type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 14.11.2018
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 286/12
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/1711
 af 13. november 2018
 om ændring af Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1371/2013 for så vidt angår datoen for anvendelsen af de fritagelser, som er fastsat for indiske eksporterende producenter
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1), særlig artikel 11, stk. 3, artikel 13, stk. 4, og artikel 14, stk. 3,
 efter høring af medlemsstaterne, og
 ud fra følgende betragtninger:
 1. GÆLDENDE FORANSTALTNINGER
 (1)
 Efter en antidumpingundersøgelse indførte Rådet den 9. august 2011 ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 791/2011 (2) en endelig antidumpingtold på 62,9 % på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
 (2)
 Efter en antiomgåelsesundersøgelse i henhold til artikel 13 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (3) (»grundforordningen«) udvidede Rådet den 24. juli 2012 ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 672/2012 (4) foranstaltningerne til også at omfatte importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej.
 (3)
 Efter en antiomgåelsesundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 13 udvidede Rådet den 16. januar 2013 ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 21/2013 (5) foranstaltningerne til også at omfatte importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Taiwan og Thailand, uanset om varen er angivet med oprindelse i Taiwan og Thailand eller ej.
 (4)
 Efter en antiomgåelsesundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 13 udvidede Rådet den 20. december 2013 ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1371/2013 (6) foranstaltningerne til også at omfatte importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien og Indonesien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien og Indonesien eller ej, og indrømmede Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. en fritagelse for denne told. I henhold til artikel 1, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1371/2013 skulle der opkræves told for al import af den pågældende vare (med undtagelse af varer fremstillet af Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd.), som tidligere var blevet gjort til genstand for registrering ved Kommissionens forordning (EU) nr. 322/2013 (7) om indledning af en undersøgelse.
 (5)
 Pyrotek Incorporated, en nordamerikansk virksomhed med fabrikker eller salgskontorer i flere lande, herunder i EU-medlemsstater, ansøgte den 21. januar 2014 om fritagelse for de udvidede foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, for så vidt angår Pyrotek India Pvt. Ltd., en eksporterende producent fra Indien.
 (6)
 I besvarelsen af et spørgeskema sendt af Kommissionen anførte Pyrotek India Pvt. Ltd, at virksomheden havde eksporteret den pågældende vare i løbet af perioden for den antiomgåelsesundersøgelse, som førte til udvidelsen af foranstaltningerne til også at omfatte Indien, dvs. fra den 1. april 2012 til 31. marts 2013. Derfor opfyldte Pyrotek India Pvt. Ltd. ikke betingelserne i grundforordningens artikel 11, stk. 4. Ansøgningen indeholdt dog tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse af de foranstaltninger som udvidet til også at omfatte Indien i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, og artikel 13, stk. 4.
 (7)
 Kommissionen indledte den 23. september 2014 en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, og artikel 13, stk. 4. I forbindelse med denne delvise interimsundersøgelse konstaterede Kommissionen, at Pyrotek India Pvt. Ltd. virkelig havde produceret den pågældende vare, siden den påbegyndte sin produktion i august 2011, og at den ikke var involveret i omgåelsespraksis.
 (8)
 Efter en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, og artikel 13, stk. 4, fritog Kommissionen den 10. september 2015 ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/1507 (8) visse indiske producenter, herunder Pyrotek India Pvt. Ltd., for udvidelsen af den told, der finder anvendelse på importen af den pågældende vare afsendt fra Indien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien eller ej. Pyrotek India Pvt. Ltd. indrømmedes derfor en fritagelse for de udvidede foranstaltninger, der omfatter eksporten til Unionen fra denne dato.
 (9)
 Efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningen artikel 11, stk. 2, indførte Kommissionen den 6. november 2017 ved gennemførelsesforordning (EU) 2017/1993 (9) en endelig antidumpingtold på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse Kina som udvidet til også at omfatte importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien, Indonesien, Malaysia, Taiwan og Thailand, uanset om varen er angivet med oprindelse i disse lande eller ej.
 2. GENOPTAGELSE AF FRITAGELSESUNDERSØGELSEN
 (10)
 Som anført i betragtning 6 ovenfor konstaterede Kommissionen, at Pyrotek India Pvt. Ltd. virkelig havde produceret den pågældende vare, siden den påbegyndte sin produktion i august 2011, og at den ikke var involveret i omgåelsespraksis. Kommissionen besluttede derfor delvist at genoptage fritagelsesundersøgelsen.
 (11)
 Kommissionen indledte den 18. maj 2018 den delvise genoptagelse af fritagelsesundersøgelsen for så vidt angår importen af åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, med undtagelse af glasfiberskiver, med oprindelse i Kina eller afsendt fra Indien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien eller ej, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7019 51 00 og ex 7019 59 00. Den offentliggjorde en meddelelse om indledning i Den Europæiske Unions Tidende (10) (»meddelelsen om indledning«).
 (12)
 I meddelelsen om indledning angav Kommissionen, at genoptagelsen er begrænset i omfang til en vurdering af, om det ville være hensigtsmæssigt at udvide fritagelsens tidsmæssige anvendelsesområde til perioden mellem den 21. december 2013 og 10. september 2015.
 (13)
 I meddelelsen om indledning opfordrede Kommissionen ligeledes interesserede parter til at give sig til kende med henblik på at deltage i undersøgelsen. Den underrettede specifikt Pyrotek India Pvt. Ltd., EU-erhvervsgrenen og øvrige interesserede parter, som den vidste var berørt af indledningen af fritagelsesundersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage.
 (14)
 De interesserede parter fik mulighed for at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den frist, der er fastsat i meddelelsen om indledning.
 3. DEN PÅGÆLDENDE VARE
 (15)
 Den undersøgte vare i den nuværende undersøgelse er åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, med undtagelse af glasfiberskiver, med oprindelse i Kina, afsendt fra Indien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien eller ej, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7019 51 00 og ex 7019 59 00 (Taric-kode 7019510014 og 7019590014).
 4. UNDERSØGELSE
 a) Undersøgelsens omfang
 (16)
 Undersøgelsen er begrænset i omfang til en vurdering af, om det ville være hensigtsmæssigt at udvide fritagelsens tidsmæssige anvendelsesområde til perioden mellem den 21. december 2013 og 10. september 2015.
 b) Pyrotek India Pvt. Ltd.
 (17)
 Pyrotek India Pvt. Ltd. er et indisk datterselskab i den amerikanske multinationale gruppe, Pyrotek. Pyrotek-gruppen leverer mange forskellige slags hjælpematerialer og værktøjer til metal- og aluminiumsindustrien.
 (18)
 Ansøgeren producerer den undersøgte vare på sin fabrik i Chennai i Indien og sælger den til sine forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Unionen. De fleste af de forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Unionen videreforarbejder den undersøgte vare og sælger den færdige vare til de endelige kunder.
 c) Resultater af undersøgelsen
 (19)
 Der mindes om, at Kommissionen i sin forrige delvise interimsundersøgelse (11) konstaterede, at Pyrotek India Pvt. Ltd. virkelig er producent af den pågældende vare, og at virksomheden ikke er involveret i omgåelsespraksis.
 (20)
 Som anført i betragtning 6 havde Pyrotek India Pvt. Ltd. eksporteret den pågældende vare i undersøgelsesperioden for den antiomgåelsesundersøgelse, der førte til udvidelsen af foranstaltninger over for Indien, dvs. fra den 1. april 2012 til 31. marts 2013, og svaret antidumpingtold af sin eksport til Unionen i henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 1371/2013.
 (21)
 Som anført i betragtning 11 indrømmedes Pyrotek India Pvt. Ltd. den 10. september 2015 ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/1507 en fritagelse for de udvidede foranstaltninger vedrørende eksporten til Unionen fra den 11. september 2015. Startdatoen for denne fritagelse dækker dog ikke perioden forud for denne dato, inden for hvilken Pyrotek India Pvt. Ltd. skulle svare antidumpingtold af sin eksport til Den Europæiske Union.
 (22)
 Kommissionen foretog en fornyet vurdering af situationen og fandt, at Pyrotek India Pvt. Ltd.'s eksport til Unionen i perioden fra den 21. december 2013 til 10. september 2015 bør fritages for betaling af antiomgåelsestolden.
 (23)
 Ingen af de interesserede parter gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i meddelelsen om indledning. Der var heller ingen af de interesserede parter, der tilkendegav deres synspunkter skriftligt eller anmodede om en høring med Kommissionen eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.
 (24)
 Kommissionen finder derfor, at Pyrotek India Pvt. Ltd. bør indrømmes en fritagelse. Denne fritagelse bør finde anvendelse for perioden mellem den 21. december 2013 og 10. september 2015 i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3.
 (25)
 Gennemførelsesforordning (EU) nr. 1371/2013 bør derfor ændres for at præcisere, at de fritagelser, som indrømmedes Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. og Pyrotek India Pvt. Ltd., begge finder anvendelse fra datoen for ikrafttrædelsen af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1371/2013, dvs. fra den 21. december 2013, indtil datoen for ikrafttrædelsen af gennemførelsesforordning (EU) 2015/1507 den 11. september 2015. Artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1371/2013 bør ændres i overensstemmelse hermed.
