type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 28.2.2022.
 COM(2022) 69 final
 2022/0049(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za pridruživanje osnovanom na temelju Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane
 OBRAZLOŽENJE
 1.Predmet prijedloga
 Ovaj se prijedlog odnosi na odluku kojom se utvrđuje stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Vijeća za pridruživanje u vezi s predviđenim donošenjem programa pridruživanja između Europske unije i Republike Moldove za razdoblje 2021.–2027.
 2.Kontekst prijedloga
 2.1.Sporazum o pridruživanju
 Sporazumom o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane, („Sporazum”) uspostavlja se područje produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine („DCFTA”) i predviđa pojačana suradnja radi promicanja političkog pridruživanja i gospodarske integracije. Sporazum je stupio na snagu 1. srpnja 2016.
 2.2.Vijeće za pridruživanje
 Vijeće za pridruživanje osnovano je člankom 434. Sporazuma. Vijeće nadzire i prati primjenu i provedbu Sporazuma te povremeno preispituje funkcioniranje Sporazuma s obzirom na njegove ciljeve. Čine ga članovi Vijeća Europske unije i članovi Europske komisije, s jedne strane, te članovi Vlade Republike Moldove, s druge strane.
 2.3.Predviđeni akt Vijeća za pridruživanje
 U skladu s člankom 436. stavkom 1. Sporazuma Vijeće za pridruživanje ovlašteno je donositi preporuke radi postizanja ciljeva Sporazuma. Vijeće za pridruživanje donijet će preporuku o provedbi programa pridruživanja između EU-a i Republike Moldove za razdoblje 2021.–2027. („predviđeni akt”).
 Svrha je predviđenog akta poduprijeti provedbu Sporazuma utvrđivanjem skupa zajedničkih prioriteta za sljedećih sedam godina.
 3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije
 EU i Republika Moldova dogovorili su se da će učvrstiti svoje partnerstvo postizanjem dogovora o nizu prioriteta za provedbu Sporazuma u razdoblju 2021.–2027.
 Program pridruživanja za razdoblje 2021.–2027. obuhvaća politički dijalog, vanjsku i sigurnosnu politiku, suradnju u području slobode, sigurnosti i pravde, trgovine i pitanja povezanih s trgovinom te brojne druge sektore obuhvaćene Sporazumom, kao što su energetika, javno zdravlje, promet, okoliš i klimatske promjene.
 U programu pridruživanja odražavaju se ciljevi politike Istočnog partnerstva i uzeti su u obzir prioriteti Komisije, kao što su zeleni plan i digitalna transformacija, kao i najnoviji razvoj politika, među ostalim u području energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije, zaštite okoliša i obveza u okviru Pariškog sporazuma. Obuhvaćene su i nove poteškoće uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19, odnosno nastoji se uspostaviti suradnja na stvaranju otpornosti zdravstva i socioekonomskom oporavku. Od posebne su važnosti i prioriteti povezani s prijeko potrebnim reformama u Republici Moldovi, posebno u područjima vladavine prava, borbe protiv korupcije i reforme pravosuđa.
 Stajalište Unije o programu pridruživanja potrebno je radi poticanja potpune provedbe Sporazuma i usmjeravanja bilateralne suradnje.
 4.Pravna osnova
 4.1.Postupovna pravna osnova
 4.1.1.Načela
 Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.
 Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
 1
 .
 4.1.2.Primjena na ovaj predmet
 Vijeće za pridruživanje tijelo je osnovano na temelju sporazuma, i to Sporazuma o pridruživanju.
 Akt koji Vijeće za pridruživanje treba donijeti akt je koji proizvodi pravne učinke. Predviđeni akt proizvodi pravne učinke jer će program pridruživanja između EU-a i Republike Moldove za razdoblje 2021.–2027. biti osnova za programiranje u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa.
 Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir sporazuma.
 Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.
 4.2.Materijalna pravna osnova
 4.2.1.Načela
 Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.
 U pogledu predviđenog akta kojim se istovremeno želi postići više ciljeva ili koji ima više elemenata, koji su neodvojivo povezani, a nijedan nije sporedan u odnosu na druge, materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a iznimno se mora temeljiti na različitim odgovarajućim pravnim osnovama.
 4.2.2.Primjena na ovaj predmet
 Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na pridruživanje trećih zemalja, posebno na promicanje provedbe ciljeva Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Moldove. Mjere čije je donošenje predviđeno općenito se odnose na sva područja obuhvaćena Sporazumom o pridruživanju i usmjerene su na daljnju provedbu i produbljivanje pridruživanja između stranaka. Iz toga slijedi da područje koje obuhvaća ova odluka treba odrediti s obzirom na Sporazum o pridruživanju u cjelini.
 Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 217. UFEU-a.
 4.3.Zaključak
 Pravna osnova predložene odluke Vijeća trebao bi stoga biti članak 217. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.
 5.Objava predviđenog akta
 Budući da će se aktom Vijeća za pridruživanje zamijeniti Preporuka br. 1/2017 od 4. kolovoza 2017., primjereno ga je nakon donošenja objaviti u Službenom listu Europske unije.
 2022/0049 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za pridruživanje osnovanom na temelju Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 217. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane, („Sporazum”) potpisan je 27. lipnja 2014.
 2
 i stupio je na snagu 1. srpnja 2016.
 (2)Na temelju članka 436. stavka 1. Sporazuma Vijeće za suradnju može donositi preporuke radi postizanja ciljeva Sporazuma.
 (3)Vijeće za pridruživanje treba pisanim postupkom donijeti preporuku o programu pridruživanja između EU-a i Republike Moldove za razdoblje 2021.–2027.
 Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Vijeća za pridruživanje jer će program pridruživanja između EU-a i Republike Moldove za razdoblje 2021.–2027. biti osnova za programiranje u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju.
 (4)Kako bi olakšale primjenu Sporazuma, stranke su se sporazumjele u pregovorima dogovoriti program pridruživanja s ciljem osiguravanja popisa prioriteta za njihov zajednički rad u pojedinačnim sektorima.
 (5)Stajalište Unije u okviru Vijeća za pridruživanje o donošenju programa pridruživanja između EU-a i Republike Moldove za razdoblje 2021.–2027. donosi Vijeće,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Vijeća za pridruživanje temelji se na nacrtu preporuke Vijeća za pridruživanje priloženom ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Ova je Odluka upućena Komisiji i Visokom predstavniku.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.
 (2)
 SL L 260, 30.8.2014., str. 4.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 28.2.2022.
 COM(2022) 69 final
 PRILOG
 Prijedlogu ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za pridruživanje osnovanom na temelju Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane
 PRILOG
 PREPORUKA br. xx/xx
 VIJEĆA ZA PRIDRUŽIVANJE EU – REPUBLIKA MOLDOVA
 оd dd.mm.gggg.
 o programu pridruživanja između EU-a i Republike Moldove
 VIJEĆE ZA PRIDRUŽIVANJE EU – REPUBLIKA MOLDOVA,
 uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane,
 budući da:
 (1)Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane
 1
 („Sporazum”) potpisan je 27. lipnja 2014. i stupio je na snagu 1. srpnja 2016.
 (2)U skladu s člankom 436. stavkom 1. Sporazuma Vijeće za pridruživanje ovlašteno je donositi preporuke radi postizanja ciljeva Sporazuma.
 (3)Na temelju članka 453. stavka 1. Sporazuma stranke poduzimaju sve opće ili posebne mjere potrebne za ispunjavanje svojih obveza iz Sporazuma te osiguravaju postizanje ciljeva utvrđenih u Sporazumu.
 (4)Člankom 11. Poslovnika Vijeća za pridruživanje predviđa se mogućnost donošenja odluka pisanim postupkom između sjednica ako se stranke tako dogovore.
 (5)Unija i Republika Moldova dogovorile su učvršćivanje svojeg partnerstva postizanjem dogovora o nizu prioriteta za razdoblje 2021.–2027. za zajednički rad na postizanju ciljeva političkog pridruživanja i gospodarske integracije kako je utvrđeno u Sporazumu.
 (6)Stranke Sporazuma postigle su dogovor o tekstu programa pridruživanja između EU-a i Republike Moldove, kojim će se poduprijeti provedba Sporazuma, usmjeravajući se na suradnju u odnosu na zajednički utvrđene obostrane interese,
 DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
 Članak 1.
 Vijeće za pridruživanje preporučuje da stranke provedu program pridruživanja između EU-a i Republike Moldove, kako je naveden u Prilogu
 2*.
 Članak 2.
 Program pridruživanja između EU-a i Republike Moldove kako je naveden u Prilogu zamjenjuje program pridruživanja između EU-a i Republike Moldove koji je donesen 19. kolovoza 2017.
 Članak 3.
 Ova Preporuka počinje proizvoditi učinke od dana donošenja.
 Sastavljeno u Bruxellesu [dan mjesec godina].
 Za Vijeće za pridruživanje
 Predsjednik
 PRILOG
 PROGRAM PRIDRUŽIVANJA
 IZMEĐU
 EUROPSKE UNIJE
 I
 REPUBLIKE MOLDOVE
 ZA RAZDOBLJE OD 2021. DO 2027.
 Sadržaj
 Uvod
 5
 1.
 Načela, instrumenti i resursi za provedbu programa pridruživanja
 6
 2.
 Opći ciljevi suradnje EU-a i Republike Moldove
 8
 I.
 Otporna, održiva i integrirana gospodarstva
 II.
 Odgovorne institucije, vladavina prava i sigurnost
 III. Okolišna otpornost i otpornost na klimatske promjene
 IV.
 Otporna digitalna transformacija
 V.
 Otporna, pravedna i uključiva društva
 3.
 Kratkoročni i dugoročni prioriteti programa pridruživanja
 14
 I.
 Demokracija, ljudska prava i dobro upravljanje
 14
 II.
 Vanjska i sigurnosna politika
 22
 III.
 Sloboda, sigurnost i pravda
 23
 IV.
 Gospodarska i sektorska suradnja
 30
 V.
 Trgovina i pitanja povezana s trgovinom (DCFTA)
 49
 __________
 Uvod
 Program pridruživanja između Europske unije i Republike Moldove
 Dana 27. lipnja 2014. Europska unija, njezine države članice i Republika Moldova, odnosno „stranke”, potpisale su ambiciozan i inovativan Sporazum o pridruživanju, kojim je obuhvaćeno područje produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine (DCFTA). Sporazum sadržava obvezujuće odredbe utemeljene na pravilima i njime se predviđa pojačana suradnja radi promicanja političkog pridruživanja i gospodarske integracije, koja je intenzivnija nego u tradicionalnim sporazumima i kojom su obuhvaćena sva relevantna područja. Sporazum se privremeno primjenjivao od 1. rujna 2014. do završetka postupka ratifikacije, kojim je od 1. srpnja 2016. omogućena potpuna primjena Sporazuma o pridruživanju.
 Stranke su 26. lipnja 2014. postigle dogovor o programu pridruživanja, odnosno izradi popisa prioriteta za zajednički rad u razdoblju od 2014. do 2016. Dana 4. kolovoza 2017. postigle su dogovor o zamjeni programa pridruživanja za razdoblje od 2014. do 2016. novim programom pridruživanja za razdoblje od 2017. do 2019. Programima pridruživanja koje su dogovorili EU i Republika Moldova priprema se i olakšava provedba Sporazuma o pridruživanju.
 Na 5. sastanku Vijeća za pridruživanje održanome 30. rujna 2019. EU i Republika Moldova dogovorili su se da će zadržati program pridruživanja za razdoblje od 2017. do 2019. u prijelaznom razdoblju od godinu dana i započeti s radom na popisu prioriteta kako bi se postupak provedbe Sporazuma o pridruživanju/DCFTA-a u narednim godinama usmjerio na područja obuhvaćena Sporazumom o pridruživanju. Ovim dokumentom, kojim se zamjenjuje program pridruživanja za razdoblje od 2017. do 2019., preusmjeravaju se i određuju novi važni prioriteti za zajednički rad na postizanju ciljeva političkog pridruživanja i gospodarske integracije kako je utvrđeno u Sporazumu o pridruživanju za razdoblje od 2021. do 2027.
 Dokument je usmjeren na strateške dugoročne ciljeve i prioritete za čitavo razdoblje, dok bi se institucionalna struktura odbora i pododbora uspostavljena Sporazumom o pridruživanju trebala posvetiti definiranju i praćenju konkretnih kratkoročnih mjera i operativnim aspektima provedbe. Ovaj se program može preispitati prema potrebi.
 Činjenica da je program pridruživanja usmjeren na ograničeni broj prioriteta ne utječe na opseg ili mandat postojećeg dijaloga u okviru drugih važnih sporazuma i partnerstava ili multilateralne komponente Istočnog partnerstva.
 Nadalje, putovanje u zemlje schengenskog područja bez vize za građane Republike Moldove koji imaju biometrijsku putovnicu stupilo je na snagu u travnju 2014. Mjerila u pogledu liberalizacije viznog režima i preporuke iz redovitih izvješća u okviru mehanizma suspenzije viza koja objavljuje Komisija moraju se neprestano ispunjavati kako bi se zajamčila održivost bezviznog režima te tako pridonijelo mobilnosti i međuljudskim kontaktima između EU-a i Republike Moldove.
 1.
