllumajandus- ja kalandusstatistika ekspertidega, enne kui saadab teema
 aruteluks Euroopa statistikasüsteemi komiteele.
 (9) Viide alalisele
 põllumajandusstatistika komiteele tuleks asendada viitega Euroopa
 statistikasüsteemi komiteele.
 (10) Alalise
 põllumajandusstatistika komiteega on konsulteeritud,
 (11) Seepärast tuleks määrust (EÜ)
 nr 1166/2008 vastavalt muuta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 Artikkel 1
 Määrust (EÜ) nr 1166/2008
 muudetakse järgmiselt.
 1) Artiklile 13 lisatakse järgmine lõige 5:
 „5. 2016. aasta põllumajanduslike
 majapidamiste struktuuriuuringu tegemiseks Horvaatiale eraldatav maksimumsumma
 on 500 000 eurot.”
 Punktist 5 saab punkt 6.
 2) Artiklit 14
 muudetakse järgmiselt.
 a) Lõige
 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Liidu rahaline
 toetus 2016. aasta põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringute
 rakendamiseks, sh komisjonis liikmesriikide poolt vastavalt käesoleva määruse
 sätetele esitatud andmete töötlemiseks kasutatavate andmebaasisüsteemide
 haldamiseks, hoolduseks ja arendamiseks vajalikud assigneeringud, on 2014.–2018.
 aastaks 20 650 000 eurot.”
 b) Lisatakse
 lõige 4 järgmises sõnastuses:
 „4. Komisjon
 rakendab liidu rahalist toetust kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25.
 oktoobri 2012. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb
 Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju[4].”
 3) Lisatakse
 artikkel 14a järgmises sõnastuses:
 „Artikkel 14a
 Euroopa Liidu finantshuvide kaitse
 1. Komisjon astub vajalikke
 samme, tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete
 rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu
 ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult
 väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate,
 proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.
 2. Komisjonil või tema
 esindajatel ja Euroopa Kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal
 ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda liit on
 programmi vahenditest rahastanud.
 Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)
 võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate
 tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma määruses (Euratom, EÜ)
 nr 2185/96 sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas
 toetuslepingu, toetuse määramise otsuse või liidu eelarvest rahastamise
 lepinguga seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud liidu
 finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.
 Ilma et see piiraks esimese ja
 teise lõigu kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste
 organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise
 otsustega, samuti käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega
 komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus selliseks
 auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks.”
 4) Artikkel 15
 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 15
 Komitee
 1. Komisjoni abistab Euroopa
 statistikasüsteemi komitee, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 223/2009.
 Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011.
 aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted,
 mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida
 kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes)[5] tähenduses.
 2. Kui on viidatud käesolevale
 lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.”
 Artikkel 2
 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
 pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Käesolev
 määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 president eesistuja
 FINANTSSELGITUS
 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus
 1.2. Asjaomased
 poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
 (ABM/ABB) struktuurile
 1.3. Ettepaneku/algatuse
 liik
 1.4. Eesmärgid
 1.5. Ettepaneku/algatuse
 põhjendus
 1.6. Meetme
 kestus ja finantsmõju
 1.7. Ettenähtud
 eelarve täitmise viisid
 2. HALDUSMEETMED
 2.1. Järelevalve
 ja aruandluse eeskirjad
 2.2. Haldus-
 ja kontrollisüsteem
 2.3. Pettuse
 ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
 FINANTSMÕJU
 3.1. Mitmeaastase
 finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 3.2. Hinnanguline
 mõju kuludele
 3.2.1. Üldine hinnanguline
 mõju kuludele
 3.2.2. Hinnanguline mõju
 tegevusassigneeringutele
 3.2.3. Hinnanguline mõju
 haldusassigneeringutele
 3.2.4. Kooskõla kehtiva
 mitmeaastase finantsraamistikuga
 3.2.5. Kolmandate isikute
 rahaline osalus
 3.3. Hinnanguline mõju tuludele
 FINANTSSELGITUS
 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega
 muudetakse määrust (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajanduslike
 majapidamiste struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite
 uuringut, seoses finantsraamistikuga aastateks 2014–2018
 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad
 vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)[6]
 struktuurile
 3403 –
 Statistilise teabe tootmine
 1.3. Ettepaneku/algatuse liik
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb uut meedet
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast
 meetmest[7]
 x Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme
 pikendamist
 ̈ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud
 meedet
 1.4. Eesmärgid
 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased
 strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
 Majanduskasvu
 ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamine ning edukas maamajandus
 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased
 tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
 struktuurile
 Erieesmärk nr 1
 Tagada,
 et 2016. aasta ühtlustatud statistilised andmed Euroopa Liidu
 põllumajandusettevõtete struktuuri kohta on poliitikakujundajate ja muude
 sidusrühmade, sh üldsuse jaoks kättesaadavad.
 Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
 eelarvestamise struktuurile
 3403
 – Statistilise teabe tootmine
 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju
 Täpsustage, milline
 peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
 Ettepaneku
 eesmärk on tagada jätkuv rahaline toetus liikmesriikidele andmete kogumiseks
 põllumajandusettevõtete struktuuri kohta; ettepanekus määratakse kindlaks 2016.
 aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu läbiviimiseks antava rahalise
 toetuse suurus ajavahemikul 2014−2018.
 Kavandatud
 programmi eesmärk on jätkata ühise põllumajanduspoliitika (k.a uue ÜPP 2020)
 järelevalve ja rakendamise toetamist, tehes võimalikuks teabe kogumise
 jätkumise põllumajanduses aja jooksul toimunud struktuurimuutuste hindamiseks.
 Selline hindamine on vajalik ELi põllumajanduse suundumuste analüüsimiseks.
 Ühine
 põllumajanduspoliitika on olnud ja − maaelu arengu poliitikat arvesse
 võttes − on jätkuvalt äärmiselt oluline ELi poliitikavaldkond eelarve
 seisukohast (30−40 % ELi kogueelarvest). Seega on tähtis hinnata
 poliitika mõju põllumajanduse arengule. Käesoleva algatusega jätkatakse
 rahalise toetuse andmist liikmesriikidele andmete kogumiseks
 põllumajandusettevõtete struktuuri kohta, et tagada andmeseeriate ja andmete
 esitamise jätkuvus, mis on vajalik ühise põllumajanduspoliitika järelevalveks
 ja rakendamiseks. Kõik muud kehtiva õigusraamistiku aspektid säilivad muutmata
 kujul ning uut mõju ei ole oodata.
 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad
 Täpsustage, milliste
 näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
 Ettepaneku
 rakendamise jälgimine toimub järgmiselt: i) töörühmade kohtumised
 liikmesriikidega; ii) andmekogumite valideerimine vastavalt andmeedastaja
 käsiraamatu eeskirjadele ning iii) liikmesriikide metoodikaaruannete
 analüüsimine.
 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.5.1. Lühi- või pikaajalises
 perspektiivis täidetavad vajadused
 Põllumajanduslike
 majapidamiste struktuuriuuringud (2010. aasta põllumajandusloendus ning 2013.
 ja 2016. aasta valikuuringud) kuuluvad määruse (EÜ) nr 1166/2008
 kohaldamisalasse.
 1.5.2. Euroopa Liidu meetme
 lisaväärtus
 Ühtlustatud andmekogumist on vaja selleks, et ühise
 põllumajanduspoliitika raames oleks võimalik teha võrreldavaid järeldusi ELi
 tasandil. Euroopa Liidu eri piirkondade erinevad klimaatilised ja
 keskkonnatingimused ning põllumajandustavad rõhutavad liidu tasandi
 lähenemisviisi vajalikkust. Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega jäetakse
 meetmega liikmesriikidele õigus otsustada andmete kogumise viisi üle
 (isikuküsitlused, küsitlus posti, interneti või telefoni teel, muude
 haldusallikate kasutamine jne). Määruse kohaselt tuleb teatava ühtlustatud
 teabe kogumiseks kasutada siiski ühiseid määratlusi (mida liikmesriigid võivad
 oma põllumajanduse olukorra alusel erinevalt tõlgendada). Seega on ELi tasandi
 meede vajalik, et saada võrreldavat teavet põllumajanduse kohta ELi tasandil.