 (26)
 I forlængelse af de bemærkninger, som Pyrotek India Pvt. Ltd. fremsatte efter fremlæggelsen af oplysninger, finder Kommissionen desuden, at det bør præciseres, at der også kan indgives ansøgninger om godtgørelse af eller fritagelse for den antidumpingtold, der blev opkrævet for den pågældende vare, når den blev fremstillet og importeret til Unionen af Pyrotek India Pvt. Ltd. i den periode, hvor varerne var genstand for registrering, jf. forordning (EU) nr. 322/2013.
 (27)
 Den periode, der er omhandlet i artikel 121, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 (12), bør derfor forlænges indtil den 1. september 2019 for at sikre, at de nationale toldmyndigheder kan yde godtgørelse af eller fritagelse for den told, som er uretmæssigt opkrævet, i henhold til den gældende toldlovgivning, i tilfælde hvor den frist, der er fastsat i det pågældende stykke, udløb inden datoen for anvendelsen af nærværende forordning.
 5. SAGSFORLØB
 (28)
 Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordningen (EU) 2016/1036 —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 I gennemførelsesforordning (EU) nr. 1371/2013 foretages følgende ændringer:
 1)
 Artikel 1, stk. 2, affattes således:
 »2. Anvendelse af fritagelsen, som indrømmedes Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. og Pyrotek India Pvt. Ltd., er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der er i overensstemmelse med kravene i bilaget til denne forordning. Hvis der ikke forelægges en sådan faktura, anvendes antidumpingtolden som fastsat i stk. 1.
 De fritagelser, som indrømmedes Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. og Pyrotek India Pvt. Ltd., finder anvendelse fra den 21. december 2013.«
 2)
 Artikel 1, stk. 4, affattes således:
 »4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat. Den periode, der er omhandlet i artikel 121, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 (*1), forlænges indtil den 1. september 2019 for så vidt angår ansøgninger om godtgørelse eller fritagelse, som Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. og Pyrotek India Pvt. Ltd. har indgivet i overensstemmelse med den gældende toldlovgivning, med henblik på at dække godtgørelsen af eller fritagelsen for antidumpingtold på importen af den pågældende vare i perioden fra den 21. december 2013 til 10. september 2015 eller i den periode, hvor den var genstand for registrering, jf. artikel 2 i forordning (EU) nr. 322/2013.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 13. november 2018.
 På Kommissionens vegne
 Jean-Claude JUNCKER
 Formand
 (1) EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21, senest ændret ved forordning (EU) 2018/825 (EUT L 143 af 7.6.2018, s. 1).
 (2) Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 791/2011 af 3. august 2011 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 204 af 9.8.2011, s. 1).
 (3) Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51), senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 37/2014 (EUT L 18 af 21.1.2014, s. 1) (erstattet af forordning (EU) 2016/1036, senest ændret ved forordning (EU) 2018/825).
 (4) Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 672/2012 af 16. juli 2012 om udvidelse af den endelige antidumpingtold, der er indført ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 791/2011 på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina, til også at omfatte importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej (EUT L 196 af 24.7.2012, s. 1).
 (5) Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 21/2013 af 10. januar 2013 om udvidelse af den endelige antidumpingtold, der er indført ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 791/2011 på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina, til også at omfatte importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Taiwan og Thailand, uanset om varen er angivet med oprindelse i Taiwan og Thailand eller ej (EUT L 11 af 16.1.2013, s. 1).
 (6) Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1371/2013 af 16. december 2013 om udvidelse af den endelige antidumpingtold, der er indført ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 791/2011 på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina, til også at omfatte importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien og Indonesien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien og Indonesien (EUT L 346 af 20.12.2013, s. 20).
 (7) Kommissionens forordning (EU) nr. 322/2013 af 9. april 2013 om indledning af en undersøgelse vedrørende den mulige omgåelse af de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 791/2011 over for importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina, ved import af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien og Indonesien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien og Indonesien, og om at gøre denne import til genstand for registrering (EUT L 101 af 10.4.2013, s. 1).
 (8) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1507 af 9. september 2015 om ændring af Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1371/2013 om udvidelse af den endelige antidumpingtold på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina, til også at omfatte importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien eller ej (EUT L 236 af 10.9.2015, s. 1).
 (9) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1993 af 6. november 2017 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina som udvidet til også at omfatte importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien, Indonesien, Malaysia, Taiwan og Thailand, uanset om varen er angivet med oprindelse i disse lande eller ej, efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (EUT L 288 af 7.11.2017, s. 4).
 (10) Meddelelse om indledning af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina udvidet til også at omfatte importen afsendt fra Indien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien eller ej (EUT C 171 af 18.5.2018, s. 10).
 (11) Gennemførelsesforordning (EU) 2015/1507, betragtning 12-16.
 (12) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1).
 (*1) EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1.«


type: wikipedia

text:
Krimska autonomna sovjetska socijalistička republika, ili kraće: Krimska ASSR (krimsko-tatarski: (po unificiranoj turskoj abecedi) Qrьm Avonomjalь Sotsialist Sovet Respublikasь; ruski: Крымская Автономная Советская Социалистическая Республика) je bivša sovjetska republika.
 Uspostavljena ja 18. listopada 1921., a raspuštena je 30. lipnja 1945. godine.
 Bila je dijelom RSFSR-a. Nalazila se na Krimu.
 Glavni grad joj je bio Simferopol.
 Službeni jezici su bili krimsko-tatarski jezik i ruski jezik.
 Značajan udjel stanovništva su bili Krimski Tatari.
 1944. godine im je bila oduzeta imovina i građanska prava i prisilno preseljeni u središnju Aziju. Ustavna prava su im bila vraćena 1967. godine. Ipak, nije im bio dopušten povratak sve do pred zadnje dane postojanja SSSR-a.
 1945. godine, Krimska ASSR je preustrojena u Krimsku oblast RSFSR-a, koja je bila prebačena u Ukrajinsku SSR 1954. godine.
 Republike SSSR-a
 Povijest Rusije


type: other

text:
Ez az oldal a romániai rendes bíróságokról nyújt tájékoztatást.
 A romániai bírósági rendszer bemutatása
 Románia bírósági rendszere az alábbiak szerint épül fel:
 Bíróságok és ügyészségek
 Körzeti bíróságok (176)
 Törvényszékek (42)
 Szakosított törvényszékek (3)
 Gyermek- és családügyi törvényszék (1)
 Fellebbviteli bíróságok (15)
 Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék
 A romániai bírósági rendszert a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék és a többi bíróság alkotja.
 Románia legfelsőbb szintű bíróságaként ez az egyetlen olyan bírósági intézmény, amely biztosítani tudja a jogszabályok többi bíróság általi egységes értelmezését és alkalmazását. Az ennek biztosítására szolgáló legfőbb eszköz a „jogorvoslat a törvényesség érdekében” elnevezésű eljárás.
 A Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék négy – önálló hatáskörrel rendelkező – kollégiumból áll:
 I. polgári kollégium;
 II. polgári kollégium;
 büntető kollégium;
 közigazgatási és adóügyi kollégium.
 A legfelsőbb szintű bíróság további, önálló hatáskörrel rendelkező egységei a négy darab „öt bíróból álló tanács”, az összevont kollégiumok, továbbá a törvényesség érdekében előterjesztett jogorvoslattal, valamint a meghatározott jogi ügyek rendezésével foglalkozó tanács.
 A Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék részeként működő I. polgári kollégium, II. polgári kollégium, valamint közigazgatási és adóügyi kollégium elbírálja a fellebbviteli bíróságok, valamint törvény által megállapított esetben más bíróságok határozataival szemben benyújtott felülvizsgálati kérelmeket, továbbá a nem jogerős határozatok vagy bármely olyan bírósági aktus ellen benyújtott felülvizsgálati kérelmeket, amelyek ellen egyéb módon nem nyújtható be fellebbezés és amelyek esetében a fellebbviteli bíróság előtti eljárás megszakadt. A büntető kollégium elsőfokú bíróságként azon ügyeket és kérelmeket bírálja el, amelyek a törvény alapján a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék hatáskörébe tartoznak.
 A Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék büntető kollégiuma az alábbi ügyekkel foglalkozik:
 Elsőfokú bíróságként:
 a szenátorok, a képviselők és az európai parlamenti képviselők által elkövetett bűncselekmények;
 a kormány tagjai által elkövetett bűncselekmények;
 az alkotmánybírák által elkövetett bűncselekmények;
 a Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsának tagjai által elkövetett bűncselekmények;
 a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék bírái, valamint a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék mellett működő ügyészség ügyészei által elkövetett bűncselekmények;
 a tábornokok, admirálisok, vezérezredesek és quaestorok által elkövetett bűncselekmények;
 a törvény által a hatáskörébe utalt egyéb ügyek.
 Felülvizsgálati fórumként:
 a fellebbviteli bíróságok és a Katonai Fellebbviteli Bíróság által büntetőügyekben, első fokon hozott határozatokkal szemben benyújtott felülvizsgálati kérelmek;
 a fellebbviteli bíróságok és a Katonai Fellebbviteli Bíróság által büntetőügyekben, fellebbviteli eljárásban hozott határozatokkal szemben benyújtott felülvizsgálati kérelmek;
 a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék büntető kollégiuma által büntetőügyekben, első fokon hozott határozatokkal szemben benyújtott felülvizsgálati kérelmek, valamint a törvényben meghatározott egyéb ügyek.