 Načela, instrumenti i resursi za provedbu programa pridruživanja
 Provedba ovog programa pridruživanja nastavit će se temeljiti na zajedničkim načelima navedenima u nastavku:
 ·mjere poduzete u okviru programa pridruživanja trebaju se provesti u duhu općih ciljeva, a to su političko pridruživanje i gospodarska integracija, uz potpuno poštovanje Sporazuma o pridruživanju/njegova dijela o DCFTA-u, uključujući preambulu Sporazuma,
 ·prioriteti programa pridruživanja odražavaju obvezu EU-a i Republike Moldove da u cijelosti provedu odredbe Sporazuma o pridruživanju,
 ·obje stranke moraju biti uključene u provedbu programa pridruživanja uz puno poštovanje načela vlasništva, transparentnosti, odgovornosti i uključivosti,
 ·programom pridruživanja Republika Moldova dodatno se uključuje u aktualni dijalog o reformama povezanima s pridruživanjem,
 ·cilj je programa pridruživanja postići konkretne i održive rezultate postupnom provedbom strateških prioriteta s pomoću praktičnih mjera. Obje stranke naročito jamče da će postupak izrade i pouzdane provedbe svih zakona i strateških dokumenata u okviru programa pridruživanja biti uključiv, transparentan i utemeljen na dokazima te da će uključivati civilno društvo i druge relevantne dionike,
 ·stranke prepoznaju važnost pružanja potpore dogovorenim prioritetima s pomoću odgovarajućih i dostatnih nacionalnih političkih, tehničkih i financijskih sredstava,
 ·provedba programa pridruživanja podliježe praćenju, godišnjem izvješćivanju (među ostalim o ukupnom napretku) i procjeni, među ostalim upućivanjem na opće priznate indekse i podatke dobivene u okviru projekata koje financira EU. Postignuti napredak preispitat će se, među ostalim, na zasjedanjima bilateralnih struktura utvrđenih Sporazumom o pridruživanju. Civilnom društvu omogućit će se da svoje nadzorne aktivnosti usmjeri na program pridruživanja,
 ·Europska unija pružit će potporu Republici Moldovi u provedbi ciljeva i prioriteta utvrđenih u programu pridruživanja. U tu će svrhu Unija ponuditi sve dostupne izvore potpore EU-a, pružiti stručno znanje i savjete, olakšati razmjenu primjera najbolje prakse, znanja i iskustva te informacija i podržati izgradnju kapaciteta i jačanje institucija. Isto tako, Europska unija tražit će koordinaciju potpore od drugih partnera Republike Moldove i poticati ih na to, kao i ojačati koordinirani pristup potpore Tima Europa kojim se kombiniraju resursi iz EU-a, njegovih država članica i financijskih institucija. Koristit će se vlastitim relevantnim financijskim instrumentima kako bi pomogla u provedbi programa pridruživanja. Međutim, ta će potpora i dalje ovisiti o strogim uvjetima te će biti povezana s konkretnim napretkom programa reformi dogovorenog s EU-om, pogotovo u područjima demokracije, pravosuđa i borbe protiv korupcije. Nadalje, program pridruživanja nije dokument financijskog programiranja i ne može zamijeniti financijsko programiranje koje obavljaju stranke.
 Prioriteti definirani u programu pridruživanja u potpunosti su u skladu s dugoročnim ciljevima politike navedenima u zajedničkoj komunikaciji „Politika Istočnog partnerstva u razdoblju nakon 2020.: Jačanje otpornosti – Istočno partnerstvo koje donosi koristi za sve”, koji zajedno s doprinosima država članica i partnerskih zemalja čine temelj za Zajednički radni dokument službi (JSWD) o Istočnom partnerstvu nakon 2020., objavljen 2. srpnja 2021. i potvrđen na 6. sastanku na vrhu Istočnog partnerstva 2021.
 3
 Gospodarski i investicijski plan te pet vodećih inicijativa za Moldovu sadržani u tom dokumentu poduprijet će socioekonomski oporavak i ojačati otpornost te zemlje. Vijeće je u povezanim zaključcima od 11. svibnja 2020. s uvažavanjem primilo na znanje zajedničku komunikaciju.
 Prioriteti definirani u ovom programu pridruživanja bit će osnova za pomoć EU-a Republici Moldovi, kako je navedeno u Instrumentu za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI), višegodišnjem indikativnom programu (VIP) i u višedržavnom programu pripremljenom za Republiku Moldovu u okviru NDICI-ja [potrebno odobriti]. U sinergiji s time EU je 2. lipnja objavio plan gospodarskog oporavka za Moldovu kako bi se potaknuli dugoročni socioekonomski oporavak te zelena i digitalna tranzicija, a ujedno i iskoristio neiskorišteni gospodarski potencijal te zemlje. EU može pružiti pomoć i iz drugih instrumenata EU-a, uključujući Instrument za suradnju u području nuklearne sigurnosti. Svaka potpora pružit će se uz potpuno poštovanje provedbenih pravila i postupaka kojima se uređuje vanjska pomoć EU-a. U skladu s tim postupcima sva pomoć EU-a Republici Moldovi i dalje će ovisiti o strogim uvjetima čije će se ispunjavanje redovito pratiti i ocjenjivati. Stranke će surađivati radi jačanja nacionalnih sustava i institucija u skladu s primjerima najbolje prakse povezanima s predvidljivošću i djelotvornošću potpora te u skladu s odobrenim strategijama i vladinim dokumentima politike.
 Trenutačni program pridruživanja bit će primjenjiv od dana njegova donošenja do kraja 2027. Program pridruživanja može se izmijeniti ili ažurirati u bilo kojem trenutku dogovorom Vijeća za pridruživanje EU – Republika Moldova.
 2.
 Opći ciljevi suradnje EU-a i Republike Moldove
 EU i Republika Moldova smatraju provedbu Sporazuma o pridruživanju i programa pridruživanja jednim od ključnih prioriteta za konsolidaciju i promicanje zajedničkih vrijednosti i načela koje su dogovorili EU i Republika Moldova. Sporazumom o pridruživanju predviđa se ubrzanje političkog pridruživanja i gospodarske integracije s Europskom unijom u duhu moldavskih europskih težnji i europskog odabira, kako je potvrđeno u izjavi sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva iz 2017. EU ponovno izražava svoju čvrstu potporu suverenitetu i teritorijalnoj cjelovitosti Republike Moldove unutar njezinih međunarodno priznatih granica.
 Od potpisivanja Sporazuma o pridruživanju Republika Moldova poduzela je korake za izvršenje reformi radi njegove djelotvorne provedbe. Obje stranke prepoznaju napredak koji je Republika Moldova ostvarila prema dubljem političkom pridruživanju i gospodarskoj integraciji s EU-om i priznaju da su potrebni daljnji veliki koraci za ostvarenje znatnog i održivog napretka kako bi se građanima omogućilo da u potpunosti ostvare korist od Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Republike Moldove.
 EU će nastaviti podupirati rad Stalne konferencije za politička pitanja u okviru pregovaračkog procesa formata „5+2” za rješavanje pridnjestrovskog sukoba kako bi se postiglo sveobuhvatno, mirno i održivo rješenje sukoba na temelju suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti Republike Moldove unutar njezinih međunarodno priznatih granica i odredbi ministarske izjave OESS-a iz prosinca 2020.
 Suradnjom EU-a i Republike Moldove ujedno se nastoji poduprijeti ostvarivanje globalnih ciljeva politike, uključujući Pariški sporazum o klimatskim promjenama i provedbu Programa održivog razvoja do 2030. i njegovih 17 ciljeva održivog razvoja, kojima su obje stranke posvećene. Suradnjom će se ojačati međunarodni poredak utemeljen na pravilima i pridonijeti izgradnji snažnije Europe u svijetu.
 Republika Moldova na odgovarajući će način uzeti u obzir sljedeće dugoročne ciljeve politike Istočnog partnerstva za razdoblje nakon 2020. kako su navedeni u zajedničkoj komunikaciji iz ožujka 2020. pri određivanju strateškog smjera reformi koje treba provesti u narednim godinama. Stranke će surađivati u izvješćivanju o koristima svoje suradnje.
 I. Otporna, održiva i integrirana gospodarstva
 Stranke će pojačati svoju suradnju kako bi potaknule gospodarski razvoj i gospodarsku integraciju Republike Moldove, država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva za korist i dobrobit moldavskih građana. Time će se smanjiti gospodarska i obrazovna nejednakost i poboljšati radni uvjeti te će se istodobno osigurati postupna dekarbonizacija i klimatska neutralnost gospodarstva u skladu s europskim zelenim planom. Radit će se na zelenom oporavku nakon pandemije bolesti COVID-19 koji ne ugrožava okolišne i klimatske ciljeve. Podržavanje zaštite rada i promicanje dostojanstvenog rada isto će tako biti ključni za održiv i pravedan oporavak. Poboljšanje ulagačke klime postići će se izgradnjom apsorpcijske sposobnosti ulaganja, stvaranjem jednakih uvjeta za poduzetnike, osiguravanjem vladavine prava, transparentnosti i neovisnosti sudstva, nastojanjima u borbi protiv korupcije i učinkovitim upravljanjem.
 Stranke će surađivati i kako bi uložile u ljude, osobito mlade, radi povećanja njihove zapošljivosti te istodobnog osiguravanja dostojanstvenih radnih mjesta i djelotvorne zaštite radne snage, uz bolje povezivanje obrazovanja, istraživanja i inovacija s potrebama privatnog sektora. Politike istraživanja i inovacija podržat će se promicanjem i omogućivanjem pametne specijalizacije i prijenosom tehnologije te dovršetkom pridruživanja Republike Moldove Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor Europa. Republika Moldova poboljšat će svoje rezultate u području obrazovanja osuvremenjivanjem i sveobuhvatnom reformom obrazovnog sektora, čime će povećati njegovu učinkovitost u smislu uporabe resursa, uložiti u dobru kvalitetu ljudskih resursa i rezultata u skladu s međunarodnim standardima kvalitete, osposobljavanja i sustavâ za mlade te osigurati uključivost.
 Stranke će surađivati kako bi pomogle Republici Moldovi u uspostavljanju potpuno funkcionalnog i konkurentnog tržišnoga gospodarstva i postupnom usklađivanju njezinih politika s politikama EU-a. To bi se trebalo postići u skladu s vodećim načelima makroekonomske stabilnosti, zdravih javnih financija, osiguravanja snažnog financijskog sustava i održive bilance plaćanja. Jačanje unutarnje kontrole i unutarnje revizije provest će se u skladu s europskim standardima i praksama. Stranke će surađivati radi daljnje konsolidacije reformi u bankarskom sektoru. Prioritet će biti poboljšanje regulatornog okvira i operativnog okružja za mala i srednja poduzeća (MSP) uz istodobnu provedbu moldavskog prava tržišnog natjecanja kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, među ostalim smanjenjem monopolističkog ponašanja. Privatizacije će se provoditi transparentno, uz mehanizme za provjeru za stratešku imovinu i kritičnu infrastrukturu. Potrebno je poboljšati upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu te neovisnost i odgovornost nadležnog tijela u području upravljanja javnom imovinom. Potrebno je osigurati i neovisnost i odgovornost drugih nadzornih/regulatornih javnih institucija.
 Učinkovitom provedbom Sporazuma o pridruživanju i njegova područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine, povezanom s opsežnijim postupkom regulatornog usklađivanja i povezanih nužnih reformi, doprinosi se uspostavi uvjeta za unaprijeđene gospodarske i trgovinske odnose s EU-om koji vode do daljnje postupne gospodarske integracije Republike Moldove u unutarnje tržište Europske unije, kao što je predviđeno u Sporazumu o pridruživanju.
 Stranke će surađivati kako bi poboljšale daljnju provedbu pravne stečevine EU-a u području svih vrsta prijevoza navedenih u Sporazumu o pridruživanju (zračni, cestovni, pomorski i željeznički prijevoz), a posebno će se usredotočiti na poboljšanje fizičke povezanosti, ali i sigurnosnih aspekata. To će uključivati razvoj gospodarski važnih infrastruktura i veću usmjerenost na zelena prometna rješenja, među ostalim zahvaljujući razvoju proširene indikativne mreže TEN-T i promicanju multimodalnih prometnih rješenja.
 S obzirom na okolnosti bit će ključno odgovoriti na socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 te ojačati kratkoročnu i dugoročnu otpornost.
 II. Odgovorne institucije, vladavina prava i sigurnost
 Stranke će surađivati kako bi podržale načela vladavine prava i zajamčile poštovanje univerzalnih ljudskih prava, funkcionalne demokratske institucije i uključivost. Prioritet će biti zakonodavstvo koje se odnosi na pravosuđe i tijela za izvršavanje zakonodavstva, uključujući ona zadužena za borbu protiv korupcije, i njegova provedba. Zakonodavstvo će se prema potrebi prilagoditi i tom će se sektoru posvetiti odgovarajući ljudski i financijski resursi kako bi se zajamčila neovisnost, odgovornost, nepristranost, integritet, stručnost i učinkovitost sudstva, uključujući tužiteljstvo, koje ne bi smjelo biti pod političkim ili nekim drugim nedopuštenim utjecajem. EU pozdravlja odluku Republike Moldove da prednost da reformama vladavine prava. Težit će se nultoj stopi tolerancije prema korupciji kako bi se spriječili svi oblici koruptivnog ponašanja. Poduzet će se mjere za borbu protiv političke korupcije u skladu s preporukama GRECO-a. Ojačat će se integritet javnog sektora, prvenstveno djelotvornom kontrolom imovine i u skladu s načelima dobrog upravljanja.
 Jačanje nacionalne službe za povrat imovine i poboljšanje njezine učinkovitosti bit će prioritet. Republika Moldova podvrgnut će sve slučajeve prijevare koji su utjecali na bankarski sustav zemlje u razdoblju od 2012. do 2014. i slučajeve pranja novca kao što je slučaj „praonica rublja” temeljitim, nepristranim i transparentnim istragama, među ostalim i radi povrata preusmjerenih sredstava i dovođenja odgovornih pred lice pravde. Ojačat će se suradnja između moldavskih i relevantnih europskih tijela kaznenog progona.
 Republika Moldova osigurat će da se predsjednički, parlamentarni i lokalni izbori provode demokratski, u skladu s međunarodno dogovorenim i europskim standardima, te da se na dionike uključene u izbore ne vrši nikakav politički pritisak. Poštovat će se i slijediti mišljenja i preporuke međunarodnih organizacija, uključujući Vijeće Europe i Ured za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS/ODIHR).