 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest
 saadud õppetunnid
 Põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringute
 struktuur on üpris keeruline ja eeldab suurt tööd liikmesriikides − nii
 väidavad oma riigis uuringut rakendavad liikmesriikide esindajad töörühmades
 (praegu kogutakse iga uuritava põllumajandusliku majapidamise puhul teavet
 ligikaudu 200 muutuja kohta). Põllumajanduslike majapidamiste
 struktuuriuuringute töörühma koosolekutel peeti konsultatsioone vastajate ja
 andmete kogumise eest vastutavate organisatsioonide koormuse üle.
 Konsultatsioonide käigus selgus, et nõutavate andmete kogumine on
 liikmesriikide (statistikaametite ja vastajate) jaoks märkimisväärselt koormav
 ning et andmete kvaliteedi tagamiseks on sageli vaja korraldada isikuküsitlusi.
 Liikmesriigid ja komisjon vajavad uuringute tegemiseks ja nõutava teabe
 kogumiseks märkimisväärset rahalist toetust − kogemuse põhjal võib öelda,
 et liikmesriikide kulud võivad olla palju suuremad kui ELi pakutav tugi (mis
 moodustab maksimaalselt 75 % iga riigi puhul kindlaks määratud summast). 2010.
 ja 2013. aasta uuringute finantsraamistik on määrusega (EÜ) nr 1166/2008
 kindlaks määratud ning samas määruses on sätestatud, et 2016. aasta
 põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu finantsraamistiku määravad
 eelarvepädevad ja seadusandlikud institutsioonid kindlaks komisjoni ettepanekul
 uue, 2014. aastal algavaks ajavahemikuks kehtestatud finantsraamistiku alusel.
 Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
 meetmetega
 Põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid on
 õigusaktidele tuginedes tehtud ELi tasandil juba pikka aega − alates 1966/1967.
 aastast. Praegu kehtiv õigusakt (määrus (EÜ) nr 1166/2008) hõlmab 2010. aasta
 põllumajandusloendust ning 2013. ja 2016. aasta valikuuringuid. Kavas on
 esitada uus seadusandlik algatus uuringuprogrammi jätkamiseks pärast 2016.
 aastat, et ühise põllumajanduspoliitika kujundamist, rakendamist, järelevalvet
 ja hindamist saaks toetada kuni aastani 2020 ja hiljemgi.
 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju
 × Piiratud kestusega ettepanek/algatus
 –
 × Ettepanek/algatus
 hõlmab ajavahemikku [1.1.2014]–[31.12.2018]
 –
 × Finantsmõju avaldub
 ajavahemikul 2014–2019
 ̈ Piiramatu kestusega
 ettepanek/algatus
 –
 rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
 AAAA–AAAA,
 –
 millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
 1.7. Kavandatud eelarve täitmise
 viisid[8]
 x Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt
 –
 x oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides
 töötavat komisjoni personali;
 –
 ̈ rakendusametite kaudu;
 ̈ Eelarve täitmine
 koostöös liikmesriikidega
 ̈ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
 –
 ̈ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;
 –
 ̈ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele
 (täpsustada);
 –
 ̈Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;
 –
 ̈ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;
 –
 ̈ avalik-õiguslikele asutustele;
 –
 ̈ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad
 esitavad piisavad finantstagatised;
 –
 ̈ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on
 delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad
 piisavad finantstagatised;
 –
 ̈ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP
 erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.
 – Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral
 esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”
 Märkused
 2. HALDUSMEETMED
 2.1. Järelevalve ja aruandluse
 eeskirjad
 Täpsustage teostamise
 tingimused ja sagedus.
 Toetuse saajad peavad esitama kogutud andmed ning
 vastava metoodikaaruande.
 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteem
 2.2.1. Välja selgitatud ohud
 Võimalikud andmete kvaliteedi ja õigeaegsuse
 probleemid.
 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id)
 Andmekogumite
 suhtes kohaldatavad valideerimiseeskirjad edastatakse eelnevalt
 liikmesriikidele. Jälgitakse tähtaegadest kinnipidamist. Liikmesriigid peavad
 iga uuringu kohta esitama metoodikaaruande. Kontrollitakse kulude
 abikõlblikkust.