 A kilenc bíróból álló tanács
 A bírósági eljárások felgyorsítását szolgáló bizonyos intézkedésekről szóló 202/2010. sz. törvény értelmében a kilenc bíróból álló tanács jogköreit az öt bíróból álló tanácsok vették át.
 A kilenc bíróból álló tanács előtt folyamatban lévő eljárások e tanács előtt folytatódnak.
 Az öt bíróból álló tanácsok
 A módosított és ismételten közzétett 304/2004. sz. törvény 24. cikke értelmében az öt bíróból álló tanácsok elbírálják az első fokon a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék büntető kollégiuma által elbírált ügyekben, valamint a törvény által a hatáskörükbe utalt egyéb ügyekben előterjesztett felülvizsgálati és egyéb kérelmeket. Emellett fegyelmi bíróságként is eljárnak.
 Az ismételten közzétett 317/2004. törvény 51. cikkének (3) bekezdése értelmében az öt bíróból álló tanácsok elbírálják a Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsának fegyelmi ügyekben hozott határozataival szembeni felülvizsgálati kérelmeket.
 A Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék összevont kollégiumban tanácskozik a következő esetekben:
 a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék ítélkezési gyakorlatának megváltoztatásával kapcsolatos előterjesztések intézése;
 konzultáció az Alkotmánybírósággal a törvények alkotmányosságának – azok kihirdetését megelőző – ellenőrzése érdekében.
 Fellebbviteli bíróságok
 Romániában a fellebbviteli bíróságokat elnök vezeti, akinek munkáját egy vagy két elnökhelyettes segítheti.
 A fellebbviteli bíróság kollégiumokban vagy ügyszakokban működik az alábbi ügycsoportokban:
 polgári ügyek;
 büntetőügyek;
 gyermekeket érintő vagy családjogi ügyek;
 közigazgatási és adójogi peres ügyek;
 munkaügyi és társadalombiztosítási jogviták, továbbá gazdasági társaságokkal, cégnyilvántartással, fizetésképtelenséggel, tisztességtelen versennyel és egyéb kérdésekkel kapcsolatos ügyek;
 tengeri és folyami hajózási ügyek.
 A 15 fellebbviteli bíróság jogi személyiséggel rendelkezik, és mindegyikük több (hozzávetőleg 3-3) törvényszék illetékességi területét fedi le.
 Polgári ügyekben a fellebbviteli bíróságok a következő ügyeket tárgyalják:
 Elsőfokú bíróságként – külön jogszabályi előírások alapján – elbírálják a közigazgatási és adójogi peres ügyekkel kapcsolatos kereseteket.
 Fellebbviteli bíróságként elbírálják a törvényszékek által első fokon meghozott határozatokkal szembeni fellebbezéseket.
 Felülvizsgálati fórumként elbírálják a törvény által kifejezetten a hatáskörükbe utalt ügyeket.
 Büntetőügyekben a fellebbviteli bíróságok a következő ügyeket tárgyalják:
 a büntető törvénykönyv 155–173. cikkében említett bűncselekmények (például hazaárulás, kémkedés, az alkotmányos rend elleni szervezkedés, az államhatalom vagy a nemzetgazdaság gyengítése), valamint a külön jogszabályokban említett, a román állam biztonsága elleni bűncselekmények;
 a büntető törvénykönyv 253. cikkének (1) bekezdésében, 273–276. cikkében, valamint 356–361. cikkében említett bűncselekmények (összeférhetetlenség, vasúti baleset esetén a vasúti közlekedés biztonságával kapcsolatos bizonyos bűncselekmények, illetve béke és emberiség elleni bűncselekmények);
 a körzeti bíróságok és a törvényszékek bírái, e bíróságok mellett működő ügyészségek ügyészei, valamint ügyvédek, közjegyzők, bírósági végrehajtók és a Számvevőszék pénzügyi ellenőrei által elkövetett bűncselekmények;
 a törvény alapján létrehozott egyházak vezetői, valamint egyéb, legalább püspöki vagy annak megfelelő rangú, vezető egyházi személyek által elkövetett bűncselekmények;
 a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék bírósági fogalmazói, a fellebbviteli bíróságok vagy a katonai fellebbviteli bíróság bírái, vagy az e bíróságok mellett működő ügyészségek ügyészei által elkövetett bűncselekmények;
 a Számvevőszék tagjai, a Jogalkotási Tanács elnöke vagy az ombudsman által elkövetett bűncselekmények;
 külön jogszabály által a hatáskörükbe utalt egyéb bűncselekmények.
 Fellebbviteli bíróságként elbírálják a törvényszékek által büntetőügyekben, első fokon meghozott határozatokkal szembeni fellebbezéseket.
 Felülvizsgálati fórumként elbírálják a körzeti bíróságok által büntetőügyekben, első fokon hozott határozatokkal szembeni felülvizsgálati kérelmeket (a törvényszékek hatáskörébe tartozó ügyek kivételével), valamint a törvény által kifejezetten a hatáskörükbe utalt egyéb ügyeket.
 A fellebbviteli bíróságok döntenek továbbá az illetékességi területükön lévő törvényszékek közötti illetékességi összeütközések, az illetékességi területükön lévő körzeti bíróságok és törvényszékek közötti hatásköri összeütközések, továbbá egy adott fellebbviteli bíróság illetékességi területén belül különböző törvényszékek illetékességi területén lévő körzeti bíróságok közötti illetékességi összeütközések ügyében is.
 A fellebbviteli bíróságok döntenek továbbá az elítélt személyek kiadatásáról vagy külföldre szállításáról.
 Az országban működő, megyei szinten szerveződő 42 törvényszék jogi személyiséggel rendelkezik. A törvényszék illetékességi területe az adott törvényszék fekvése szerinti megye valamennyi körzeti bíróságát átfogja.
 A törvényszék külön kollégiumokban vagy ügyszakokban működik az alábbi ügyekben:
 Polgári ügyekben a törvényszékek a következő ügyeket tárgyalják:
 Elsőfokú bíróságként a törvényszékek minden olyan keresetet elbírálnak, amelyet törvény nem utal más bíróság hatáskörébe.
 Fellebbviteli bíróságként elbírálják az első fokon a körzeti bíróságok által hozott határozatokkal szembeni fellebbezéseket.
 Büntetőügyekben a törvényszékek a következő ügyeket tárgyalják:
 az élet, a testi épség és az egészség elleni bűncselekmények, a személyes szabadság elleni bűncselekmények, szexuális bűncselekmények, vagyon elleni bűncselekmények, munkahelyen elkövetett vagy azzal kapcsolatos bűncselekmények, az igazságszolgáltatás rendje elleni bűncselekmények, a törvény által szabályozott bizonyos tevékenységek rendje elleni bűncselekmények, közegészségügyi bűncselekmények és csempészet (amennyiben annak tárgya fegyver, lőszer, illetve robbanó- vagy radioaktív anyag);
 halált okozó vagy öngyilkosságot kiváltó szándékos bűncselekmények;
 kábítószer-kereskedelemmel és jogellenes kábítószer-fogyasztással kapcsolatos bűncselekmények;
 pénzmosással és adócsalással kapcsolatos bűncselekmények;
 csődbűntett (ha a bűncselekmény a bankrendszerrel kapcsolatos);
 a törvény által a hatáskörébe utalt egyéb bűncselekmények.
 Felülvizsgálati fórumként elbírálják a sértett feljelentése alapján indult büntetőeljárásban a körzeti bíróságok által hozott határozatokkal szembeni felülvizsgálati kérelmeket, továbbá a büntetőügyben a körzeti bíróságok által hozott, megelőző vagy biztosítási intézkedésekkel, ideiglenes szabadlábra helyezéssel, a büntetőítéletek végrehajtásával vagy a rehabilitációval kapcsolatos határozatokkal szembeni felülvizsgálati kérelmeket, valamint a törvény által meghatározott egyéb ügyeket.
 A törvényszék dönt az illetékességi területén lévő körzeti bíróságok közötti illetékességi összeütközések ügyében, valamint a törvényben meghatározott egyéb ügyekben.
 A megyékben, valamint Bukarestben létrehozott körzeti bíróságok nem rendelkeznek jogi személyiséggel.