 Stranke će surađivati kako bi osigurale provedbu reforme sigurnosnog sektora i donošenje relevantnih okvira i postupaka u područjima upravljanja krizama, zaštite kritične infrastrukture i suzbijanja hibridnih prijetnji, među ostalim razvojem otpornosti državnih institucija na strani utjecaj i razmatranjem posljedica korupcije na nacionalnu sigurnost.
 Podupiranje reforme policije i prekogranične suradnje u skladu s najboljim međunarodnim standardima i standardima EU-a i dalje će biti važan cilj. Posebna pozornost posvetit će se podupiranju borbe protiv organiziranog kriminala i prekograničnog krijumčarenja te poboljšanju suradnje između pravosuđa i tijela za izvršavanje zakonodavstva u EU-u.
 Republika Moldova osigurat će trajno ispunjenje svih mjerila u pogledu liberalizacije viznog režima i preporuka koje donese Komisija u izvješćima u okviru mehanizma suspenzije viza.
 III. Okolišna otpornost i otpornost na klimatske promjene
 Stranke će surađivati radi poboljšanja energetske sigurnosti povećanom diversifikacijom te većom energetskom učinkovitošću i upotrebom energije iz obnovljivih izvora. Zajednički cilj i dalje je uspostava konkurentnog i transparentnog energetskog tržišta bez korupcije u Republici Moldovi i njegova potpuna integracija u energetsko tržište EU-a, uključujući povećanu razinu interkonekcije između Republike Moldove i EU-a. Kako bi se to postiglo, Republika Moldova osigurat će da pravila, infrastrukturni projekti i povezanost ostanu usredotočeni na smanjenje energetske ovisnosti te jačanje stabilnosti i sigurnosti energetskih sustava i sigurnosti opskrbe energijom.
 Stranke će nadalje surađivati radi postizanja otpornosti na klimatske promjene i okolišne otpornosti promicanjem modernog, resursno učinkovitog, čistog i kružnog gospodarstva koje vodi ozelenjivanju gospodarstva te održivije uporabe prirodnih resursa u skladu s europskim zelenim planom i u kontekstu oporavka nakon pandemije bolesti COVID-19. To će se među ostalim postići nastavkom administrativnih reformi i izgradnje primjerenog administrativnog kapaciteta za provedbu poglavlja o okolišu i djelovanju povezanom s klimom iz Sporazuma o pridruživanju kako bi se prevladalo nasljeđe prošlosti kad je riječ o zakonodavstvu u području okoliša, praksama upravljanja i infrastrukturi. To ujedno podrazumijeva integraciju ciljeva niske razine emisija i otpornosti na klimatske promjene u skladu s Pariškim sporazumom kako bi se ograničio utjecaj klimatskih promjena na život građana. Nadalje, dijalog između EU-a i Republike Moldove o okolišu i klimi, uz relevantan doprinos civilnog društva, pojačat će se u okviru postojeće suradnje na temelju Sporazuma o pridruživanju.
 Upravljanje okolišem ojačat će se donošenjem i provedbom novog zakonodavstva i osiguranjem pristupa javnosti informacijama o okolišu i sudjelovanja javnosti u donošenju odluka. Naposljetku, povećanjem sudjelovanja u aktivnostima istraživanja i inovacija s ciljevima ublažavanja klimatskih promjena dodatno će se poduprijeti zelena tranzicija.
 Poboljšanje kvalitete zraka i vode te bolje upravljanje otpadom u skladu s europskim standardima ići će ukorak s omogućivanjem i promicanjem održive poljoprivrede i očuvanjem bioraznolikosti i ekosustavâ.
 IV. Otporna digitalna transformacija
 Pandemija bolesti COVID-19 ukazala je na digitalne razlike u društvima i hitnu potrebu za podupiranjem digitalne transformacije. Rješenja za e-zdravstvo, učenje na daljinu, telemedicinu, praćenje virusa i sprečavanje dezinformacija neće biti od pomoći samo za vrijeme pandemije, već će poduprijeti otpornost i razvoj naših partnera i u nadolazećim godinama. Stoga će stranke surađivati kako bi omogućile rast i potaknule održivi razvoj te dodatno uložiti u digitalnu transformaciju Republike Moldove u skladu sa zakonodavstvom EU-a i primjerima najbolje prakse. Bit će ključno osigurati politike usmjerene na jačanje i diversifikaciju IT industrije, jačanje njezine konkurentnosti te poticanje novoosnovanih poduzeća i digitalnih istraživanja i inovacija u svim sektorima gospodarstva. Prioritet će biti razvoj programâ potpore za digitalizaciju MSP-ova i prikupljanje pokazatelja i statističkih podataka u području digitalnog gospodarstva. Istodobno je potrebno dodatno razviti e-upravu i digitalne usluge kako bi se povećale dostupnost, učinkovitost, transparentnost i odgovornost javne uprave, među ostalim kad je riječ o okviru i uslugama javnih ulaganja. To se mora odviti usporedo s razvojem i konsolidacijom digitalnih vještina i e-pismenosti većeg dijela stanovništva. Nadalje, EU će pružati potporu provedbi sporazuma o roamingu i radiofrekvencijskom spektru između Republike Moldove i drugih partnerskih zemalja i, kao dugoročni cilj, smanjenju tarifa za roaming s EU-om. Republika Moldova obvezat će se na prevladavanje pravnih i tehničkih prepreka tim sporazumima, daljnje ulaganje u digitalnu transformaciju i pružanje kvalitetnog pristupa sigurnim komunikacijskim mrežama i uslugama po pristupačnim cijenama. Stranke će surađivati kako bi povećale odgovornost, administrativni kapacitet i neovisnost nacionalnog regulatornog tijela Republike Moldove za elektroničke komunikacije, što je ključan uvjet za dobro funkcioniranje predmetnog tržišta. Stranke će surađivati i kako bi osigurale čvrste pravne, političke i operativne okvire za kibersigurnost na temelju zakonodavstva EU-a i primjera najbolje prakse.
 V. Otporna, pravedna i uključiva društva
 Stranke će surađivati kako bi zajamčile transparentnu i odgovornu javnu upravu usredotočenu na građane te sigurne, slobodne i poštene izbore.
 Republika Moldova nastavit će provoditi strategiju reforme javne uprave i strategije na kojima se ona temelji. To podrazumijeva ponovno organiziranje vladinih institucija, administrativnih tijela i poduzeća u državnom vlasništvu radi postizanja povećane odgovornosti, djelotvornosti i učinkovitosti. To će nadalje podrazumijevati nastavak prilagodbe razvoja politika i koordinacijskog sustava, uključujući prema potrebi postupke imenovanja i razrješenja, radi poboljšanja uključivosti, dosljednosti, učinkovitosti, predvidljivosti i transparentnosti u postupku donošenja odluka. Promicat će se snažna, stručna javna služba i suvremen sustav upravljanja ljudskim resursima. Republika Moldova težit će maksimalnom iskorištavanju resursa koji su građanima dostupni na lokalnoj razini. Stranke će surađivati radi jačanja transparentnosti, nadzora i odgovornosti politike javnih financija i upravljanja njima. Nastavit će se usredotočenost na oprezno korištenje proračunom, proračunsku disciplinu i izvršenje proračuna radi osnaživanja postupaka odgovornosti i boljeg upravljanja kako bi se postigli rezultati. U tu je svrhu potrebno nastaviti s reformom temeljitog parlamentarnog ispitivanja proračuna i nadzora nad njime.
 Stranke će surađivati radi jačanja otpornosti društva, promicanja socijalne kohezije i socijalne zaštite moldavskog društva, jačanja rada na pitanjima povezanima s mladima i donošenja mjera kako bi se spriječio odljev mozgova te osiguranja rodne ravnopravnosti i borbe protiv nasilja u obitelji. Budući da suočavanje s migracijskim izazovima predstavlja zajednički prioritet, stranke će nastaviti surađivati kako bi se osigurali mobilnost i kontakti među ljudima u sigurnom i dobro uređenom okruženju te kako bi se osigurala potpora ugroženim migrantima i izbjeglicama. Nužna je uspješna provedba postojećeg sporazuma o ponovnom prihvatu, kao i kontinuirano ispunjavanje relevantnih mjerila u pogledu liberalizacije viznog režima. Osim toga, partnerstvom za mobilnost između EU-a i Moldove zajamčit će se održivi angažman. Razmotrit će se inicijative za migracije radne snage, čiji je cilj jačanje suradnje i uzajamno obogaćivanje vještina i kompetencija uzimajući u obzir utjecaj odljeva mozgova na ljudski kapital partnerskih zemalja, uz poštovanje postojećeg nacionalnog zakonodavstva i kompetencija. Kako bi se pomoglo u prekograničnom kretanju osoba i robe, pojačat će se tehnička i administrativna suradnja u području integriranog upravljanja granicama. Prioritet će biti ulaganje u društvenu i gospodarsku preobrazbu na lokalnoj razini, uključujući povećanje pristupa ljudi poboljšanoj fizičkoj infrastrukturi, javnim komunalnim uslugama i životnim uvjetima. Republika Moldova zajamčit će temeljno pravo na pristup zdravstvu, dok će EU poduprijeti jačanje sektora javnog zdravstva. To će biti od ključne važnosti za razvoj djelotvornih mehanizama za odgovor na krizu u borbi protiv zaraznih bolesti, među ostalim pri ublažavanju posljedica pandemije bolesti COVID-19.
 EU općenito nastavlja promicati dobro upravljanje, ljudska prava, vladavinu prava, nediskriminaciju, dostojanstven rad te temeljne vrijednosti i humanitarna načela u odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19 i oporavku od nje.
 Republika Moldova zajamčit će djelotvoran i konsolidiran okvir za neometan rad nevladinih organizacija i omogućiti izgradnju kapaciteta organizacija civilnog društva, osobito onih koje djeluju na lokalnoj razini, kako bi se smisleno uključili u postupke donošenja politika te kako bi se promicalo reforme, pružanje javnih usluga i javnu odgovornost.
 Republika Moldova podržavat će slobodu, neovisnost i pluralizam medija, poštovanje standarda EU-a i univerzalnih standarda, osiguravanje uvjeta za besplatna i zdrava medijska okruženja te promicanje kvalitetnih medija i na lokalnoj razini. Prednost će se dati osiguravanju funkcionalnog, nepristranog, djelotvornog i transparentnog audiovizualnog vijeća. Republika Moldova štitit će i promicati pravo na pristup informacijama od javnog interesa i točno, nepristrano izvješćivanje.
 Stranke će poticati razmjenu primjera najbolje prakse o inicijativama politike kojima se nastoji povećati razina medijske pismenosti društva (tj. obrazovni programi, školski nastavni plan i program).
 Provedba novog Nacionalnog akcijskog plana za ljudska prava, imajući posebno u vidu pripadnost najugroženijim skupinama, bit će prioritet. Republika Moldova osigurat će djelotvorno izvršenje presuda Europskog suda za ljudska prava i izradu učinkovitog mehanizma parlamentarnog nadzora nad takvim izvršenjem.
 3. Kratkoročni i dugoročni prioriteti programa pridruživanja
 Stranke će surađivati u sljedećim područjima.
 I. Demokracija, ljudska prava i dobro upravljanje
 1.Pravila i institucije koje jamče demokraciju:
 ·osigurati da se predsjednički, parlamentarni i lokalni izbori provode demokratski, u skladu s međunarodno dogovorenim i europskim standardima. Osigurati neovisnost i povećanje stručnosti Središnjeg izbornog povjerenstva,
 ·osigurati transparentnost, odgovornost i zakonitost financiranja političkih stranaka i izbornih kampanja u skladu s međunarodnim standardima i primjerima najbolje prakse, kao i provedbu strogih, pravodobnih i primjerenih mehanizama nadzora i sankcioniranja,
 ·osigurati politički pluralizam te olakšati političku zastupljenost i uključivo sudjelovanje osoba koje pripadaju ranjivim skupinama i manjinama, uključujući postizanje rodne kvote od 40 % za birane funkcije i nastojanje da se postigne slična kvota za imenovanja na središnjoj razini i na razini okruga,
 ·osigurati odgovorne, transparentne, učinkovite i djelotvorne vladine institucije i administrativna tijela na nacionalnoj i lokalnoj razini, s dovoljno resursa te bez korupcije i nedopuštenog utjecaja,
 ·ojačati ulogu i funkcioniranje parlamenta, među ostalim osiguravanjem da se poduzimaju potrebne mjere kako bi se dodijelili resursi i poboljšali mehanizmi za potpuno transparentan, predvidljiv i participativan zakonodavni postupak, za transparentna imenovanja u skladu s najboljim međunarodnim praksama i za djelotvorniji nadzor i kontrolu izvršenja zakona,
 ·izmijeniti zakon o transparentnom odlučivanju i poslovnik parlamenta kako bi se definirao mehanizam postupka u hitnom slučaju kojim se koristi parlament i kako bi se omogućilo primjereno sudjelovanje civilnog društva,
 ·dodatno poboljšati platformu e-zakonodavstva i uvesti sustav e-glasovanja u parlament,
 ·osigurati neovisnost i nepristranost sudstva u skladu s europskim standardima,
 ·ojačati ulogu Ustavnog suda poboljšanjem pravnog okvira (među ostalim stavljanjem izvan snage zakonika o ustavnoj nadležnosti) i institucionalnih mehanizama kako bi se povećala stopa izvršenja odluka Ustavnog suda i ponovno zadobilo povjerenje javnosti,
 ·osigurati konkurentnu razinu plaće i transparentan sustav karijera koji se temelji na zaslugama u javnoj službi kako bi se privukli i zadržali sposobni ljudi.