 2.3. Pettuse ja eeskirjade
 eiramise ärahoidmise meetmed
 Täpsustage
 rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
 Lisaks
 kõikide regulatiivsete kontrollimehhanismide rakendamisele kujundab Eurostat
 välja pettusevastase võitluse strateegia aastateks 2014−2017, mis vastab
 uuele, 24. juunil 2011 vastu võetud komisjoni pettusevastase võitluse
 strateegiale. Sellega tagatakse pettusevastase võitlusega seotud
 sisekontrollimeetmete täielik kooskõla komisjoni pettusevastase võitluse
 strateegiaga ja pettuseriski ohjamise suunamine pettuseriski valdkondade ja
 sobivate reageerimisviiside kindlakstegemisele. Vajaduse korral moodustatakse
 võrgustikud ja võetakse kasutusele asjakohased IT-vahendid, mis on ette nähtud
 pettusejuhtumite analüüsimiseks.
 Eurostat
 on koostanud kulude rakendamiseks kontrollistrateegia 2013–2017. Strateegia
 meetmeid ja vahendeid kohaldatakse kavandatava määruse puhul täiel määral.
 Keerukuse vähendamise, kulutõhusate järelevalvemenetluste kasutamise ja
 riskipõhiste eel- ja järelkontrollide abil soovitakse vähendada pettuste
 tõenäosust ja pettust ära hoida. Kontrollistrateegia hõlmab ka spetsiaalseid
 teadlikkuse tõstmise meetmeid ja pettuse ärahoidmisega seotud koolitust.
 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
 FINANTSMÕJU
 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku
 rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 · Olemasolevad eelarveread
 Järjestage
 mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
 kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr Nimetus || Liigendatud/ liigendamata ([9]) || EFTA riigid[10] || Kandidaatriigid[11] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 2 || 05 08 02 Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad || Liigendatud || EI || EI || EI || EI
 · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
 iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Rubriik......] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 || [XX.YY.YY.YY] || || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
 3.2. Hinnanguline mõju kuludele
 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju
 kuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Nr 2 || Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad
 DG: Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat (AGRI) || || || 2014 || 2015 [12] || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud || || || || || || ||
 Eelarverida nr 05 08 02[13] || Kulukohustused || (1) || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0.300 || 0,300 || || 20,650
 Maksed || (2) || || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
 Eeelarverida nr || Kulukohustused || (1a) || || || || || || ||
 Maksed || (2a) || || || || || || ||
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[14] || || || || || || ||
 Eeelarverida nr || || (3) || || || || || || ||
 Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || || 20,650
 Maksed || =2+2a+3 || || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || || 20,650
 Maksed || (5) || || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 2 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || || 20,650
 Maksed || =5+ 6 || || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || ||
 Maksed || (5) || || || || || || ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1−4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || || || || || || ||
 Maksed || =5+ 6 || || || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud”
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || KOKKU
 Statistika peadirektoraat ||
  Personalikulud || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 2,685
  Muud halduskulud || 0,30 || 0,45 || 0,55 || 0,45 || 0,45 || 2,2
 Statistika peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
 || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1−5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 1,087 || 20,487 || 1,377 || 1,287 || 1,287 || || 25,525
 Maksed || 0,837 || 10,837 || 1,377 || 1,287 || 10,887 || 0,300 || 25,525
 3.2.2. Hinnanguline mõju
 tegevusassigneeringutele
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
 –
 x Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute
 kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
 kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || ||
 || Väljundi liik[15] || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku cost
 ERIEESMÄRK nr 1[16]:... || || || || || || || || || || || || || ||
 - Väljund || Andmebaas || 1,45 || || 0,25 || || 0,3 || || 0,3 || || 0,3 || || 0,3 || || 1,45
 - Väljund || Mikroandmed || 11,4 eurot kande kohta || || || || 9,6 || || || || || || 9,6 || 1,685 miljonit kannet || 19,2
 - Väljund || || || || || || || || || || || || || ||
 Erieesmärk nr 1 kokku || || || || || || || || || || || || || ||
 ERIEESMÄRK nr 2 || || || || || || || || || || || || || ||
 - Väljund || || || || || || || || || || || || || ||
 Erieesmärk nr 2 kokku || || || || || || || || || || || || || ||
 KULUD KOKKU || || || || 0,25 || || 9,9 || || 0,3 || || 0,3 || || 9,9 || || 20,65
 3.2.3. Hinnanguline mõju
 haldusassigneeringutele
 3.2.3.1. Ülevaade
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
 –
 ̈ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
 järgmiselt:
 miljonites eurodes
 (kolm kohta pärast koma)
 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || ||
 Personalikulud || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 2,685
 Muud halduskulud || 0,3 || 0,45 || 0,55 || 0,45 || 0,45 || 2,2
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[17] || || || || || ||
 Personalikulud || || || || || ||
 Muud halduskulud || || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || || || || || ||
 KOKKU || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
 –
 x Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist,
 mis toimub järgmiselt:
 Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina
 (või maksimaalselt üks koht pärast koma)
 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018* || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || ||
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || ||
  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[18]
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) || || || || || || ||
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || || ||
 XX 01 04 aa[19] || - peakorteris[20] || || || || || || ||
 - delegatsioonides || || || || || || ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || ||
 Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || ||
 KOKKU || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || ||
 XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale
 või eelarvejaotisele.