 Polgári ügyekben a körzeti bíróságok elsősorban a következő ügyeket tárgyalják:
 azon keresetek, amelyek a polgári törvénykönyv értelmében a szülői felügyeleti joggal és a családjogi ügyekkel foglalkozó bíróságok hatáskörébe tartoznak, kivéve, ha a törvény kifejezetten másként rendelkezik;
 a törvény értelmében az anyakönyvi nyilvántartással kapcsolatos keresetek;
 többszintes épületek, lakások vagy kizárólag különböző személyek tulajdonában álló helyiségek kezelésével, vagy a társasházközösségek által más természetes vagy jogi személyekkel létesített jogviszonyokkal kapcsolatos keresetek;
 lakás kiürítése iránti keresetek;
 közös fallal vagy árokkal, épületek vagy növények közötti távolsággal, átjárási joggal, valamint a tulajdonjogot érintő, törvény vagy bíróság által előírt vagy a felek megállapodása által meghatározott bármely egyéb teherrel vagy korlátozással kapcsolatos keresetek;
 telekhatárok megváltoztatásával vagy megjelölésével kapcsolatos keresetek;
 birtokvédelmi keresetek;
 pénzben ki nem fejezhető cselekmény elvégzésére vagy attól való tartózkodásra vonatkozó kötelezettségekkel kapcsolatos keresetek, függetlenül attól, hogy szerződésen alapulnak-e vagy sem, a törvény által más bíróság hatáskörébe utalt keresetek kivételével;
 közös tulajdon bíróság általi megszüntetése iránti keresetek, függetlenül a pertárgy értékétől;
 bármely egyéb, pénzben kifejezhető kereset 200 000 RON összegig, függetlenül attól, hogy a felek vállalkozónak minősülnek-e vagy sem.
 A körzeti bíróságok emellett a törvény által előírt esetekben elbírálják a hatósági jogalkalmazói tevékenységet végző helyi közigazgatási és egyéb szervek határozatai elleni fellebbezéseket.
 Büntetőügyekben a körzeti bíróságok elsősorban a következő ügyeket tárgyalják:
 Általánosságban a bűncselekmények minden fajtája, kivéve azokat, amelyeket a törvény értelmében első fokon a törvényszékek, a fellebbviteli bíróságok vagy a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék bírál el.
 E bíróságokkal kapcsolatos további információk a román igazságügyi minisztérium által fenntartott bírósági portálon találhatók.
 Az alábbi jogi adatbázisok érhetők el az interneten:
 a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék a saját weboldalán közzéteszi ítélkezési gyakorlatát;
 A bíróságok a bírósági portálon közzéteszik határozataik összefoglalását. Lásd például a bukaresti fellebbviteli bíróság határozatainak összefoglalását;
 A romániai Jogalkotási Tanács által üzemeltetett és fenntartott jogi adatbázis: Bíróságok hatásköre és illetékessége – Románia.
 Utolsó frissítés: 03/02/2014


type: caselaw

text:
17.11.2014
 IT
 Gazzetta ufficiale dell’Unione europea
 C 409/44
 Ricorso proposto il 23 luglio 2014 — H.B. e a./Commissione
 (Causa T-361/14)
 2014/C 409/64
 Lingua processuale: il tedesco
 Parti
 Ricorrenti: H.B. (Linz, Austria); Hans Joachim Richter (Brema, Germania); Carmen Arsene (Pitesti, Romania); Robert Coates Smith (Glatton, Regno Unito); Magdalena Anna Kuropatwinska (Varsavia, Polonia); Nathalie Louise Klinge (Zuidbroek, Paesi Bassi) e Christos Yiapanis (Paphos, Cipro) (rappresentante: C. Kolar, avvocato)
 Convenuta: Commissione europea
 Conclusioni
 I ricorrenti chiedono che il Tribunale voglia:
 —
 annullare la decisione della Commissione europea del 26 marzo 2014, con la quale è stata rifiutata la registrazione della proposta di iniziativa popolare dal titolo «Ethics for Animals and Kids».
 Motivi e principali argomenti
 A sostegno del ricorso, i ricorrenti fanno valere, in sostanza, che la Commissione con la decisione con la quale è stata rifiutata la registrazione della proposta di iniziativa popolare dal titolo «Ethics for Animals and Kids», ha oltrepassato i limiti della propria competenza e violato il suo obbligo di tutela, il divieto generale di decisioni arbitrarie e gli articoli 11 e 13 TFUE.


text:
 1.8.2009
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 180/40
 Απόφαση του Πρωτοδικείου της 19ης Ιουνίου 2009 — Socratec κατά Επιτροπής
 (Υπόθεση T-269/03) (1)
 (Ανταγωνισμός - Συγκεντρώσεις - Αγορά των συστημάτων εφαρμογής της τηλεματικής στις οδικές μεταφορές - Προσφεύγουσα κηρυχθείσα σε πτώχευση κατά τη διάρκεια της δίκης - Δεν υφίσταται πλέον έννομο συμφέρον - Κατάργηση της δίκης)
 2009/C 180/73
 Γλώσσα διαδικασίας: η γερμανική
 Διάδικοι
 Προσφεύγουσα: Socratec — Satellite Navigation Consulting, Research & Technology GmbH (Ratisbonne) (εκπρόσωποι: M. Adolf και M. Lüken, δικηγόροι)
 Καθής: Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων (εκπρόσωποι: αρχικώς S. Rating, στη συνέχεια A. Whelan και K. Mojzesowicz και τέλος K. Mojzesowicz και X. Lewis)
 Παρεμβαίνουσα υπέρ της προσφεύγουσας: Qualcomm Wireless Business Solutions Europe BV (Waarle, Κάτω Χώρες) (εκπρόσωποι: G. Berrisch και D.W. Hull, solicitor)
 Παρεμβαίνουσες υπέρ της καθής: Daimler AG, πρώην DaimlerChrysler AG (Στουτγάρδη, Γερμανία)· Daimler Financial Services AG, πρώην DaimlerChrysler Services AG (Βερολίνο, Γερμανία)· Deutsche Telekom AG (Βόννη, Γερμανία)· Toll Collect GmbH (Βερολίνο) (εκπρόσωποι: J. Schütze και A. von Graevenitz, δικηγόροι)· και Ομοσπονδιακή Δημοκρατία της Γερμανίας (εκπρόσωποι: αρχικώς C.-D. Quassowski και S. Flockermann, στη συνέχεια M. Lumma, επικουρούμενοι από τους U. Karpenstein και A. Rosenfeld, δικηγόρους)
 Αντικείμενο
 Αίτημα ακύρωσης της απόφασης 2003/792/ΕΚ της Επιτροπής, της 30ής Απριλίου 2003, που κηρύσσει μία πράξη συγκέντρωσης συμβιβάσιμη με την κοινή αγορά και τη συμφωνία για τον ΕΟΧ (Υπόθεση COMP/M.2903 — Κοινή επιχείρηση DaimlerChrysler/Deutsche Telekom) (ΕΕ L 300, σ. 62)
 Διατακτικό
 Το Πρωτοδικείο αποφασίζει:
 1.
 Παρέλκει πλέον η έκδοση απόφασης επί της παρούσας προσφυγής.
 2.
 Υποχρεώνει τη Socratec — Satellite Navigation Consulting, Research & Technology GmbH να φέρει τα δικαστικά έξοδά της καθώς και τα δικαστικά έξοδα της Επιτροπής, της Daimler AG, της Daimler Financial Services AG, της Deutsche Telekom AG και της Toll Collect GmbH.
 3.
 Η Qualcomm Wireless Business Solutions Europe BV φέρει τα δικαστικά έξοδά της.
 4.
 Η Ομοσπονδιακή Δημοκρατία της Γερμανίας φέρει τα δικαστικά έξοδά της.
 (1) EE C 251 της 18.10.2003.