 2.Ljudska prava i temeljne slobode:
 — unutar 3–4 godine:
 ·osigurati učinkovit institucionalni okvir za zaštitu ljudskih prava koji osobito uključuje odgovarajuće ljudske i financijske resurse,
 ·provesti Akcijski plan za ljudska prava za razdoblje od 2018. do 2022. te izraditi i provesti novi dokument politike za razdoblje nakon 2022.,
 ·osigurati učinkovitu integraciju pristupa utemeljenog na pravima u buduće vladine dokumente politike,
 ·osigurati dobro funkcioniranje Nacionalnog vijeća za ljudska prava i Stalnog tajništva za ljudska prava, koji su ključni za praćenje i ocjenjivanje provedbe Akcijskog plana za ljudska prava i preporuka dobivenih od međunarodnih mehanizama za zaštitu ljudskih prava,
 ·ojačati ured pučkog pravobranitelja, među ostalim zakonodavnim izmjenama zakona o pučkom pravobranitelju i zakona o zviždačima, s pomoću odgovarajućih ljudskih i financijskih resursa i prostorija u skladu s odredbama Nacionalnog akcijskog plana za ljudska prava kako bi se uredu omogućilo da učinkovito izvršava svoje zadaće,
 ·jamčiti funkcioniranje i potpunu neovisnost Nacionalnog preventivnog mehanizma za sprečavanje mučenja u skladu s člankom 18. stavkom 3. Fakultativnog protokola uz Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka,
 ·znatno poboljšati rezultate u izvršenju odluka Europskog suda za ljudska prava,
 ·ratificirati Protokol br. 12 uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda o zabrani diskriminacije,
 ·donijeti i provesti izmjene zakonodavstva o zločinu iz mržnje u svrhu njegova usklađivanja s europskim standardima. Povećati napore kako bi se istražilo i odgovorilo na slučajeve govora mržnje i zločina iz mržnje te kako bi se žrtvama zajamčio djelotvoran pristup pravosuđu,
 ·ojačati kapacitet Vijeća za sprečavanje i suzbijanje diskriminacije i osiguranje ravnopravnosti („Vijeće za ravnopravnost”) s pomoću odgovarajućih ljudskih i financijskih resursa i dovoljnih pravnih nadležnosti te ojačati neovisnost i djelotvornost tog tijela u skladu s Preporukom Europske komisije o standardima za tijela za jednakost,
 ·zajamčiti donošenje izmjena zakona o ravnopravnosti te primjenu zakona i propisa kojima se zabranjuje diskriminacija po bilo kojoj osnovi, uključujući Zakon o ravnopravnosti,
 ·poduprijeti izgradnju i jačanje kapaciteta nacionalnih institucija, u prvom redu nacionalnih struktura za ljudska prava, kako bi ih se osposobilo za nošenje s učincima koji proizlaze iz uporabe umjetne inteligencije, prvenstveno putem općih aktivnosti za informiranje o zaštiti ljudskih prava u digitalnom prostoru,
 ·zajamčiti sigurno i poticajno okruženje za borce za ljudska prava,
 — unutar 7 godina:
 ·zajamčiti djelotvornu provedbu Okvirne konvencije Vijeća Europe za zaštitu nacionalnih manjina,
 ·provesti strategiju za konsolidaciju međuetničkih odnosa u Republici Moldovi za razdoblje od 2017. do 2027.,
 ·poboljšati provedbu zakonodavstva o pristupu za osobe s invaliditetom, povećati i poboljšati pristup osoba s invaliditetom javnim zgradama, prijevozu i informacijama,
 ·zajamčiti djelotvornu provedbu Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom,
 ·ratificirati Fakultativni protokol uz Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom,
 ·zajamčiti usklađenost s međunarodnim obvezama povezanima sa slobodom vjeroispovijesti ili uvjerenja i njihovu provedbu.
 3.Reforma javne uprave, uključujući upravljanje javnim financijama:
 ·procijeniti zaključke i razvoj situacije nakon provedbe strategije reforme javne uprave iz 2016. i poduzeti daljnje korake reforme u skladu s nalazima te procjene,
 ·nastaviti s redovitom provedbom ex ante procjena učinka i zajamčiti da se troškovi reformi sustavno procijene. Ojačati institucionalne kapacitete za obje aktivnosti. Zajamčiti funkcioniranje međuministarskog foruma za rješavanje sukoba na visokim administrativnim i političkim razinama,
 ·nastaviti ponovno organiziranje vladinih institucija, administrativnih tijela i poduzeća u državnom vlasništvu radi postizanja povećane odgovornosti, djelotvornosti i učinkovitosti. Nastaviti razvoj politika i koordinacijskog sustava radi poboljšanja uključivosti, dosljednosti, učinkovitosti, predvidljivosti i transparentnosti u postupku donošenja odluka,
 ·nastaviti s poboljšanjem kvalitete i dostupnosti javnih usluga, među ostalim njihovom većom digitalizacijom i provedbom snažnih mehanizama za praćenje i mehanizama povratnih informacija o iskustvu korisnika. Zajamčiti stručnu javnu službu i suvremen sustav upravljanja ljudskim resursima,
 ·nastaviti s reformom javne uprave u skladu s načelima javne uprave, uz savjetovanje s civilnim društvom i njegovo sve veće uključivanje, radi izgradnje odgovorne, učinkovite, transparentne i stručne javne službe utemeljene na zaslugama i dokazima s primjerenim etičkim kodeksom i bez političkih pritisaka,
 ·provesti analizu učinka konfiguracije lokalne javne uprave na interese građana. Razraditi načine jačanja lokalne demokracije, autonomije i decentralizacije u skladu sa svim međunarodnim i europskim standardima radi osiguranja lokalnog sudjelovanja građana i poboljšanja pružanja lokalnih usluga građanima, među ostalim istraživanjem mogućnosti za teritorijalnu administrativnu reformu,
 ·izraditi pakete poticajnih mjera za olakšavanje dobrovoljnog spajanja i lokalnog socioekonomskog razvoja,
 ·EU će dodatno poduprijeti sudjelovanje autonomnog područja Gagauzije u provedbi relevantnih javnih politika u skladu sa Zakonom o posebnom pravnom statusu Gagauzije iz 1994.,
 ·poboljšati fiskalno upravljanje nastavkom reforme upravljanja javnim financijama na temelju nacionalne strategije za upravljanje javnim financijama,
 ·poboljšati upravljanje javnim ulaganjima kako bi se povećala učinkovitost javnih ulaganja, uključujući osiguravanje transparentnog odlučivanja o dodjeli sredstava, razvoj portfelja projekata spremnih za ulaganje, razvoj kapaciteta za upravljanje projektima i sustava za praćenje kako bi se poboljšala apsorpcija sredstava te osiguravanje visoke kvalitete završenih projekata,
 ·nastaviti s razvojem upravljačke odgovornosti u javnom sektoru na temelju načela EU-a/SIGMA-e za unutarnju kontrolu i reviziju javnih financija,
 ·zajamčiti daljnje usklađivanje javne vanjske revizije sa standardima Međunarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucija, povećati kvalitetu i učinak rada vrhovne revizijske institucije te ojačati temeljito parlamentarno ispitivanje javnih financija i nadzor nad njima.
 4.Sloboda izražavanja:
 ·nastaviti rad na jamčenju slobode izražavanja, među ostalim na internetu, i neovisnosti medija u skladu s preporukama Vijeća Europe, Europske unije i OESS-a,
 ·nastaviti dijalog radi razmjene primjera najbolje prakse u vezi sa slobodom medija, medijskim pluralizmom, dekriminalizacijom klevete, zaštitom novinarskih izvora i kulturnom raznolikosti u medijima,
 ·donijeti novo zakonodavstvo kojim se jača pristup informacijama i zakonodavstvo o oglašavanju te mjere potpore za masovne medije, među ostalim za stvaranje i širenje poruka od javnog interesa,
 ·na temelju koncepta masovnih medija donijeti i provesti strategiju i njezin program mjera, među ostalim razvojem mehanizama i kapaciteta za praćenje,
 ·nastojati riješiti problem govora mržnje u masovnim medijima, među ostalim na internetu i društvenim mrežama, i suzbiti dezinformacije,
 ·stvoriti uvjete za potpunu neovisnost, stručnost, funkcioniranje i odgovornost tijela za audiovizualni nadzor (Audiovizualno vijeće) i javnih radiotelevizijskih kuća,
 ·poduprijeti samoupravna tijela u tiskanim medijima i donijeti mjere za podupiranje lokalnih i regionalnih medija,
 ·zajamčiti konkurentnost na tržištu oglašavanja i transparentnost krajnjih korisnika i političkih uvjerenja,
 ·izraditi učinkovite i djelotvorne alate za rješavanje problema monopolizacije tržišta oglašavanja.
 5.Zlostavljanje i mučenje:
 — unutar 3–4 godine:
 ·poboljšati uvjete pritvora kako bi ih se uskladilo s europskim standardima. Nastaviti s poboljšavanjem uvjeta u prostorijama za privremeni pritvor,
 ·provesti konkretne mjere za suzbijanje neformalne hijerarhije zatvorenika u moldavskom zatvorskom sustavu kako bi se zajamčila sigurnost zatvorenika i kako bi im se omogućilo da se po izlasku iz zatvora uspješno uključe u zajednicu,
 ·uspostaviti sustav primjerenog raspoređivanja i klasifikacije zatvorenika, uspostaviti učinkovit sustav zapošljavanja i osposobljavanja zatvorskog osoblja i zajamčiti neprekinut nadzor osoblja (i noću) u područjima pritvora,
 ·zajamčiti odgovarajuću medicinsku skrb za pritvorenike (među ostalim i za uhićenike prije suđenja),
 ·ojačati primjenu predsudskih nezatvorskih preventivnih mjera i sankcija,
 ·osigurati djelotvornu istragu i sankcije za sve prijavljene slučajeve mučenja i zlostavljanja,
 ·suzbiti i spriječiti mučenje i zlostavljanje u psihijatrijskim ustanovama i objektima istražnog pritvora,
 — unutar 7 godina:
 ·razviti odgovoran, učinkovit, transparentan i profesionalan zatvorski sustav bez korupcije koji raspolaže s dovoljno resursa,
 ·izgraditi novi zatvor visokog standarda,
 ·uspostaviti napredan sustav izvršenja kazni u skladu s europskim i međunarodnim standardima i primjerima najbolje prakse,
 ·uspostaviti i organizirati, unutar teritorijalnih potpodjela policije, prostorije za saslušanje, prostorije u kojima se vrši prepoznavanje osoba, prostorije za sastanke osumnjičenika/optuženika i njihovih branitelja uz zajamčenu povjerljivost i čekaonice (tranzitno područje) u skladu sa standardima EU-a,
 ·razviti zatvorski sektor.
 6.Suradnja u području civilnog društva:
 ·zajamčiti provedbu Zakona o neprofitnim organizacijama, koji je osmišljen za poboljšanje pravnog okvira za djelotvorno sudjelovanje civilnog društva u postupku donošenja odluka,
 ·donijeti i provesti novi dokument politike za razvoj civilnog društva,
 ·nastaviti s promicanjem i zaštitom poticajnog okruženja za civilno društvo. Reagirati na sustavne klevetničke kampanje i napade na organizacije civilnog društva,
 ·ojačati okvir sudjelovanja civilnog društva u razvoju javnih politika i praćenju njihove provedbe,
 ·promicati i jačati financijsku održivost civilnog društva. Uvesti funkcionalan mehanizam kako bi se osiguralo da država dodjeljuje sredstva organizacijama civilnog društva transparentno i na temelju zasluga, uključujući kampanju za javno informiranje koju provode državna tijela,
 ·podupirati aktivno građanstvo i volontiranje te socijalno poduzetništvo,
 ·organizirati kampanje za javno informiranje kako bi se proširile točne informacije o ulozi i važnosti civilnog društva te omogućio interes i sudjelovanje ljudi u građanskim inicijativama.
 7.Prava djeteta:
 ·nastaviti deinstitucionalizaciju djece i osigurati da se broj djece u institucijama postupno svede na nulu i time dovrši deinstitucionalizacija, uz istodoban razvoj alternativnih oblika skrbi,
 ·donijeti „Program za zaštitu djeteta” u skladu s odredbama vladine odluke br. 386/2020 i povezanog akcijskog plana,
 ·poboljšati zaštitu djece ostavljene uslijed migracija, uključujući pružanje socijalne i psihološke potpore,
 ·baviti se pitanjem sprečavanja dječje delinkvencije pod okriljem Programa za zaštitu djeteta,
 ·nastojati riješiti problem djece koja žive na ulici uz pomoć mehanizama za socijalnu zaštitu te programa rehabilitacije i ponovne integracije,
 ·spriječiti i iskorijeniti sve oblike nasilja nad djecom žrtvama i potencijalnim žrtvama nasilja, zanemarivanja, zlostavljanja, iskorištavanja i prisilnog rada, među ostalim djelotvornom provedbom Konvencije Vijeća Europe o zaštiti djece od seksualnog iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja i drugih relevantnih međunarodnih mehanizama,
 ·spriječiti razdvajanje od obitelji i ojačati reintegraciju u obitelj i deinstitucionalizaciju,
 ·osigurati pravosuđe prilagođeno djeci, reintegraciju i potporu uključivanju (počinitelji kaznenih djela, žrtve i svjedoci),
 ·ojačati i poduprijeti međusektorske pristupe u pružanju usluga djeci i obiteljima na lokalnoj i regionalnoj razini,
 ·provesti zaključne primjedbe Odbora UN-a za prava djeteta i ojačati suradnju civilnog društva i neovisnih institucija za zaštitu ljudskih prava (pravobranitelj za djecu),
 ·osigurati socijalnu uključenost djece u ranjivim situacijama i djece s invaliditetom (dobrobit, obrazovanje, razvoj, zaštita i zdravlje),
 ·ojačati pozitivan roditeljski stil kako bi se osiguralo poštovanje i zaštitu prava djece i adolescenata,
 ·ojačati zdravo ponašanje među djecom, adolescentima i mladima (prehrana, fizička aktivnost, sprečavanje zlouporabe droga, seksualno i reproduktivno zdravlje, zarazne bolesti, psihološka pomoć itd.),
 ·ojačati sudjelovanje djece, adolescenata i mladih u odlučivanju na različitim razinama,
 ·ojačati i poduprijeti uključivo formalno i neformalno obrazovanje na temelju pristupa usmjerenih na djecu,
 ·povećati svijest i digitalnu otpornost djece, adolescenata i mladih te zajamčiti sigurnost djece na internetu,
 ·pružiti sveobuhvatno i specijalizirano osposobljavanje stručnjaka koji rade s djecom (tijela za izvršavanje zakonodavstva, pravosuđe, zdravstvo, socijalni sektor itd.).