 Personalivajadused
 kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
 ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
 personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
 eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
 Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || - algatusega seotud toetuste haldamine - andmete valideerimine - toetus ja metoodiline töö - aruannete analüüsimine
 Koosseisuvälised töötajad ||
 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase
 finantsraamistikuga
 –
 x Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva
 mitmeaastase finantsraamistikuga.
 –
 ̈ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
 asjaomase rubriigi ümberplaneerimine
 Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
 eelarveridadele ja summadele.
 –
 ̈ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase
 finantsraamistiku läbivaatamist[21].
 Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
 rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline
 osalus
 –
 Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
 poolset kaasrahastamist
 –
 Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
 hinnanguline summa on järgmine:
 assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
 koma)
 || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || || || || || || || ||
 3.3. Hinnanguline mõju tuludele
 –
 x Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju
 tuludele.
 –
 ̈ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
 –
 ̈ omavahenditele
 –
 ̈ mitmesugustele tuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida: || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[22]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel .... || || || || || || || ||
 Mitmesuguste
 sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
 ettepanek mõjutab.
 Täpsustage tuludele
 avalduva mõju arvutusmeetod.
 [1] ELT L 321, 1.12.2008, lk 14.
 [2] EÜT L 179, 7.8.1972,
 lk 1.
 [3] ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.
 [4] ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.
 [5] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
 [6] ABM: tegevuspõhine juhtimine — ABB: tegevuspõhine
 eelarvestamine.
 [7] Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a
 või b.
 [8] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
 finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [9] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
 [10] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
 [11] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
 potentsiaalsed kandidaatriigid.
 [12] Eelarverea 05 08 02 ajavahemiku 2014−2020
 maksed tehakse peamiselt 2015. aastal (2016. aasta uuringu ettemaksed) ning
 lõppmaksed 2018. aastal.
 [13] Eelarverida 05 08 02 kuulub
 ajavahemikul 2014-2020 EAGFi ja selle suhtes kehtib konkreetne vaheülemmäär..
 [14] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
 meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
 otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
 [15] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja
 osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede
 pikkus kilomeetrites jms).
 [16] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.
 „Erieesmärk (-eesmärgid)....“
 [17] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
 meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene
 teadustegevus, kaudne teadustegevus.
 [18] Lepingulised töötajad, renditud tööjõud, noored eksperdid
 delegatsioonides, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid.
 [19] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
 töötajate ülempiiri arvestades (endised B.A read).
 [20] Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu
 Põllumajandusfond (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfond (EFF).
 [21] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
 [22] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja
 suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25%
 sissenõudmiskulude mahaarvamist.


text:
Estadio David Ordóñez Bardales – stadion piłkarski w gwatemalskim mieście Zacapa, stolicy departamentu Zacapa. Obiekt może pomieścić 9000 widzów, a swoje mecze rozgrywa na nim drużyna CSD Zacapa Tellioz.