type: contracts

text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 12008M/PRO/20
 Verżjoni konsolidata tat-Trattat dwar l-Unjoni ewropea - PROTOKOLLI - Protokoll (nru 20) dwar l-applikazzjoni ta' ċerti aspetti ta' l-artikolu 26 tat-Trattat dwar il-Funzjonament ta' l-Unjoni Ewropea għar-Renju Unit u għall-Irlanda
 Official Journal 115 , 09/05/2008 P. 0293 - 0294
 PROTOKOLL (Nru 20)DWAR L-APPLIKAZZJONI TA' ĊERTI ASPETTI TA' L-ARTIKOLU 26 TAT-TRATTAT DWAR IL-FUNZJONAMENT TA' L-UNJONI EWROPEA GĦAR-RENJU UNIT U GĦALL-IRLANDAIL-PARTIJIET KONTRAENTI GĦOLJA,WAQT LI JIXTIEQU li jsolvu ċerti kwistjonijiet li jirrelataw mar-Renju Unit u l-Irlanda,WAQT LI JIKKUNSIDRAW l-eżistenza għal ħafna snin ta' l-arranġementi speċjali għall-ivjaġġar bejn ir-Renju Unit u l-Irlanda,QABLU dwar id-dispożizzjonijet li ġejjin, li huma annessi mat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u mat-Trattat dwar il-Funzjonament ta' l-Unjoni Ewropea:Artikolu 1Ir-Renju Unit għandu jkun intitolat, independentament mill-Artikoli 26 u 77 tat-Trattat dwar il-Funzjonament ta' l-Unjoni Ewropea, u kull dispożizzjoniji oħra ta' dak it-Trattat jew tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, kull miżura addottata skond dawk it-Trattati, jew kull ftehim internazzjonali konkluż mill-Unjoni jew mill-Unjoni u l-Istati Membri tagħha ma' wieħed jew aktar Stati terzi, li jeżerċita fuq il-fruntieri tiegħu ma' Stati Membri oħra dawk il-kontrolli fuq persuni li jkunu jfittxu li jidħlu fir-Renju Unit bħalma huwa jikkonsidra li jkunu meħtieġa għal dan il-għan:a) li jivverifika id-dritt għad-dħul fir-Renju Unit ta' ċittadini ta' Stati Membri u tad-dipendenti tagħhom li jeżerċitaw id-drittijiet mogħtija lilhom bil-Liġijiet ta' l-Unjoni, kif ukoll ta' ċittadini ta' Stati oħra li lilhom ingħataw drittijiet bħal dawn bi ftehim li bih huwa marbut ir-Renju Unit, ub) li jiddetermina jekk jagħtix jew le lil persuni oħra il-permess li jidħlu fir-Renju Unit.Xejn fl-Artikoli 26 u 77 tat-Trattat dwar il-Funzjonament ta' l-Unjoni Ewropea jew f' xi dispożizzjoni oħra ta' dak it-Trattat jew tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea jew f' xi miżura adottata permezz tagħhom m'għandu jippreġudika id-dritt tar-Renju Unit li jadotta jew jeżerċita dawn il-kontrolli. Referenzi għar-Renju Unit f'dan l-Artikolu għandhom jinkludu territorji li r-Renju Unit huwa responsabbli għar-relazzjonijiet esterni tagħhom.Artikolu 2Ir-Renju Unit u l-Irlanda jistgħu jibqgħu jagħmlu arranġamenti bejniethom rigward il-moviment ta' persuni bejn it-territorji tagħhom ("Iż-Żona Komuni għall-Ivjaġġar"), waqt li jirrispettaw bi sħiħ id-drittijiet tal-persuni msemmija fl-Artikolu 1, l-ewwel paragrafu, il-punt (a) ta' dan il-Protokoll. Għalhekk, sakemm huma jżommu dawn l-arranġamenti, id-dispożizzjonijiet ta' l-Artikolu 1 ta' dan il-Protokoll għandhom japplikaw għall-Irlanda skond l-istess termini u kondizzjonijiet bħal dawk għar-Renju Unit. Xejn fl-Artikoli 26 u 77 tat-Trattat dwar il-Funzjonament ta' l-Unjoni Ewropea, fl-ebda dispożizzjoni oħra ta' dak it-Trattat jew tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea jew f'xi miżura adottati permezz tagħhom, m'għandu jaffettwa dawn l-arranġamenti.Artikolu 3L-Istati Membri l-oħra għandhom ikunu intitolati jeżerċitaw fuq il-fruntieri tagħhom jew f'xi post ieħor tad-dħul fir-territorju tagħhom dawk il-kontrolli fuq persuni li jkunu jfittxu li jidħlu fit-territorju tagħhom mir-Renju Unit jew minn xi territorji li r-relazzjonijiet barranin tagħhom ikunu taħt ir-reponsabbiltà tiegħu għall-istess għanijiet kif jinsabu fl-Artikolu 1 ta' dan il-Protokoll, jew mill-Irlanda sakemm id-dispożizzjonijiet ta' l-Artikolu 1 ta' dan il-Protokoll japplikaw għall-Irlanda.Xejn fl-Artikoli 26 u 77 tat-Trattat dwar il-Funzjonament ta' l-Unjoni Ewropea jew f' xi dispożizzjoni oħra ta' dak it-Trattat jew tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea jew f'xi miżura adottata permezz tagħhom m'għandha tippreġudika d-dritt ta' l-Istati Membri l-oħra li jadottaw jew jeżerċitaw kontrolli bħal dawn.--------------------------------------------------


text:
 29.9.2010
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 262/3
 DÉCISION DE LA COMMISSION
 du 28 septembre 2010
 portant nomination des membres du groupe d’experts appelé à formuler des avis techniques sur la production biologique et établissant la liste de réserve
 2010/C 262/03
 LA COMMISSION EUROPÉENNE,
 vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne,
 vu la décision 2009/427/CE de la Commission du 3 juin 2009 instituant le groupe d’experts appelé à formuler des avis techniques sur la production biologique (1), et notamment son article 4, paragraphe 2,
 considérant ce qui suit:
 (1)
 Par la décision 2009/427/CE, la Commission a institué le groupe d'experts appelé à formuler des avis techniques sur la production biologique.
 (2)
 Conformément à l'article 4, paragraphe 2, de la décision 2009/427/CE, la Commission a publié l'appel à candidatures 2009/C 308/10 (2). Cet appel définissait également les critères et la procédure de sélection, qui ont permis l'établissement d'une liste de candidats adéquats.
 (3)
 Afin de clore la procédure de sélection, il importe à présent que la Commission nomme les membres du groupe et établisse la liste de réserve,
 A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
 Article premier
 Les listes figurant aux annexes de la présente décision contiennent les noms des membres du groupe et ceux de la liste de réserve. Plus précisément:
 a)
 les 13 experts énumérés à l'annexe I de la présente décision sont nommés membres permanents du groupe;
 b)
 la liste de réserve également établie comprend 62 experts figurant à l'annexe II de la présente décision.
 Article 2
 La présente décision entre en vigueur le jour de son adoption et s'applique jusqu'au 31 décembre 2013. Avant cette date, la Commission décide de la modifier et/ou de la proroger.
 Fait à Bruxelles, le 28 septembre 2010.
 Par la Commission
 Dacian CIOLOŞ
 Membre de la Commission
 (1) JO L 139 du 5.6.2009, p. 29.
 (2) JO C 308 du 18.12.2009, p. 22.
 ANNEXE I
 Liste des experts nommés membres permanents du groupe, par ordre alphabétique
 —
 Alexander Beck
 —
 Jacques Cabaret
 —
 Niels Halberg
 —
 Sonya Ivanova-Peneva
 —
 Lizzie Melby Jespersen
 —
 Ursula Kretzschmar
 —
 Nicolas Lampkin
 —
 Giuseppe Lembo
 —
 Mariane Monod
 —
 Robin Frederik Alexander Moritz
 —
 José Luis de la Plaza Pérez
 —
 Bernhard Speiser
 —
 Fabio Tittarelli
 ANNEXE II
 Liste des experts figurant dans la liste de réserve, par ordre alphabétique
 —
 Simó Alegre Castellví
 —
 David Arney
 —
 Keith Ball
 —
 Stéphane Bellon
 —
 Francis Blake
 —
 Michel Bouilhol
 —
 Stefano Canali
 —
 Philippe Darriet
 —
 Jans Didier
 —
 Karl-Jan Erstad
 —
 Alicia Estevez
 —
 Juan Fernando Gallardo Lancho
 —
 Roberto García Ruiz
 —
 Elisabetta Giuffra
 —
 Aase Solvej Hansen
 —
 Roger Michael Hitchings
 —
 Uwe Hofmann
 —
 Jiri Harazim
 —
 Henning Høgh Jensen
 —
 Niels Finn Johansen
 —
 Monique Jonis
 —
 Maria Concepción Jorda Gutiérrez
 —
 Herve Juin
 —
 Emmanouil Kampourakis
 —
 Géza Kovács
 —
 Michael Kügler
 —
 Markus Kelderer
 —
 Sybille Kyed
 —
 Jascha Iri Leenhouwers
 —
 Carlo Leifert
 —
 Margareta Lennartsson Turner
 —
 Mariusz Maciejczak
 —
 Giovanna Martelli
 —
 Juan Rodriguez Martin
 —
 Avraam Mavridis
 —
 Cristina Micheloni
 —
 Bent Egberg Mikkelsen
 —
 Diego Omar Minnicelli
 —
 Susanne Padel
 —
 Leonidas Panomitros
 —
 Bruce Denholm Pearce
 —
 Mariana Petkova
 —
 Carlo Ponzio
 —
 Katia Radeva
 —
 Gerold Rahmann
 —
 Eckhard Reiners
 —
 José Raul Alves Ribeiro
 —
 Carlos Palacios Riocerezo
 —
 Denis Rusjan
 —
 Bernhard Schulz
 —
 Pentti Seuri
 —
 Snezhka Simeonova Delcheva
 —
 Evangelia Nikolaos Sossidou
 —
 Jens Soth
 —
 Christopher George Starrett
 —
 Wijnand Sukkel
 —
 Juan José Triana Marrero
 —
 Rob van den Broek
 —
 Boudewijn van Elzakker
 —
 Vivian Vilich
 —
 François Warlop
 —
 Simon Wright


text:
După şah, urmează baschetul şi voleiul. O nouă competiție inventată la Primăria Bucureşti! | TOLO.RO
 După şah, urmează baschetul şi voleiul. O nouă competiție inventată la Primăria Bucureşti!
 Primăria a cheltuit 280.000 de lei pentru un concurs fictiv de baschet și volei » Băncile ne sună pe noi pentru sute de lei și cînd n-au dreptate, noi nu-i sunăm pe cei care ne toacă sute de mii de lei » Sunați la 021.305.55.06 și întrebați-i pe cei din Primărie ce au făcut cu banii!
 vineri, 22 februarie 2013, 7:09
 În România reală, fiecare ban contează.
 Teodora Meșter, o fată de 9 ani din Dej, a ajuns la psihiatru din cauza unei rate de 340 de lei pe care mama sa n-a plătit-o. Mama, Maria, luase un credit de 2.100 de lei în 2010 de la Bancpost și a fost restanţieră o singură lună. Dar, “din cauza unei erori informatice”, așa cum avea să explice mai tîrziu banca, Maria Meșter figura în mod eronat la datornici, deși ajunsese să-și plătească ratele la timp!