 8.Rodno uvjetovano nasilje:
 ·zaštititi žene od svih oblika nasilja te sprečavati, kazneno goniti i iskorijeniti nasilje nad ženama i nasilje u obitelji, među ostalim ratifikacijom i osiguravanjem potpune provedbe Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija),
 ·raditi na mijenjanju viđenja rodnih stereotipova i patrijarhalnih normi koje ograničavaju prava žena,
 ·podupirati uključivanje muškaraca u skrb za djecu podizanjem svijesti o očinstvu,
 ·raditi s počiniteljima kaznenih djela na temelju međunarodnih primjera najbolje prakse kako bi se smanjilo i spriječilo nasilje nad ženama,
 ·razvijati programe smještaja i specijalizirane pomoći za žrtve nasilja u obitelji i seksualnog nasilja,
 ·zauzeti proaktivnu ulogu vlade u zaštiti i promicanju prava žena,
 ·poseban je prioritet sprečavanje svih oblika rodno uvjetovanog nasilja te potpora jačanju i povećanju sudjelovanja žena u sprečavanju sukoba i mirovnim procesima,
 ·provesti zaključne primjedbe Odbora UN-a za ukidanje svih oblika diskriminacije žena,
 ·razviti programe i usluge psihološkog savjetovanja za počinitelje kaznenih djela usmjerene na promjenu ponašanja i promicanje kulture bez nasilja.
 9.Jednako postupanje:
 ·nastaviti s poduzimanjem mjera kako bi se osigurala jednakost za sve i boriti se protiv diskriminacije po svim osnovama neovisno o spolu/rodu, rasnom ili etničkom podrijetlu, vjeroispovijesti ili uvjerenju, invalidnosti, dobi, jeziku, spolnoj orijentaciji, sposobnosti ili nekoj drugoj osnovi u društvenom, političkom i gospodarskom životu kako bi se omogućile jednake i pravedne mogućnosti,
 ·provesti i pratiti nacionalno zakonodavstvo kod kojeg je postignuto približavanje Direktivi o rasnoj jednakosti (Direktiva Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000.),
 ·zajamčiti djelotvornu provedbu Konvencije UN-a o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije,
 ·boriti se protiv diskriminacije svih manjinskih etničkih zajednica u Republici Moldovi, posebno romske zajednice,
 ·poboljšati uključivanje i jednake mogućnosti za Rome i boriti se protiv antiromizma,
 ·osigurati djelotvorni koordinacijski mehanizam za pitanja roda na razini vlade,
 ·zajamčiti prikupljanje na nacionalnoj razini podataka raščlanjenih prema spolu i dobi kako bi se podržalo donošenje odluka (ex ante), provedbu politike u različitim fazama, praćenje i ocjenjivanje (ex post)
 4
 ,
 ·postići uravnoteženo sudjelovanje žena i muškaraca
 5
 na rukovodećoj razini u zakonodavnim i upravnim tijelima (vladine institucije, tijela i agencije) i ravnotežu spolova u donošenju odluka na nacionalnoj i lokalnoj razini,
 ·povećati udio žena u privatnom sektoru, poboljšati radne uvjete žena, boriti se protiv iskorištavanja žena, među ostalim u poljoprivredi i neformalnoj skrbi, i razvijati žensko poduzetništvo u ruralnim područjima,
 ·iskorijeniti diskriminaciju, zlostavljanje i nasilje nad ženama u zdravstvenom sustavu,
 ·uključiti komponentu rodne ravnopravnosti u rad sindikata kako bi postali jedni od glavnih promicatelja rodne ravnopravnosti na radnom mjestu i u okviru socijalnog partnerstva,
 ·zajamčiti da se u izbornim kampanjama žene i muškarci prikazuju točno i s poštovanjem, pritom aktivno suzbijajući rodne stereotipove,
 ·boriti se protiv rodnih stereotipova i antiromizma u medijima.
 10.Prava sindikata i temeljni radni standardi:
 — unutar 3–4 godine:
 ·zajamčiti da su prava sindikata i temeljni radni standardi u skladu s europskim standardima i konvencijama Međunarodne organizacije rada (ILO),
 ·osmisliti pristup za iskorjenjivanje dječjeg rada,
 ·poduprijeti razvoj strukture udruženja poslodavaca, konsolidirati članstvo u njima i stvoriti regionalne strukture udruženja poslodavaca,
 — unutar 7 godina:
 ·provesti i pratiti pristup za iskorjenjivanje dječjeg rada,
 ·ostvariti napredak u osiguravanju jednakosti i nediskriminacije na tržištu rada.
 II. Vanjska i sigurnosna politika
 Dodatno će se ojačati dijalog i suradnja u području zajedničke vanjske i sigurnosne politike radi promicanja konvergencije u vanjskim i sigurnosnim pitanjima između EU-a i Republike Moldove. To će uključivati rad u cilju:
 ·nastavka širenja suradnje i usklađivanja u području vanjske i sigurnosne politike, uključujući zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku (ZSOP), uz posebno razmatranje pitanja sprečavanja sukoba i upravljanja krizama, regionalne stabilnosti, razoružavanja, neširenja oružja, nadzora oružja i nadzora izvoza oružja, iskorištavajući bilateralne, međunarodne i regionalne forume,
 ·nastavka savjetovanja za razvoj sposobnosti kako bi se pridonijelo upravljanju odgovorom na krize na nacionalnoj i međunarodnoj razini, a potencijalno i međunarodnim mirovnim operacijama,
 ·uključivanja pitanja roda u sigurnosni sektor i promicanja sudjelovanja žena u mirovnim pregovorima i mirovnim procesima,
 ·daljnjeg jačanja suradnje između Republike Moldove i EU-a u području sigurnosti, posebno kad je riječ o suzbijanju hibridnih prijetnji, jačanju kibersigurnosti i suzbijanju dezinformacija,
 ·kad je riječ o području izgradnje kapaciteta protiv hibridnih prijetnji, pomaganja Republici Moldovi u razvoju operativnog protokola za suzbijanje hibridnih prijetnji, uspostavi kapaciteta ranog upozoravanja te informiranju o problemu hibridnih prijetnji omogućivanjem osposobljavanja i provedbom probnih testova sigurnosti,
 ·usklađivanja sa standardima iz direktiva EU-a o kritičnoj infrastrukturi; podupiranja nastojanja za povećanje otpornosti energetskog sektora u slučaju kibernapada; podupiranja poboljšanja međuvladine povezanosti, uključujući fizičku infrastrukturu koja je potrebna za razmjenu podataka, i poboljšanja nacionalne sposobnosti za učinkovitu zaštitu od kibernapada,
 ·daljnjeg jačanja suradnje na razvoju kapaciteta za stratešku komunikaciju, uključujući borbu protiv dezinformacija, podupiranje jačanja slobode medija i medijskog pluralizma te pomoć u zaštiti moldavskog informacijskog okruženja od dezinformacija,
 ·poboljšanja praktične suradnje u sprečavanju sukoba i upravljanju krizama olakšavanjem sudjelovanja Republike Moldove u civilnim i vojnim operacijama upravljanja krizama pod vodstvom EU-a i omogućivanjem aktivnosti osposobljavanja u području ZSOP-a,
 ·jačanja suradnje u multilateralnim forumima kako bi se podržao međunarodni poredak utemeljen na pravilima i povećala usklađenost sa stajalištima EU-a u multilateralnim forumima.
 Terorizam, neširenje oružja za masovno uništenje i nezakonit prijenos oružja:
 ·poboljšanja razmjene informacija o terorističkim organizacijama, skupinama, njihovim aktivnostima i mrežama potpore u skladu s međunarodnim pravom i zakonodavstvom koje su donijele stranke, među ostalim putem sporazuma o operativnoj i strateškoj suradnji između Republike Moldove i Europola, kao i putem sporazuma o suradnji između Republike Moldove i Eurojusta,
 ·nastavka provedbe Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda (RVSUN) 2396, pogotovo razmjene informacija o osumnjičenim teroristima radi prepoznavanja, otkrivanja i kaznenog progona stranih terorističkih boraca,
 ·jačanja suradnje u pitanjima povezanima s kemijskim, biološkim, radiološkim i nuklearnim materijalom iz perspektive borbe protiv terorizma, hibridnih prijetnji i smanjenja rizika od katastrofa nakon odobrenja nacionalne strategije za neširenje oružja za masovno uništenje i smanjenje kemijskog, biološkog, radiološkog i nuklearnog rizika te podupiranjem jačanja nacionalnih kapaciteta za sprečavanje i borbu protiv nezakonite trgovine kemijskim, biološkim, radiološkim i nuklearnim materijalom, među ostalim jamčenjem sudjelovanja nacionalnih stručnjaka u osposobljavanju i razmjenama,
 ·da EU podrži prilagođenu suradnju za borbu protiv nezakonite trgovine vatrenim oružjem,
 ·praćenja provedbe preporuka MONEYVAL-a o neširenju oružja,
 ·jačanja nacionalnih zakonodavnih, strateških i operativnih kapaciteta za sprečavanje, otkrivanje i suzbijanje nezakonite proizvodnje, prijenosa i kretanja malog i lakog oružja.
 Pridnjestrovski sukob
 Stranke će surađivati radi mirnog, sveobuhvatnog i održivog rješavanja pridnjestrovskog sukoba na temelju suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti Republike Moldove unutar njezinih međunarodno priznatih granica. Suradnja će biti usredotočena na sljedeće:
 ·zadržavanje rješavanja pridnjestrovskog sukoba kao jedne od središnjih tema na dnevnom redu političkog dijaloga i suradnje između stranaka sve do rješenja sukoba i ne dovodeći u pitanje uspostavljeni pregovarački oblik,
 ·razvoj jedinstvenog, sveobuhvatnog i usklađenog međuagencijskog pristupa radi razvoja i provedbe politika reintegracije,
 ·jačanje provedbe aktivnosti u okviru mjera za izgradnju povjerenja,
 ·nastavak konstruktivnog dijaloga sa svim relevantnim dionicima, a prema potrebi i u suradnji s Misijom EU-a za pomoć na granicama, u vezi sa stanjem u središnjem (pridnjestrovskom) dijelu granice između Republike Moldove i Ukrajine.
 III. Sloboda, sigurnost i pravda
 Stranke će surađivati u sljedećim područjima.
 Neovisnost sudstva:
 ·razraditi, donijeti i provesti zakonodavstvo koje se odnosi na pravosuđe i tijela za izvršavanje zakonodavstva kako bi se zajamčile neovisnost, odgovornost, nepristranost, integritet, stručnost i učinkovitost sudstva, uključujući tužiteljstvo, koje ne bi smjelo biti pod političkim ili nekim drugim nedopuštenim utjecajem te kako bi se zajamčila nulta stopa tolerancije prema korupciji i spriječili svi oblici koruptivnog ponašanja,
 ·zajamčiti provedbu strategije za osiguranje neovisnosti i integriteta u pravosudnom sektoru za razdoblje od 2021. do 2024. i njezina akcijskog plana,
 ·zajamčiti neovisnost i odgovornost samoupravnih tijela sudstva i tužiteljstva, osobito usklađivanjem zakonodavnog okvira koji se odnosi na sastav Vrhovnog tužiteljskog vijeća i Vrhovnog sudskog vijeća s europskim standardima, među ostalim ustavnim amandmanima,
 ·poboljšati pravilnu provedbu koncepta neovisnosti sudstva i koncepta autonomije tužiteljstva kako bi se održala odgovornost institucija i pojedinaca, ali i spriječili nedopušteni vanjski utjecaji, posebno u pojedinim predmetima,
 ·osigurati funkcionalnu neovisnost dvaju specijaliziranih ureda tužitelja – za borbu protiv korupcije na visokoj razini i za borbu protiv organiziranog kriminala,
 ·provesti pravila o funkcionalnom imunitetu sudaca i tužitelja u skladu s europskim standardima i najboljom međunarodnom praksom,
 ·povećati integritet sudaca i tužitelja, među ostalim jačanjem postojećih mehanizama kao što su provjere imovinskih kartica i izjava o osobnim interesima te objektivni, učinkoviti i transparentni disciplinski postupci,
 ·osigurati da imenovanje kandidata za položaje u sudstvu i tužiteljstvu i promaknuća sudaca i tužitelja izvršava neovisno tijelo u okviru transparentnog postupka koji se temelji isključivo na zaslugama, na temelju objektivnih kriterija utvrđenih zakonom i u skladu s europskim standardima,
 ·dodatno poboljšati sustave za evaluaciju rada sudaca i tužitelja u skladu s europskim standardima i primjerima najbolje prakse,
 ·dodatno razviti pravosudnu izobrazbu kao multidisciplinarnu i praktičnu vrstu osposobljavanja koje nadopunjuje pravno obrazovanje, u osnovi namijenjenu prijenosu profesionalnih tehnika i vrijednosti uz usmjerenost na sudačko zvanje,
 ·dovršiti postupak teritorijalne reorganizacije sudova i procjene izvedivosti optimizacije tužiteljstva.