 Obiekt został otwarty w 1952 roku. Nosi imię byłego burmistrza Zacapy, Davida Ordóñeza Bardalesa. Posiada cztery sektory, dwie kryte trybuny, niewielką lożę oraz strefy prasowe. Dysponuje masztami sztucznego oświetlenia. Był jednym z niewielu stadionów w Gwatemali spełniającym wymogi rozgrywania meczów międzynarodowych, jednak później cofnięto mu to pozwolenie.
 W przeszłości był wieloletnim domowym obiektem klubu Deportivo Zacapa. Przydomek tego zespołu to „Gallos” („Koguty”), wobec czego stadion zyskał przydomek „El Gallinero” („Kurnik”).
 Przypisy
 Linki zewnętrzne
 David Ordonez Bardales
 Zacapa (miasto)
 Deportivo Zacapa


text:
Federația Sfântul Kitts și Nevis ( sau Federation of Saint Christopher and Nevis - ambele denumiri oficiale) este o țară insulară care se întinde pe două insule din arhipelagul Antilele Mici, între Marea Caraibelor și Oceanul Atlantic. Este cel mai mic stat de pe continentele americane atât din punct de vedere al suprafeței cât și al populației.
 Istoric
 Insulele Saint Kitts și Nevis sunt două dintre cele mai vechi teritorii coloniale din Caraibe. Saint Kitts a devenit prima colonie britanică din Indiile de Vest în 1624 și apoi a devenit prima colonie franceză în Caraibe în 1625, atunci când ambele națiuni au decis să împartă insula.
 Cinci mii de ani înainte de sosirea europenilor, pe insulă s-au stabilit popoarele amerindiene. Ultimii sosiți, populația Kalinago, a sosit de aproximativ 3 secole înainte de europeni. Kalinago au permis europenilor colonizarea insulei Saint Kitts, în vreme încearcările de dinainte de a se stabilei pe alte insule s-au soldat cu imediata distrugere a coloniilor de către indieni. Populația Kalinago a fost în cele din urmă masacrată in marele genocid Kalinago din 1626. Deși, de cele mai multe ori trecută cu vederea in istorie este faptul că, în 1600, în timpul domniei lui Cromwell, Anglia a adus aproximativ 25000 de irlandezi pe St Kitts ca sclavi pentru a lucra pe insulă. [3]
 Bãtãlia de la Saint Kitts din 1782, așa cum este descrisă de un observator într-o gravură franceză intitulat "Attaque de Brimstomhill".
 Insula Nevis a fost colonizată în 1628 de către coloniști britanici de pe Saint Kitts. De acolo, Saint Kitts a devenit prima bază pentru expansiunea britanică și franceză, insulele din Antigua, Montserrat, Anguilla și Tortola (britanicii), și din Martinica, Guadelupe și St Barths (francezii) au fost colonizate de pe ea.
 Deși de mici dimensiuni, și separate de numai 3 km de apă, cele două insule au fost vizitate și guvernate de diferite state până la sfârșitul secolului 19, atunci când au fost unificate forțat, împreună cu insula Anguilla de către britanici. Chiar și în prezent relațiile dintre cele două insule sunt încordate, Nevis acuzând Saint Kitts de neglijarea nevoilor sale.
 Saint Kitts și Nevis, împreună cu Anguilla, a devenit un stat asociat cu deplină autonomie internă în anul 1967. cei din Anguilla s-au răzvrătit, și insula lor a primit permisiunea de a se separa de ceilalte insule în 1971. Sf. Kitts și Nevis obținut independența în 1983. Acesta este cel mai nou stat suveran din Americi. În august 1998, un referendum în Nevis pentru separarea de St Kitts a căzut cu puțin sub majoritate de două treimi necesară. La sfârșitul lunii septembrie 1998, uraganul Georges a cauzat daune de aproximativ 445 milioane dolari și a limitat creștere PIB pentru acel an.
 Alexander Hamilton, primul secretar ale Trezoreriei Statelor Unite, s-a născut pe Nevis, el a petrecut copilaria acolo și pe St Croix, atunci aparținând de Danemarca, și acum de Insulele Virgine Americane.
 Patrimoniu mondial UNESCO
 Parcul național și fortăreața Brimstone Hill au fost înscrise în anul 1999 pe lista patrimoniului mondial UNESCO.
 Vezi și
 Locuri din Patrimoniul Mondial UNESCO
 Note
 State insulare