 Ca datornică imaginată de bănci, Maria Meșter a fost continuu presată la telefon. Știindu-se în regulă, femeia n-a mai răspuns la mobil.
 Banca a amenințat-o pe fata de 9 ani că va dormi în gară! Atunci, angajaţii Bancpost (sau cei ai firmei de recuperatori?!) au sunat acasă la familie pe telefonul fix, acolo unde au dat de fata de 9 ani. Au ameninţat-o zilnic pe elevă că ea și familia ei vor ajunge să doarmă în gară, pentru că banca le va lua casa! Au fost 50 de telefoane!
 Cazul e real și a fost relatat ieri de Evenimentul zilei. Din cauza zecilor de telefoane, fata de 9 ani a făcut un șoc psihic și mama a dat în judecată Bancpost și a cîștigat suma de 2.500 de euro.
 Acestea sînt sumele care se vehiculează în România reală. Banca ameninţă un copil pentru o rată de 340 de lei, de fapt plătită!!!, iar instanţa sancţionează ditamai instituţia financiară cu doar 2.500 de euro!
 Și, în acest timp, noi toţi, să fim sinceri, chiar toţi!, ne uităm cu înţelegere cum sute de mii de euro sînt scoase pe facturi false din Primărie, cu punga, și decontate în numele unor competiţii care n-au existat. “Ăsta e furt? Doar atît?”, ne întrebăm.
 Zilele trecute, Gazeta a publicat documente care arătau cum au fost inventate competiţii de șah, plătite din banii bucureștenilor. Astăzi, continuăm cu o competiţie de baschet și volei, de asemenea fictivă.
 Și, în final, vă vom ruga să sunaţi la un număr de telefon.
 Intră în scenă firma Teonel Femeia se numește Lucreţia Furnigă. E asociată la firma “Teonel Impex” SRL, care lucrează cu clubul Primăriei din 2007.
 “Noi am cîștigat licitaţiile și am renovat actualul sediu al clubului, am achiziţionat un microbuz și un autocar pentru CSM”, spune Furnică. E dezinvoltă cînd vorbește despre parteneriat, dar, brusc, se blochează, răspunde cu bîlbîieli și neconcordanţe atunci cînd o întrebăm despre două facturi care cumulează 280.000 lei noi. Peste 65.000 de euro!
 Cele două facturi pentru un eveniment care n-a existat
 În 2011, pe 30 noiembrie și 1 decembrie, Teonel emite către CSM București două facturi cu sume identice: 139.996 RON. Adică, în total, aproape 280.000 de lei, în care intră:
 Echipament sportiv 70.000 RON
 Echipament sunet/sonorizare + scenă + asistență 113.400 RON
 Cheltuieli chirie și întreținere teren sport cu anexe pe perioada competițională 31.592 RON
 Materiale promoționale 65.000 RON
 TOTAL 280.000 RON
 Ambele facturi sînt pentru același eveniment-fantomă, inexistent în realitate: “Organizare competiţie campionat intercluburi de baschet și volei fete”. Urmează un dialog împiedicat cu Lucreţia Furnigă, cea care încearcă să explice sumele. Ne apucă ameţeala. Apare și o scenă, ca în cazul Ridzi.
 “Am greșit! N-a existat scenă” – Doamna Furnigă, ne puteți spune cum s-a numit competiția pentru care ați furnizat materiale și servicii în beneficiul CSM? – Nu știu. Era o competiție. Stați să dau un telefon să mă interesez. (Revine cu apelul) Da, am aflat: “Promovarea sportului pentru copii și juniori”. Așa s-a numit. Au fost baschet masculin și feminin și volei fete de la CSM București. Noi am asigurat tot echipamentul sportiv, după ce am cîștigat licitația.
 – Unde s-a desfășurat competiția?
 – La “Agronomiei” și în Parcul Tineretului, în aer liber.
 – În decembrie în aer liber? – Da, care-i problema?
 – Și în aer liber la cine ați plătit chiria pentru terenul din parc și ce scenă ați amplasat? – Eee, nu mai știu la cine am plătit chiria, pe la Primăria sectorului 4, cred. Cu scena am greșit. N-a existat nici o scenă. Trebuia să scriu teren. Da, da. Uite, acum îmi dau seama. Da, la teren mă refeream. Ăsta ne-a costat mult și la întreținere, fiindcă trebuia să curățăm bitumul și băncile de rezerve după fiecare antrenament sau meci, să fie curate pentru copii!
 – Iar pe materiale promoționale cum de ați decontat 65.000 de lei? – Păi, am făcut balonașe și stegulețe pentru fiecare sportiv și pentru spectatori.
 – Adică ați dat peste jumătate de miliard pe balonașe și stegulețe?
 – .......Daaa.... Eee, sigur, parcă au mai fost și niște bannere.
 – Iar instalația de sonorizare ați închiriat- o cu un miliard?
 – Da, domne, există facturi! Am închiriat- o de la “Art Evolution”, o să vă pun la dispoziție documente săptămîna viitoare, că acum plec la Vîlcea.
 Un alt patron neagă
 Patron la “Art Evolution” e Dorinel Artene, fost jurnalist, implicat în prezent în multe proiecte cu Primăria Capitalei. “Eu n-am instalaţie de sonorizare! Cum s-o închiriez dacă n-am? Știu toată povestea de la CSM, există multe facturi sau chitanţe tăiate fals pe «Art Evolution», fără să fie ștampila sau semnătura mea. M-au încărcat și cu un miliard jumătate pentru închiriere sală volei. Păi, eu am sală de volei?!”, a explicat Artene, pe un ton revoltat.
 “Nu-și mai amintesc ei!” Furnigă susţine sus și tare că această competiţie a existat, numai că federaţiile de baschet și volei habar n-au despre așa ceva, iar, în plus, CSM București nu are echipă de junioare la volei și la baschet! Activează una singură la baschet masculin, dar șeful secţiei de la CSM, Liviu Puicu, e ferm: “N-am participat niciodată cu juniorii la un asemenea proiect!”.
 Îi povestim lui Furnigă faptul că nimeni n-o confirmă. Insistă: “Terminaţi, domne, cu astea, a existat și punct! Nu-și mai amintesc ei!”.
 Prin două ordine de plată din decembrie 2011 se varsă însă 200.000 de lei către “Teonel”! Asta arată documentele incontestabile. Iar Furnigă parează în final: “Am primit numai 50.000 de lei, restul sînt datori cei de la CSM, am plătit eu din buzunar vreo două miliarde, pe care nu mi le-am mai recuperat”.
 Spune că n-a luat niciodată banii ieșiți din Primărie: “Fals în facturi”
 Patron la Art Evolution e Dorinel Artene, fost jurnalist, fratele lui Adrian Artene, redactor șef la CanCan și realizator TV. Şi el vine în sediul Gazetei.
 Firma lui Dorinel Artene a făcut cu CSM contracte “pe proiecte de imagine”, conform propriilor declaraţii, “în valoare de 1,4 milioane de lei”. Justina Cornel, fosta directoare economică, susţine că “Artene a fost adus de Anca Alexandrescu, fostul om de imagine al lui Oprescu”. Totul ar fi fost făcut pentru ca Oprescu să beneficieze de o imagine favorabilă în presă.
 Artene neagă ferm varianta: “Eu am intrat în parteneriatul cu CSM propunînd un proiect pe șah și altele pentru celelalte secţii ale clubului, iar aceste proiecte au fost aprobate de Consiliul Local. Pe Anca Alexandrescu am văzut-o o singură dată, cînd m-a felicitat pentru Cupa Cișmigiului la șah. În rest am ţinut legătura cu departamentul de presă că mă ocupam de proiecte de imagine”.
 Anca Alexandrescu, actuala responsabilă de imagine a premierului Victor Ponta, nu-şi maschează furia şi dispreţul faţă de afirmaţiile Justinei Cornel. „Cum să spună că eu l-am adus pe Artene în Primărie. Domnul primar m-a rugat să mă văd cu el pentru că îl recomandase consilierul Preoteasa. L-am întîlnit şi nici nu vreau să redau ce i-am spus domnului Oprescu. Deci l-am întîlnit o dată, nu eu l-am adus, ce declară Justina Cornel e neadevărat”, a spus angajata Palatului Victoria.
 Plecînd de la cazul de mai sus, al turneului de volei și baschet, Artene e uluit de sumele care s-au decontat în numele Art Evolution. “CSM avea restanţe de 216.000 de lei către mine, iar la ei figura că nu au să-mi dea nimic! Le-am solicitat să-mi prezinte chitanţele și facturile, moment în care am sesizat că pe documentele respective nu apar ștampila firmei mele și nici semnătura mea. Eu nu am facturier, lucrez doar cu facturi electronice și cu trezoreria. Erau, clar, falsuri”, spune el.
 Artene a găsit două facturi din martie 2012, una de 48.000 de lei și alta de 52.800, pe care e decontată “Chirie sală, antrenamente volei”. Ziarul deţinea și el facturile, i le-a arătat lui Artene, care a negat că a văzut vreodată acești bani.