 Sprečavanje i borba protiv prijevara i korupcije; jamčenje povrata imovine:
 ·ojačati financijske, operativne i ljudske kapacitete agencija za borbu protiv korupcije, osigurati pristup relevantnim bazama podataka i poboljšati koordinaciju i suradnju između agencija, uz jasno razgraničenje kompetencija i zadaća,
 ·pojednostavniti proces kako bi se osigurala najdjelotvornija raščlamba kompetencija agencija za borbu protiv korupcije, uz naglasak na poboljšanju kapaciteta za suzbijanje korupcije na visokoj razini,
 ·regulirati obvezni mehanizam za suradnju među agencijama za borbu protiv korupcije,
 ·ojačati međunarodnu pravnu i operativnu suradnju putem zajedničkih istražnih timova, uzajamnu pravnu pomoć i mehanizme radnih skupina kako bi se osigurale učinkovite i djelotvorne transnacionalne (prekogranične) istrage korupcije na visokoj razini,
 ·ojačati sustav elektroničkih imovinskih kartica, uključujući sastavnicu e-učenja, i druge operativne i analitičke kapacitete Nacionalnog tijela za integritet, među ostalim rekonfiguracijom postojeće organizacijske strukture osoblja/isplate plaća Nacionalnog tijela za integritet, i poboljšati pravni okvir kojim se uređuju imovinske kartice i izjave o sukobu interesa i kontrola nad njima, uključujući dodjelu potrebnih službenih dozvola i potvrđivanje elektroničkih zahtjeva/primitka podataka od pravnih osoba nakon što inspektori za integritet provedu postupke provjere,
 ·zajamčiti djelotvornu provedbu, praćenje i ažuriranje strategije za povrat imovine stečene bankovnim prijevarama,
 ·ojačati kapacitet i sposobnost Agencije za povrat imovine stečene kaznenim djelima i poboljšati rezultat u privremenom oduzimanju, oduzimanju i konačnom povratu imovine stečene kaznenim djelima i upravljanju njome,
 ·promicati najbolju praksu u primjeni proširenog oduzimanja u slučajevima korupcije na visokoj razini, teškog i organiziranog kriminala i pranja novca,
 ·zajamčiti odobrenje i provedbu nove Nacionalne strategije za borbu protiv korupcije kao ključnog instrumenta za sprečavanje i borbu protiv korupcije na svim razinama,
 ·nastaviti podizanje razine svijesti o različitim oblicima i vrstama korupcije i o tome kako se mogu spriječiti,
 ·poboljšati sustav za istrage i kazneni progon visokopozicioniranih službenika za slučajeve korupcije, jamčeći transparentnost i nepristranost sudskih postupaka stvaranjem, među ostalim, uvjeta za otvoreno medijsko izvješćivanje. U tom pogledu antikorupcijski ured tužiteljstva trebao bi se usredotočiti na korupciju na visokoj razini i jačanje svojih kapaciteta u borbi protiv korupcije na visokoj razini;
 ·antikorupcijski ured tužiteljstva trebao bi razvijati međunarodnu pravnu suradnju s istovjetnim tijelima u inozemstvu pri istrazi slučajeva korupcije na visokoj razini i pranja novca, posebice ako kaznena djela imaju transnacionalni karakter,
 ·postići konkretnije rezultate u borbi protiv korupcije poboljšanjem rezultata borbe protiv korupcije s pomoću potkrijepljenih istraga, kao i odvraćajućim sankcijama i provedbom osuđujućih presuda, koje se osobito izriču visokopozicioniranim službenicima,
 ·zajamčiti djelotvornu suradnju s relevantnim institucijama i tijelima EU-a i pružanje pomoći tim institucijama i tijelima, uključujući Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) za terenske provjere i inspekcije u vezi s upravljanjem i nadzorom nad fondovima EU-a i Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) za njegove istrage i progon kaznenih djela koja štetno utječu na financijske interese Unije, u skladu s primjenjivim pravilima i postupcima,
 ·nastaviti s približavanjem zakonodavstva Republike Moldove pravnoj stečevini EU-a u području borbe protiv prijevara i provesti odredbe zakonodavstva EU-a kako je predviđeno u relevantnim prilozima Sporazumu o pridruživanju.
 Borba protiv pranja novca i financiranja terorizma te borba protiv financijskog kriminala:
 ·zajamčiti pravilnu provedbu i potpuno poštovanje pravnog okvira za borbu protiv pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma u skladu s relevantnim pravnim okvirom EU-a i standardima Radne skupine za financijske aktivnosti (FATF),
 ·pratiti provedbu preporuka koje je donio MONEYVAL u okviru petog kruga postupka uzajamnih evaluacija,
 ·donijeti ažuriranu nacionalnu strategiju za borbu protiv pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma i zajamčiti njezinu djelotvornu provedbu kako bi se sustav za borbu protiv pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma poboljšao u skladu s preporukama MONEYVAL-a i FATF-a,
 ·dodatno ojačati kapacitet i sposobnost financijsko-obavještajne jedinice i osigurati njezinu dobru suradnju s istovjetnim tijelima u državama članicama EU-a,
 ·zajamčiti transparentnost:
 (a)učinkovitom identifikacijom putem usklađene provjere u registru stvarnih vlasnika tijekom registracije pravnog subjekta;
 (b)pružanjem javnog pristupa osnovnim podacima registra stvarnih vlasnika i osnovnim podacima o pravnim subjektima;
 (c)pružanjem internetskog pristupa nacionalnim tijelima za izvršavanje zakonodavstva i službenicima za povrat imovine registru računa za plaćanje, u skladu sa zahtjevima EU-a i FATF-a,
 ·ojačati međunarodnu pravnu i operativnu suradnju putem zajedničkih istražnih timova, uzajamnu pravnu pomoć i mehanizme radnih skupina kako bi se osigurale učinkovite i djelotvorne transnacionalne (prekogranične) istrage slučajeva pranja novca na visokoj razini.
 Sprečavanje i borba protiv organiziranog kriminala:
 ·izraditi novi i sveobuhvatan dokument politike o sprečavanju i borbi protiv organiziranog kriminala na temelju prethodne strategije za razdoblje od 2011. do 2019.,
 ·stvoriti i učinkovito poboljšati paralelni sustav za financijske istrage koji je usmjeren na identifikaciju, zamrzavanje i oduzimanje imovine stečene organiziranim kriminalom,
 ·uspostaviti djelotvoran sustav suradnje s Europolom, Eurojustom i drugim međunarodnim partnerima pri istraživanju organiziranih kriminalnih skupina te identifikaciji, zamrzavanju i oduzimanju imovine stečene organiziranim kriminalom koja se nalazi u inozemstvu,
 ·pojednostavniti proces kako bi se osigurala najdjelotvornija podjela kompetencija za fiskalni i gospodarski kriminal među različitim tijelima,
 ·poboljšati sudjelovanje moldavskih tijela u projektu analize istočnoeuropskog organiziranog kriminala (EEOC),
 ·razviti kapacitete i sposobnosti Centra za sudsko i forenzičko vještačenje u skladu s europskim standardima i primjerima najbolje prakse na lokalnoj i nacionalnoj razini.
 Policija/tijela kaznenog progona:
 ·izraditi novi dokument politike o javnom redu i sigurnosti kojim se definiraju uloge i mandat relevantnih institucija (uključujući policiju i karabinjere) pod Ministarstvom unutarnjih poslova uzimajući u obzir postojeće izazove i dobru međunarodnu praksu,
 ·unaprijediti operativnu i stratešku suradnju s Europolom, među ostalim dijeljenjem operativnih i strateških informacija,
 ·ojačati uključivanje u ciklus politike EU-a za borbu protiv organiziranog i teškog međunarodnog kriminala/EMPACT,
 ·nastaviti sveobuhvatnu reformu policije u skladu s europskim standardima i primjerima najbolje prakse kako bi se pridonijelo razvoju pristupačne, odgovorne, učinkovite, transparentne i stručne policije na nacionalnoj i lokalnoj razini, u kojoj nema korupcije i koja raspolaže s dovoljno resursa,
 ·ojačati odgovornost i zajamčiti da nema nedopuštenih utjecaja na policiju,
 ·poboljšati operativnu suradnju (interoperabilnost) između financijsko-obavještajnih, policijskih, financijsko-inspekcijskih, poreznih i carinskih službi i jedinica interoperabilnošću i razmjenom podataka (primjerice, na temelju prilagođenih sporazuma o razmjeni podataka). Potrebno je imenovati časnike za vezu između tih službi kako bi se olakšala operativna suradnja. Moglo bi se razmotriti privremene razmjene zaposlenika u svrhu osposobljavanja,
 ·nastaviti razvoj zajedničkog centra za osposobljavanje u području kaznenog progona kao funkcionalno autonomnog tijela unutar Akademije za osposobljavanje Ștefan cel Mare kako bi se zajamčilo prikladno osnovno osposobljavanje i osposobljavanje specijalizirano za tu službu, prema potrebi uključujući visokospecijalizirano osposobljavanje. Na temelju radnog dogovora iz 2012. između Republike Moldove i Europske policijske akademije (CEPOL) zajednički centar za osposobljavanje u području kaznenog progona razvit će blizak operativni odnos s CEPOL-om i ustanovama za osposobljavanje policajaca u državama članicama EU-a.
 Nedopuštene droge:
 ·nastaviti suradnju u sprečavanju zlouporabe droga putem regionalnih projekata i programa te potpunim usklađivanjem politika u području droga sa stajalištima EU-a. Zajamčiti provedbu Nacionalne strategije za suzbijanje droga za razdoblje od 2020. do 2027. i zajamčiti potpuno sudjelovanje u programu EU4Monitoring Drugs, kojim upravlja Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama,
 ·osnovati i operacionalizirati Nacionalnu agenciju za borbu protiv zlouporabe droga.
 Trgovanje ljudima:
 ·zajamčiti nastavak provedbe Nacionalne strategije za sprečavanje i borbu protiv trgovanja ljudima za razdoblje od 2018. do 2023.,
 ·zajamčiti izgradnju kapaciteta u institucijama za izvršavanje zakonodavstva i kazneni progon te pravosudnim institucijama kako bi se osigurala suradnja s agencijama EU-a i državama članicama EU-a u sprečavanju i borbi protiv trgovanja ljudima,
 ·ojačati kapacitete kako bi se zajamčilo rano prepoznavanje i pružanje učinkovite/odgovarajuće pomoći i podrške svim žrtvama ili potencijalnim žrtvama trgovanja ljudima, uključujući pravnu, medicinsku, psihološku i socijalnu pomoć preko profesionalnih tijela/nevladinih organizacija, uzimajući u obzir pristup koji je rodno specifičan i prilagođen djeci.
 Kiberkriminalitet:
 ·povećati napore u borbi protiv kiberkriminaliteta, među ostalim izgradnjom sveobuhvatnog pravnog i institucionalnog okvira u skladu s Konvencijom iz Budimpešte,
 ·surađivati s partnerskim institucijama EU-a u vezi s kapacitetima za osposobljavanje i izgradnju tehničkih sposobnosti radi učinkovite borbe protiv kiberkriminaliteta.
 Kibersigurnost:
 ·zajamčiti provedbu mjera povezanih s komponentom kibersigurnosti u okviru strategije za informacijsku sigurnost Republike Moldove za razdoblje od 2019. do 2024. i njezina akcijskog plana,
 ·ojačati kibersigurnost uklapanjem u nacionalno pravo Direktive (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (Direktiva NIS),
 ·utvrditi i službeno imenovati nacionalni tim za hitne računalne intervencije i uspostaviti jasnu raspodjelu poslova i ovlasti među agencijama uključenima u osiguravanje kibersigurnosti,
 ·osmisliti pristup za poboljšanje suradnje u području kibersigurnosti razmjenom informacija i primjera najbolje prakse, posebice u vezi s iskorištavanjem paketa instrumenata za 5G mrežu koji je razvio EU.
 Zaštita podataka:
 ·nastaviti s usklađivanjem nacionalnog pravnog okvira u području zaštite osobnih podataka s pravom EU-a, posebno s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća te Direktivom (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća,
 ·nastaviti s provedbom pravnog okvira o zaštiti osobnih podataka u svim sektorima kako bi se djelotvorno provela visoka razina zaštite podataka u skladu s europskim i međunarodnim instrumentima i standardima.