 El afirmă că “eu nu am nici o sală de volei, facturile sînt niște făcături!”. Pe ambele hîrtii apar ștampila CSM și semnătura lui Valentin Samungi. Cei 100.000 de lei au fost scoși cash, pe chitanţe de cîte 5.000 de lei, exact așa cum a relatat pînă acum Gazeta că s-a întîmplat la proiectele din șah ale lui Dan Păsărelu.
 Încă 105.000 de lei au fost facturaţi tot în numele firmei lui, spune Artene, în ianuarie 2012, pentru “cheltuieli sonorizare și întreţinere scenă”. Ar putea fi suma pe care susţine Lucreţia Furnigă, de la Teonel, că a plătită pentru scena? Artene infirmă. “Nu am văzut acești bani”, repetă.
 În total, cele trei facturi sînt însoţite de 42 de chitanţe.
 «E clar că banii ăștia s-au luat cu sacoșa în numele firmei mele. Cine a făcut-o să răspundă!» Dorinel Artene
 Sunați la Primărie și întrebați-i cine a aprobat și cine răspunde! Rezumăm ce ştim pînă acum: 280.000 de lei din banii bucureștenilor, plătiţi de Primărie unei firme prietene pentru un eveniment de baschet și volei despre care nici un om de sport nu-și amintește. Alte 200.000 de lei scoşi cu sacoşa în urma unor facturi falsificate. Alţi 1.200.000 de lei plătiţi firmei lui Păsărelu, în parte pentru competiţii de şah de asemenea inventate!
 În acest timp, banca sună pentru o rată de 340 de lei și un copil de 9 ani ajunge la medic cu traume psihice.
 Care e România reală?
 Sunați la Primăria Capitalei!
 Sunați la 021.305.55.06 (cabinet primar) sau 021.302.15.15 (relații cu publicul) și întrebați-i cine a decis și cine a verificat investițiile de 260.000 de lei în evenimente fictive de volei și baschet și de peste 1,2 milioane de lei în turnee inexistente de șah! Pur și simplu sunați! Nu mail, nu fax, sunați! Ei ne sună pe noi pentru cîteva sute de lei și cînd n-au dreptate, iar noi nu-i sunăm nici pentru milioane cînd ne e clar că le-au făcut să dispară!
 ULUITOR. Omul care a scos 270.000 € pentru șah din clubul Primăriei recunoaște falsul: “Am semnat în locul altuia pe factura de un miliard”
 INTERVIU. Cum se falsifică facturile în clubul Primăriei, cum lucrează CSM exclusiv cu firmele angajaților săi și de ce e Romgaz “regina” din șahul românesc. Dan Păsărelu recunoaşte senin că a falsificat semnătura antrenorului
 Un tip în pulover, cu o geacă ștearsă pe umeri, transpiră și gesticulează în redacţia Gazetei. Înghite cuvintele la jumătate, cu viteza cu care între 2011 și 2012, în fiecare zi!, lua din clubul Primăriei 735 de euro.
 Nimic din bărbatul care, pe holurile de la Cotroceni, îi dăruiește primarului Oprescu un set de colecţie cu piese de șah. Nimic dintr-un patron de Siciliana.
 “Am o garsonieră de la mama, un teren lîngă Afumaţi și o mașină. Multe datorii”. Apoi, la cîteva fraze: “Am cel mai mare club privat de șah din România! Sînt unul din cei mai mari organizatori de competiţii din ţară! Romgaz mi-a dat pe mînă un buget de 500.000 de euro!”.
 “Scriem taxă de organizare, dar e altceva” – Domnule Păsărelu, cu ce se ocupă Siciliana? – E club sportiv, non profit. Eu sînt aproape de sportivi, dar o fac din pasiune. În anumite acțiuni am și profit, în altele am pierdere. Siciliana nu-și permite să plătească salarii, are mulți colaboratori.
 – Ați facturat CSM, prin firma dumneavoastră, cu 270.000 euro într-un an. Perioadă în care lucrați și la CSM! – Da, lucram și la CSM. Pentru 24 milioane lei vechi pe lună, contract de prestări servicii. Toate facturile reprezintă evenimente, proiecte. Siciliana susține organizarea de competiții: mape, șahuri, pliante, ceasuri de șah, arbitri. Inclusiv mese de șah digitale care permit transmiterea live, pe internet, a partidelor.
 «Cine făcea mapele la competiții, pentru CSM, le făcea mai scumpe. Am zis că nu-i OK, am vrut să degrevez bugetul, să nu se mai ducă banii în alte locuri. Așa că am început să le produc eu»
 – Există efecte? – Site-ul meu are peste 200.000 de vizitatori, presa internațională preia competițiile...
 – Păi, site-ul dumneavoastră, nu al CSM! Lucrurile astea se fac pe banii publici! De ce apar pe facturile dintre CSM și Siciliana “taxă de organizare”? – Nu poți să decontezi altfel, punem taxă de organizare, scriem așa, dar nu e vorba despre taxa de organizare.
 “Eu făceam proiecte, eu le susțineam”
 – Unde sînt contractele între Siciliana și CSM? – Am calculatorul și laptopul stricate, le am pe un hard, contracte de prestări servicii. O să văd dacă pot să le scot...
 – De ce treceau banii prin Siciliana?
 – Nu se dorea să acopere CSM integral cheltuielile, se voia ca restul să vină din fonduri private. Apoi, CSM nu are departament de organizare competiții, nu are echipament, nu are arbitri...
 – Între martie 2011 și martie 2012, 270.000 euro pentru competiții de șah. Le-ați organizat pe toate? – Aproape toate. Sînt un mare organizator de turnee, nu știu dacă mă cunoașteți! Numai eu veneam cu proiecte de șah la CSM, deși putea face asta oricine.
 – Dan Păsărelu, șeful secției șah la CSM, susține proiectele lui Dan Păsărelu, patron Siciliana. Corect?
 – Le susțineam în CA al CSM, dar numai Consiliul General al Capitalei și Primăria le aprobau!
 «CSM n-a lucrat, pe șah, cu alt club în afară de Siciliana. Probabil acum lucrează cu alte cluburi, dar n-are cum la nivel de organizare, nu sînt mulți ca Siciliana»
 Cum a falsificat semnătura pe factura de un miliard – Pe factura de un miliard de la CN de șah 2012 e semnătura antrenorului Nanu, acesta nu recunoaște că a semnat. – Acest Nanu e acum pe funcția mea la CSM. La acea factură, am avut nevoie de un delegat. L-am întrebat: “Pot să te semnez?” Bineînțeles că a acceptat, nu era nici o problemă la vremea respectivă. Acum nu mai recunoaște.
 – Deci ați semnat la furnizor, apoi și la delegat, în numele antrenorului? – E semnătura lui făcută de mine. Eu totdeauna semnam pentru el și îi trimiteam banii. Puteam să mă trec tot eu, lejer, nu știu de ce n-am făcut asta!
 “Regina” Romgaz
 – Dan Păsărelu și Siciliana nu mai sînt organizatori de competiții din 2010, suspendați de federație. – Eram eu suspendat, club și persoană. Dar CSM avea drept! Am făcut muncă de organizare, dar în numele CSM.
 – În primul trimestru din 2012, secția șah a CSM a cheltuit bugetul pe 5 ani al federației. Nu vi se pare ciudat? – (rîde) Păi, federația are ca buget anual a zecea parte dintr-un singur eveniment organizat de mine! Am avut un eveniment la care Romgaz mi-a pus la dispoziție buget de 500.000 euro!
 – CSM e principalul susținător al evenimentelor șahistice din România... – Nu, Romgaz, apoi CSM!
 “Alții au luat mai mult. Tot șefi de secție, ca mine” – CSM v-a dat 270.000 euro într-un an... – Nu doar mie. Asta e problema, de ce nu vorbiți și de alți furnizori? Sînt unii care au încasat sume mult mai mari.
 – Cine? – Luați-i interviu actualului director CSM, care va fi zburat, ceea ce mi se pare și normal, că nu poate să fie pus de primar și să dea în primar. Și luați interviu la Primărie, cereți cu domnul Oprescu. Cu un astfel de material ați fi mult mai în față, ca ziar. Ca și impact.
 – Haideți să-și facă fiecare treaba cum știe! – La fiecare secție CSM există aceeași organizare. La șah s-a cheltuit o sumă mică de bani față de bugetul alocat pentru evenimente sportive. Aceste evenimente au loc prin aceste firme, la fel ca Siciliana. Cu șefi de secție, ca în cazul meu, care propun.
 “Strici o treabă care a mers bine din 2009?”
 – Sînteți în proces cu CSM, ați fost destituit. Simțiți că ați fost o interfață?
 – Nu, că oamenii au fost alături de mine să susțin evenimente sportive. Bine, e posibil să fi fost niște interese în spate. Dar dacă te ajută, vin și se afișează cu tine la evenimente, nu poți să-i consideri rău intenționați.
 – Regretați ceva?
 – Îmi pare rău că domnul primar Oprescu a numit la CSM un om care n-are treabă cu managementul. Domnul primar putea să vină, să spună, că știa, a fost prezent la evenimente: “Băi, ce faci aici, vii și strici o treabă care a mers bine din 2009 pînă în 2011? Distrugi atîta muncă?”.
 «Organizatorii își fac bugetul. Noi, coorganizatorii, venim apoi și le spunem: “Nu vreți să vă dăm noi ceva?”. Și cine zice nu!? Toată lumea vrea»
 jimmY • 23 februarie 2013, 11:44
 A inceput denigrarea lui Oprescu principalul contracandidat al lui Antonescu la presedentia Romaniei.Urmeaza voleiul si bashetul.ce rau face Oprescu ca incearca sa dezvolte sportul si sa aduca tinerii din fata calculatorului pe terenurile si in salile de sport?
 vlad • 23 februarie 2013, 12:51
 Mi-e rău. Fizic îmi este rău. De la articol, de la comentarii, în special de la comentarii – toți distrușii care știu ei mai bine că lucrurile nu-s așa și că în spate se ascund alte interese, ale altora -, de la nimicul absolut pe care îl va avea ca efect un astfel de material. Mi-e rău de țara asta și de oamenii ei. Un tsunami de nulități absolute care decid inclusiv în numele meu. Paștele m. voastre de incompetenți.
 Cătălin Tolontan • 23 februarie 2013, 13:40
 vlad: si noua!
 AGelu • 23 februarie 2013, 16:39
 JimmY draga , tu ai jucat vreodata baschet iarna in parc ? Nu incerci sa vezi cum e ? Ai idee de ce se joaca sportul asta in sala ? Si e vorba de o competitie care a mancat mai multi bani decat campionate oficiale ale FRB cu mii de participanti .
 Strainul • 23 februarie 2013, 17:16
 jimmy tu esti singurul care ai inteles cite sacrificii face oprescu si in general toti hotii din tara asta sa o ducem noi bine si sa fim liberi in inchisoarea romania . Te-as alege presedinte dar mi-e teama ca am duce-o mai bine cu tine presedinte decit cu baietii-destepti din tata in fiu .Nu-i asa ca-i plingi de mila lui bombonel si familiei lui care va face totul sa-l albeasca . Fericirea ta fara margini este ca avem o pivnicera care sa apere legea.
 Sila! • 24 februarie 2013, 2:17
 Subscriu. Pastele m. voastre de incompetenti si de pierdevara, care stati pe site-uri in loc sa invatati ori sa munciti.
 Mihai • 24 februarie 2013, 3:01
 Domnule Tolontan de ce nu publicati articolele in care criticam lipsa de libertate a presei? Puteti sa imi raspundeti pe mail... (e clar ca nu vor fi publicate comentariile critice)
 Concret! • 24 februarie 2013, 3:22
 George S., te rog sa-i replici „povatuitor” doar celui pe care il cunosti. Pretinzi cumva ca ma cunosti, de iti permiti sa-mi comunici indemnuri cu iz de implicare civica si sociala? Stii cumva cine sunt si cu ce ma ocup (...ce insemnatate port, prin prisma calificarii, valorii si „indeletnicirilor” mele profesionale, pt. cei din jur si, in genere, societate)? NU. In cazul asta, te indemn sa nu mi te adresezi (cel putin nu in sensul de mai devreme). Desigur ca as putea sa-mi etalez semnificatia si aportul public si social pe care le am, dar un profesionist si un principial desavarsit (cu recunoastere de gen cat cuprinde) nu se preteaza la astfel de practici (in niciun context). Atat pt. tine, intrucat pari genul de individ care afirma generalitati. Din pozitia ta lasi de inteles ca abstractul subordoneaza concretul. Mai mult, se pare ca nu prea ai inteles mare lucru din mesajul meu (ca sa nu mai vb. despre abordarea tehnico-juridica a spetei, pe care punea accent intereventia mea...sens in care atentionam, ci nicidecum nu criticam demersul gsp, cu care, pe fond, sunt intru totul de acord, si cu atat mai putin pe cel al ziaristului C.T., pe care, asa cum am precizat, in general il calific la superlativ, fiindu-i un cititor fidel si respectuos). Ma retrag din „dezbateri”, intrucat se pare ca aportul meu este prisoselnic (...iar pe de alta parte, prin comparatie cu cei mai multi dintre cei care posteaza aici, si asta nu e un apropou, eu chiar treb. sa-mi dozez interventiile si sa-mi gestionez atent timpul, din considerente profesionale si, cu permisiunea celui care a provocat acest ultim mesaj, inclusiv de natura „implicarii civice, sociale si publice”).
 diss • 24 februarie 2013, 8:11
 Cataline, eu oricum voi pleca definitiv din Romanica,pentru cei care ramaneti nu am niciun sentiment! Te apreciez,am mai spus asta,am citit si raspunsurile tale totusi nu vad niciun rezultat concret al anchetelor ! Ridzi e parlamentar, Oprescu e ditamai primarul..mai nou politica se face pe facebook...dar pana la urma ce imi mai bat eu capul? Pe tine te felicit,nasol e ca esti in minoritate iar trepadusi de genul lui pasarelu( auzi ,nici nume de barbat nu are!)continua sa plece cu pungile de bani de la primarie! Pai gigi becali e mic copil pe langa astia!QED
 mihai • 24 februarie 2013, 13:58
 Va felicit pentru noua ancheta, dar cu cea de la Olimpia ce s-a intamplat?!
 Parinte • 24 februarie 2013, 17:52
 DOMNULE TOLONTAN .Pe cand o ancheta sa vedem si noi cum a pus Ilie Nastase mana pe acea baza sportiva?Sau de el nu trebuie sa ne atingem?
 Jaf la drumu’ mare • 25 februarie 2013, 18:04
 Domnule Tolontan, ce-ati descoperit este o mica parte din ce se intampla in Romania, nici macar varful aisbergului. Primarii din Romania in special cei de la tzara, dau bani multi pe activitati sportive inexistente, dar nu le face nimic atat timp cat la Curtea de Conturi este omul lor. E jaf mare in Romania. Popii iau bani grei de la primarii pentru servicii religioase si deplasari. Milioane si milioane de euro, dar toti primarii sunt inruditzi, incuscritzi, nashitzi, etc., cu baronii locali, in absolut toate judetzele. Se fac intreprinderi individuale, se semneaza facturi apoi se inchid. Ce se intampla in romania seamana cu o catastrofa ecologica.
 Cătălin Tolontan • 25 februarie 2013, 19:47
 adi: am citit, vom intreba, multumim pentru idee


text:
 18.10.2013
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 277/5
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 998/2013
 zo 17. októbra 2013
 o vydávaní dovozných povolení na cesnak v podobdobí od 1. decembra 2013 do 28. februára 2014
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),
 so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1301/2006 z 31. augusta 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá pre správu dovozných colných kvót pre poľnohospodárske produkty spravovaných prostredníctvom systému dovozných licencií (2), a najmä na jeho článok 7 ods. 2,
 keďže:
 (1)
 Nariadením Komisie (ES) č. 341/2007 (3) sa otvára a ustanovuje správa colných kvót a zavádza systém dovozných povolení a osvedčení o pôvode vzťahujúcich sa na cesnak a niektoré ďalšie poľnohospodárske výrobky dovezené z tretích krajín.
 (2)
 Množstvá, na ktoré tradiční a noví dovozcovia podali počas prvých siedmich dní v októbri 2013 žiadosti o povolenia „A“ v súlade s článkom 10 ods. 1 nariadenia (ES) č. 341/2007, presahujú dostupné množstvá pre produkty pochádzajúce z Číny a Argentíny.
 (3)
 V súlade s článkom 7 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1301/2006 je preto nevyhnutné ustanoviť, do akej miery je možné vyhovieť žiadostiam o povolenia „A“ poslaným Komisii najneskôr do 14. októbra 2013 podľa článku 12 nariadenia (ES) č. 341/2007.
 (4)
 S cieľom zabezpečiť dobré riadenie postupu vydávania dovozných povolení by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť ihneď po jeho uverejnení,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Žiadostiam o dovozné povolenia „A“ podaným v súlade s článkom 10 ods. 1 nariadenia (ES) č. 341/2007 počas prvých siedmich dní v októbri 2013 a poslaným Komisii najneskôr do 14. októbra 2013 sa vyhovuje do miery percentuálneho podielu požadovaných množstiev uvedeného v prílohe k tomuto nariadeniu.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 17. októbra 2013
 Za Komisiu v mene predsedu
 Jerzy PLEWA
 generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
 (1) Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.
 (2) Ú. v. EÚ L 238, 1.9.2006, s. 13.
 (3) Ú. v. EÚ L 90, 30.3.2007, s. 12.
 PRÍLOHA
 Pôvod
 Poradové číslo
 Koeficient pridelenia
 Argentína
 —
 Tradiční dovozcovia
 09.4104
 100,00 %
 —
 Noví dovozcovia
 09.4099
 9,229629 %
 Čína
 —
 Tradiční dovozcovia
 09.4105
 27,834562 %
 —
 Noví dovozcovia
 09.4100
 0,396824 %
 Ostatné tretie krajiny
 —
 Tradiční dovozcovia
 09.4106
 100 %
 —
 Noví dovozcovia
 09.4102
 —
 „—“: Komisii nebola predložená žiadna žiadosť o povolenie.