 Mobilnost, migracije, azil i upravljanje granicama:
 — unutar 3–4 godine:
 ·zajamčiti trajno ispunjenje svih mjerila u pogledu liberalizacije viznog režima i preporuka koje donese Komisija u izvješćima u okviru mehanizma suspenzije viza,
 ·nastaviti djelotvornu provedbu sporazuma o ponovnom prihvatu između EU-a i Republike Moldove,
 ·ojačati operativnu suradnju kako bi se brzo smanjio broj neutemeljenih zahtjeva za azil koje podnose državljani Moldove u schengenskom području+,
 ·nastaviti s organizacijom kampanja za informiranje i jaćčanje svijesti o pravima i obvezama koji se odnose na putovanje bez vize,
 ·dodatno ojačati upravljanje granicama, uključujući djelotvornu međuagencijsku suradnju među relevantnim nacionalnim tijelima (npr. tijela graničnog nadzora i carinska tijela), te održati visoku kvalitetu graničnih kontrola i nadzora nad granicama,
 ·poboljšati operativnu suradnju u području upravljanja granicama duž granice između EU-a i Republike Moldove, uključujući, ali ne ograničavajući se na jačanje razmjene strateških i operativnih informacija,
 ·nastaviti s jačanjem suradnje s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex), uključujući suradnju u području integriranog upravljanja granicama, osposobljavanja, sudjelovanja promatrača iz regije u zajedničkim operacijama i razmjene informacija putem mreže za analizu rizika Istočnog partnerstva,
 ·razviti novi koncept strateškog razvoja u području migracija i azila kako bi se proveli vladini ciljevi utvrđeni u nacionalnoj strategiji razvoja i ciljevi Globalnog kompakta o migracijama,
 ·pripremiti i provesti novi dokument politike o migracijama i azilu (na temelju iskustava stečenih u provedbi prethodne strategije za razdoblje od 2011. do 2020. i aktualnih izazova),
 ·nastaviti s pružanjem pomoći pri reintegraciji građana Republike Moldove i izraditi novi dokument politike za potporu reintegraciji moldavskih državljana koji se vraćaju iz inozemstva (na temelju novih potreba i iskustava stečenih u provedbi akcijskog plana za razdoblje od 2017. do 2020.) i integraciji ljudi koji pripadaju ranjivim i marginaliziranim zajednicama uz sagledavanje temeljnih uzroka nezakonitih migracija tih konkretnih skupina,
 ·nastaviti s razvojem praktične suradnje u okviru partnerstva za mobilnost između EU-a i Republike Moldove,
 ·poboljšati razmjenu informacija unutar okvira predloženog u novom paktu o migracijama i azilu,
 — unutar 7 godina:
 ·nastaviti s pružanjem odgovarajuće infrastrukture, tehničke opreme, IT sustava te financijskih i ljudskih resursa u skladu sa strategijom za integrirano upravljanje granicama (IBM) i akcijskim planom Republike Moldove,
 ·izraditi i provesti 4. nacionalni dokument politike za integrirano upravljanje granicama (na temelju iskustava stečenih u provedbi prethodne strategije za razdoblje od 2018. do 2023.),
 ·ojačati postojeću infrastrukturu (uključujući pritvore) i kadrove u nadležnim tijelima kako bi se zajamčio djelotvoran povratak državljana trećih zemalja koji nezakonito borave na državnom području Republike Moldove i/ili prolaze kroz njega te kako bi se zajamčilo poštovanje ljudskih prava migranata u administrativnom pritvoru,
 ·nastaviti s jačanjem postojećeg okvira za integraciju putem integracijskih centara i osobito promicati integraciju osoba koje pripadaju ranjivim i marginaliziranim zajednicama te sagledati temeljne uzroke nezakonitih migracija tih konkretnih skupina,
 ·nastaviti s učinkovitom provedbom zakonodavstva o azilu, kojim se pruža stabilan okvir za zaštitu onih kojima je potrebna međunarodna zaštita, jačanjem infrastrukture centra za smještaj,
 ·nastaviti s integriranim pristupom u području dijaspore i učvrstiti kapacitete nacionalnih i lokalnih tijela u pogledu pitanja povezanih s dijasporom,
 ·razviti djelotvornije načine promicanja zakonitih i kružnih migracija, uključujući programe za migracije radne snage, uz poštovanje postojećeg nacionalnog zakonodavstva i kompetencija i uz puno poštovanje ljudskih prava svih radnika migranata.
 Pravna suradnja:
 ·ojačati suradnju između Republike Moldove i Eurojusta,
 ·pristupiti multilateralnim konvencijama o pravosudnoj suradnji u građanskim stvarima i provesti ih, posebno Konvenciju iz 1970. o izvođenju dokaza u inozemstvu u građanskim ili trgovačkim stvarima,
 ·raditi na pristupanju multilateralnim konvencijama o zaštiti djece i njihovoj provedbi, posebno konvencijama Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu u području obiteljskog prava kao što su Konvencija iz 1996. o nadležnosti, mjerodavnom pravu, priznanju, izvršenju i suradnji u vezi s roditeljskom odgovornošću i mjerama za zaštitu djece i Konvencija iz 2007. o uzdržavanju djece i drugim oblicima obiteljskog uzdržavanja, na temelju rezultata studija izvedivosti koje je potrebno provesti.
 IV. Gospodarska i sektorska suradnja
 Stranke će surađivati radi jačanja gospodarskog razvoja i integracije putem snažnije sektorske suradnje. Republika Moldova redovito će izvješćivati EU o trenutačnom stanju približavanja preko specijaliziranih pododbora, a EU će, prema potrebi i ako se stranke tako dogovore, pružiti pomoć i stručno znanje kako bi pomogao Republici Moldovi u tom procesu.
 1.Djelovanje povezano s klimom
 Stranke će surađivati kako bi ojačale dijalog i suradnju u području klimatskih promjena radi:
 — unutar 3–4 godine:
 ·suradnje s Republikom Moldovom u izradi i provedbi dokumenta politike o dugoročnim niskim razinama emisija stakleničkih plinova koji odražava pristup na razini cijelog gospodarstva iz europskog zelenog plana,
 ·nastavka suradnje s Republikom Moldovom i pomaganja Republici Moldovi u procesu preuzimanja ciljeva iz europskog zelenog plana,
 ·suradnje s civilnim društvom, mladima i lokalnim dionicima koji se bave pitanjem klime kako bi se povećala svijest o utjecaju klimatskih promjena i tako potaknule pozitivne promjene u ponašanju,
 ·nastavka približavanja zakonodavstva zakonodavstvu EU-a koje se odnosi na djelovanje povezano s klimom sadržano u Sporazumu o pridruživanju i u kontekstu Energetske zajednice,
 ·suradnje u provedbi Pariškog sporazuma,
 ·postizanja zelenog gospodarstva otpornog na klimatske promjene i ostvarenja okolišnih i klimatskih ciljeva u okviru mjera zelenog oporavka nakon pandemije bolesti COVID-19,
 — unutar 7 godina:
 ·suradnje s Republikom Moldovom na razvoju sustava trgovanja emisijama ili drugih mehanizama za određivanje cijene ugljika,
 ·suradnje s Republikom Moldovom na postizanju klimatske neutralnosti njezina gospodarstva do 2050.
 2.Okoliš
 Stranke će surađivati radi:
 — unutar 3–4 godine:
 ·nastavka približavanja propisima EU-a o okolišu u pogledu relevantnih dokumenata politike, zakona i sekundarnog zakonodavstva, osobito u području gospodarenja otpadom, gospodarenja otpadnim vodama, održivog gospodarenja vodama, industrijskog zagađenja, kemikalija, zaštite prirode, razvoja šuma i gospodarenja šumama, kvalitete zraka i klimatskih promjena,
 ·dovršetka institucionalne reforme sektora kako bi se uspostavilo dobro upravljanje okolišem, u okviru kojeg se raspolaže potrebnim proračunskim sredstvima i osobljem radi primjene i provedbe pravne stečevine EU-a u području okoliša. Razvoja i provedbe gospodarskih instrumenata u području okoliša,
 ·suradnje s Republikom Moldovom na razvoju zelenog i kružnog gospodarstva te jamčenja održivog upravljanja prirodnim resursima, čime se pridonosi ciljevima europskog zelenog plana,
 ·pokretanja postupka promicanja sustava upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja (EMAS) kako bi se organizacije i javne institucije potaknulo da poboljšaju svoje rezultate u području zaštite okoliša i održivog razvoja,
 ·suradnje na provedbi multilateralnih sporazuma o zaštiti okoliša čije su stranke EU i Republika Moldova,
 ·suradnje u posebnim područjima kao što su ubrzavanje ponovnog pošumljavanja/pošumljavanja i održivo šumarstvo, zaštita bioraznolikosti i odgovarajuće upravljanje zaštićenim područjima,
 ·suradnje kako bi se ojačalo gospodarenje Republike Moldove vodnim resursima u prekograničnom kontekstu, uzimajući u obzir primjere najbolje prakse na razini EU-a,
 ·suradnje na provedbi politika usmjerenih na osiguravanje održivog gospodarenja vodnim resursima rijeke Dnjestar, prema potrebi na razini riječnog sliva,
 ·omogućivanja djelotvorne mreže civilnog društva koja se bavi pitanjima zaštite okoliša, sa snažnim kapacitetima za učinkovito sudjelovanje u postupku donošenja odluka,
 ·jamčenja učinkovitog izvršenja zakonodavstva u području zaštite okoliša,
 — unutar 7 godina:
 ·suradnje s Republikom Moldovom na daljnjem napretku prema uspostavi modernog, resursno učinkovitog i konkurentnog gospodarstva u skladu s načelima razvoja niskih razina emisija kružnog gospodarstva i ciljevima europskog zelenog plana, među ostalim uključivanjem pitanja povezanih sa zaštitom okoliša u sve sektore gospodarstva.
 3.Digitalno gospodarstvo i društvo
 Stranke će surađivati prema potrebi kako bi postigle pravodobnu i potpunu provedbu propisa EU-a navedenih u relevantnim prilozima Sporazumu o pridruživanju između EU-a i Republike Moldove. Nadalje, stranke će surađivati kako bi ojačale usklađivanje digitalnih tržišta s EU-om i među zemljama Istočnog partnerstva i kako bi promicale relevantne inicijative na nacionalnoj razini u Republici Moldovi. Stranke će poticati korištenje besplatnih i otvorenih podataka i usluga koje nudi svemirski program EU-a, posebno Galileo, Copernicus i Europski geostacionarni navigacijski sustav (EGNOS), a koje imaju važan potencijal u digitalnom gospodarstvu i za donošenje politika na temelju dokaza. Stranke će surađivati radi:
 — unutar 3–4 godine:
 ·nastavka usklađivanja moldavskog zakonodavstva s propisima EU-a u području elektroničkih komunikacija i infrastrukture prostornih podataka,
 ·rada na mogućem uzajamnom priznavanju elektroničkih usluga povjerenja s EU-om, kao glavno ostvarenje projekta EU4Digital,
 ·provedbe u Republici Moldovi Regionalnog sporazuma o roamingu i Regionalnog sporazuma o spektru među šest zemalja Istočnog partnerstva,
 ·provedbe u Republici Moldovi nacionalne strategije za razvoj širokopojasnog pristupa u skladu sa zakonodavstvom i primjerima najbolje prakse EU-a, pogotovo onima koji se odnose na sigurnost digitalnih infrastruktura,
 ·podupiranja provedbe programa e-uprave, posebno prekograničnih e-usluga za građane i poduzeća, kao važnog ostvarenja projekta EU4Digital,
 — unutar 7 godina:
 ·poboljšanja digitalnog gospodarstva u Republici Moldovi, posebno kad je riječ o digitalnim vještinama, programima obrazovanja o informacijskim i komunikacijskim tehnologijama, korištenju svemirskih podataka i usluga, digitalnim inovacijama, ekosustavima za novoosnovana poduzeća i kibersigurnosti,
 ·olakšavanja digitalnog upravljanja standardizacijom prostornih podataka za digitalnu transformaciju u skladu s najboljom praksom EU-a.
 4.Obrazovanje, osposobljavanje, mladi i sport
 Stranke će surađivati radi ukupnog osuvremenjivanja i razvoja kvalitete sustava obrazovanja i osposobljavanja. Suradnja će uključivati rad u cilju:
 ·nastavka provedbe obrazovnih reformi radi povećanja učinkovitosti i važnosti pružanja obrazovnih usluga,
 ·razvoja i provedbe nove nacionalne obrazovne strategije „Obrazovanje 2030.” i njezina provedbenog programa,
 ·digitalizacije obrazovnog procesa. Uključivanja inovacija i digitalizacije u sve kontekste učenja,
 ·boljeg povezivanja i integracije obrazovanja, istraživanja i inovacija kako bi se podupro gospodarski i socijalni razvoj Republike Moldove,
 ·poticanja strateškog pristupa strukovnom obrazovanju i osposobljavanju kako bi se osigurala njegova dostupnost, kvaliteta i relevantnost,
 ·jačanja suradnje, izgradnje kapaciteta i mobilnosti putem programâ i inicijativa EU-a te promicanja aktivnog sudjelovanja Republike Moldove u programima Erasmus+ i Europske snage solidarnosti,
 ·povećanja kvalitete početnog osposobljavanja i osposobljavanja uz rad nastavnika, povećanja privlačnosti karijera za nastavnike i unaprjeđenja razvoja karijera za nastavnike,
 ·povećanja kvalitete nastavnih materijala, uključujući udžbenike prilagođene novom nastavnom planu i programu,
 ·jačanja strateškog pristupa politici za mlade, poboljšanja razmjena i suradnje u području neformalnog obrazovanja,
 ·jačanja uključivog obrazovanja i osposobljavanja na svim razinama,
 ·stvaranja ekosustava cjeloživotnog učenja, uključujući funkcionalno vrednovanje prethodnog iskustva u struci.
 U sklopu općenitih nastojanja za poboljšanje kvalitete i relevantnosti obrazovnog sustava i bolju povezanost s tržištem rada stranke će surađivati radi:
 — unutar 3–4 godine:
 ·nastavka prilagodbe strukovnog i sveučilišnog obrazovanja, uključujući područja kao što je medicinsko obrazovanje, minimalnim europskim zahtjevima osposobljavanja,
 ·reforme moldavskih sveučilišta, osobito pedagoških, u smislu optimizacije resursa i u smislu relevantnosti i sadržaja studijskih programa,
 ·učvršćivanja sustava kontrole kvalitete, među ostalim internacionalizacijom njegova ocjenjivanja,
 ·nastavka jačanja mjera za borbu protiv korupcije na svim razinama,
 ·integracije strukovnog obrazovanja i osposobljavanja koje se odvija u školi i dvojnog sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja radi povećanja relevantnosti i zapošljivosti,
 ·provedbe cjelovitog osposobljavanja nastavnika u skladu s novim nastavnim planom i programom,
 ·uspostave pouzdane baze podataka u području obrazovanja kako bi se moglo donijeti reforme temeljene na dokazima i potom ocijeniti poduzete mjere,
 ·ažuriranja okvira politike u području obrazovanja u skladu sa stečenim iskustvom,
 ·nastavka poboljšanja institucionalnog kapaciteta svih relevantnih upravnih tijela i agencija uključenih u upravljanje obrazovanjem.
 Stranke će surađivati u cilju:
 ·razmjene informacija i dobre prakse u području sporta i tjelesne aktivnosti s naglaskom na zdrav način života, okoliš, društvene i obrazovne vrijednosti sporta i dobro upravljanje u sportu,
 ·nastavka suradnje tijekom godišnjeg Europskog tjedna sporta.
 5.Javno zdravlje
 Stranke će surađivati radi:
 ·izrade novog dokumenta politike u području zdravlja, s komponentom e-zdravstva, kako bi se poboljšao pristup zdravstvenim uslugama i povećala njihova kvaliteta,
 ·uzimanja u obzir rodnih aspekata zdravlja, posebno razmatranjem zdravstvenih rizika i bolesti koji pogađaju žene,
 ·razvoja i provedbe višegodišnjeg plana institucijskog razvoja nacionalnog javnog zdravlja,
 ·provedbe novog nacionalnog programa za sprečavanje i kontrolu nezaraznih bolesti radi smanjenja broja oboljelih kako bi se smanjila pojavnost čimbenika rizika i poboljšalo suzbijanje bolesti, prema Programu ciljeva održivog razvoja do 2030.,
 ·povećanja zdravstvene pismenosti i podupiranja zajednica i stanovništva u usvajanju zdravijeg načina života,
 ·jačanja suradnje u području javnog zdravlja, posebno kako bi se poboljšale pripravnost za pandemiju i provedba međunarodnih zdravstvenih propisa i kako bi se ojačali zdravstveni sustavi,
 ·nastavka približavanja zakonodavstvu EU-a u području zaraznih bolesti te kvalitete i sigurnosti ljudskih organa namijenjenih transplantaciji,
 ·pripreme za provedbu i početka provedbe smjernica Međunarodne konferencije o harmonizaciji tehničkih zahtjeva za registraciju humanih lijekova.
 6.Gospodarski razvoj i tržišne prilike
 Stranke će surađivati kako bi pomogle Republici Moldovi u uspostavljanju potpuno funkcionalnog tržišnoga gospodarstva i postupnom usklađivanju njezinih politika s politikama EU-a u skladu s vodećim načelima makroekonomske stabilnosti, zdravih javnih financija, snažnog financijskog sustava i održive bilance plaćanja. Tom bi se suradnjom osobito pridonijelo postizanju sljedećih ciljeva:
 ·praćenja makroekonomskog kretanja, raspravljanja o ključnim izazovima politika i razmjene informacija o najboljoj praksi jačanjem redovitog makroekonomskog dijaloga kako bi se poboljšala kvaliteta donošenja ekonomskih politika,
 ·nastavka jačanja neovisnosti i regulatornih ovlasti te izgradnje kapaciteta Nacionalne banke Moldove i Nacionalne komisije za financijska tržišta za politike regulacije, nadgledanja i nadzora financijskog sektora kako bi se osigurala pouzdanost financijskog sektora,
 ·razmjene iskustva EU-a o monetarnoj i tečajnoj politici, među ostalim o međunarodnoj ulozi eura, radi daljnjeg razvoja sposobnosti Republike Moldove u tim područjima,
 ·jačanja politike vlasništva države kako bi se povećala učinkovitost poduzeća u državnom vlasništvu i smanjili fiskalni rizici te osigurala otvorena, konkurentna i transparentna privatizacija u skladu s najboljom praksom EU-a,
 ·ispunjavanja kriterija za konačno pridruživanje jedinstvenom području plaćanja u eurima (SEPA),
 ·poboljšanja institucionalnih kapaciteta, učinkovitosti, transparentnosti i regulatornog okvira tržišnog natjecanja.
 7.Pravo trgovačkih društava, računovodstvo i revizija te korporativno upravljanje
 Stranke će surađivati kako bi pripremile Republiku Moldovu za provedbu prava EU-a i međunarodnih instrumenata navedenih u relevantnim prilozima Sporazumu o pridruživanju, posebno radi:
 ·nastavka usklađivanja zakonodavstva Republike Moldove o reviziji i računovodstvu s EU-ovim i međunarodnim instrumentima kako je navedeno u Prilogu II. Sporazumu o pridruživanju,
 ·razmjene pravodobnih, relevantnih i točnih informacija o trenutačnom stanju postojećeg zakonodavstva i njegovoj usklađenosti s pravom EU-a, na temelju formata koji su stranke dogovorile, radi provedbe prava EU-a prema dogovorenom rasporedu,
 ·utvrđivanja područja za koja je potrebno osigurati osposobljavanje, izgradnju kapaciteta i stručna znanja,
 ·nastavka provedbe reforme sustava inspektorata i raznih tijela za inspekciju kako bi se povećala učinkovitost i smanjila mogućnost za korupciju s krajnjim ciljevima poboljšanja poslovnog okružja i provedbe zakona i standarda,
 ·razvoja administrativnog kapaciteta državnih institucija Republike Moldove uključenih u provedbu prava trgovačkih društava, računovodstvo i reviziju te korporativno upravljanje,
 ·pokretanja rasprava o osnivanju registra stvarnog vlasništva za trgovačka društva,
 ·poboljšanja regulatornog okvira za rješavanje pitanja nesolventnosti/zatvaranja poduzeća.
 8.Zapošljavanje, socijalna politika i jednake mogućnosti
 Stranke će surađivati kako bi zajamčile dostojanstven rad i pravedne radne uvjete za sve, ojačale jednake mogućnosti i pristup tržištu rada te se borile protiv siromaštva i socijalne isključenosti. Stranke će surađivati radi:
 — unutar 3–4 godine:
 ·dovršetka približavanja moldavskog zakonodavstva EU-ovu radnom pravu i pravu u području sigurnosti i zdravlja na radu u skladu s vremenskim sljedovima iz Sporazuma o pridruživanju te jamčenja usklađenosti sa standardima Međunarodne organizacije rada,
 ·uspostave djelotvornog sustava inspekcije rada za sigurnost i zdravlje na radu, prava radnika i uvjete rada te njegova usklađivanja sa standardima Međunarodne organizacije rada (pravni okvir i kapacitet),
 ·osmišljavanja pristupa za rješavanje problema neprijavljenog rada i neslužbenog zapošljavanja,
 ·jačanja kapaciteta Promatračke skupine za tržište rada,
 ·jamčenja djelotvornog socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja,
 — unutar 7 godina:
 ·djelotvorne provedbe radnog zakonodavstva i zakonodavstva o sigurnosti i zdravlju na radu, prvenstveno:
 –jačanjem administrativnog i provedbenog kapaciteta, osobito inspektorata rada i relevantnih pravosudnih tijela,
 –osposobljavanjem socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika, sudaca itd. i informiranjem,
 ·provedbe i praćenja pristupa za rješavanje problema neprijavljenog rada i neslužbenog zapošljavanja.
 Jačanje jednakih mogućnosti i pristupa tržištu rada:
 — unutar 3–4 godine:
 ·razrade političkog pristupa za poticanje većeg sudjelovanja na tržištu rada,
 ·poboljšanja političkih pristupa za podupiranje prelaska mladih na tržište rada,
 ·jačanja kapaciteta administracije i institucija koje su nadležne za razvoj i provedbu socijalnih politika i politika zapošljavanja, osobito službi za zapošljavanje i socijalnih službi,
 ·poboljšanja jednakog pristupa žena tržištu rada i nastojanja postizanja ravnopravnosti žena i muškaraca kad je riječ o plaćenom radu, među ostalim odgovarajućom zaštitom trudnih radnica i jamčenjem rodne ravnopravnosti kad je riječ o plaćama,
 — unutar 7 godina:
 ·jačanja kapaciteta administracije i institucija koje su nadležne za razvoj i provedbu socijalnih politika i politika zapošljavanja, osobito službi za zapošljavanje i socijalnih službi.
 Borba protiv siromaštva i socijalne isključenosti:
 — unutar 3–4 godine:
 ·jamčenja da sustav socijalne zaštite podupire aktivaciju (sudjelovanje na tržištu rada) te jamčenja prikladnosti i održivosti socijalne pomoći i mirovinskih programa.
 9.Zaštita potrošača
 Kako bi se pripremile za provedbu prava EU-a i međunarodnih instrumenata navedenih u relevantnom prilogu Sporazumu o pridruživanju, stranke će surađivati radi:
 — unutar 3–4 godine:
 ·provedbe višegodišnjeg plana institucijskog razvoja agencije za zaštitu potrošača,
 ·provedbe višegodišnjeg plana institucijskog razvoja nacionalne agencije za sigurnost hrane,
 ·revizije prenošenja u nacionalno pravo Uredbe (EZ) br. 2006/2004 o suradnji u zaštiti potrošača s obzirom na njezinu zamjenu Uredbom (EU) 2017/2394 o CPC-u od 17. siječnja 2020., kojom su uvedene dodatne minimalne ovlasti i zahtjevi za nadležna tijela i druge relevantne odredbe,
 ·postizanja dogovora o tome da se Direktiva 2013/11/EU o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova (Direktiva o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova) doda na popis pravne stečevine EU-a u području potrošačkog prava s kojom se potrebno uskladiti,
 — unutar 7 godina:
 ·uspostave i pokretanja nacionalnog sustava kojim se omogućuje učinkovita komunikacija među nacionalnim dionicima o opasnim neprehrambenim potrošačkim proizvodima i njihovu povlačenju po uzoru na EU-ov sustav za brzu razmjenu informacija,
 ·na temelju EU-ove procjene usklađenosti odnosnog nacionalnog sustava s Direktivom o općoj sigurnosti proizvoda stranke će raspraviti moguće korake koje je potrebno poduzeti u njihovoj suradnji,
 ·uspostave i pokretanja sustava razmjene informacija o opasnim prehrambenim potrošačkim proizvodima, na temelju sustava brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje prema modelu EU-a,
 ·integracije različitih kontrolnih točaka u pogledu sigurnosti hrane (granična inspekcija, zdravlje bilja, službe za zdravlje životinja i Nacionalni centar za ispitivanje i certificiranje uroda i tla) u jedan cjeloviti i upravljani informacijski sustav upravljanja,
 ·daljnjeg razvoja i jačanja nadzornih postupaka analize upravljanja na temelju rizika za prehrambene i neprehrambene proizvode,
 ·povremene procjene višegodišnjeg plana institucijskog razvoja agencije za zaštitu potrošača te, prema potrebi, njegove revizije,
 ·povremene procjene višegodišnjeg plana institucijskog razvoja nacionalne agencije za sigurnost hrane te, prema potrebi, njegove revizije,
 ·daljnjeg usklađivanja pravnog i normativnog okvira Republike Moldove za sanitarne i fitosanitarne mjere s pravnom stečevinom EU-a,
 ·nastavka postupnog približavanja zakonodavstva Republike Moldove mjerodavnom zakonodavstvu EU-a i međunarodnim instrumentima,
 ·poticanja razvoja neovisnih udruženja potrošača, uključujući nevladine organizacije potrošača, i kontakata predstavnika potrošača, kao i suradnje između tijela vlasti i nevladinih organizacija u području zaštite potrošača,
 ·jačanja administrativnog kapaciteta za zaštitu potrošača u Republici Moldovi, osobito osposobljavanjem vladinih službenika i drugih predstavnika interesa potrošača u pogledu prenošenja zakonodavstva EU-a i njegove naknadne provedbe.
 10.Statistički podaci
 Stranke će surađivati kako bi zajamčile usklađenost nacionalnog statističkog sustava Republike Moldove s propisima EU-a o statistici utvrđenima u Eurostatovoj Zbirci statističkih zahtjeva, kao i usklađenost s Kodeksom prakse europske statistike, kojim se utvrđuju načela za razvoj, izradu i širenje statističkih podataka unutar europskog statističkog sustava. Stranke će posebice surađivati radi:
 — unutar 3–4 godine:
 ·jamčenja profesionalne neovisnosti Nacionalnog statističkog ureda i drugih nacionalnih tijela (izrađivača službene statistike),
 ·razvoja kapaciteta Nacionalnog statističkog ureda, Nacionalne banke Moldove i drugih nacionalnih izrađivača službene statistike,
 ·modernizacije sustava informacijske tehnologije Nacionalnog statističkog ureda i Nacionalne banke Moldove. Modernizacija bi trebala uključivati konsolidaciju infrastrukture IKT-a (za Nacionalni statistički ured) unutar postojećeg pravnog okvira te primjenu novih tehnologija, ažuriranih metoda i metodologija u postupku izrade statistike i diseminacije podataka,
 ·jačanja koordinacije u nacionalnom statističkom sustavu, uključujući identifikaciju, odobrenje i formalizaciju drugih nacionalnih tijela (izrađivača službene statistike),
 ·poboljšanja upravljanja kvalitetom u skladu s europskim standardima kvalitete i rada na jačanju kapaciteta Nacionalnog statističkog ureda za uvođenje sustava upravljanja kvalitetom,
 ·razvoja smjernica za sustavnu procjenu kvalitete i izvješćivanje u skladu s europskim standardima kvalitete,
 ·standardizacije klasifikacije nepostojanja odgovora u svim anketama kućanstava,
 ·razvoja plana za provedbu odredbi Zakona o statistici o dobivanju besplatnog pristupa izvorima administrativnih podataka u statističke svrhe i uspostave formalnih mehanizama za uklanjanje postojećih prepreka pristupu pojedinačnim podacima u statističke svrhe,
 ·ažuriranja i poboljšanja politika o širenju informacija i komunikaciji,
 ·pripreme i provedbe popisa stanovništva i domaćinstava 2020.,
 ·daljnjeg jačanja kapaciteta Nacionalnog statističkog ureda za osposobljavanje, među ostalim razvojem Centra za kontinuirano statističko osposobljavanje,
 — unutar 7 godina:
 ·razvoja dostatnih i pouzdanih podataka kako bi se omogućilo Republici Moldovi da se pridruži Europskoj ljestvici uspjeha u inoviranju,
 ·provedbe sektorske procjene usklađenosti posebnih statističkih područja (najmanje njih pet) s europskim statističkim standardima te prilagodbe izrade i širenja podataka u skladu s preporukama,
 ·poboljšanja postupaka zaštite podataka u okviru politike povjerljivosti i povezanih smjernica u skladu sa Zakonom o statistici i standardima EU-a.
 11.Oporezivanje i carina
 Stranke će nastaviti surađivati u vezi s carinskim i poreznim pitanjima. Suradnja će uključivati kratkoročni i srednjoročni rad u cilju:
 ·daljnjeg pravnog usklađivanja u području carine provedbom Carinskog zakonika iz 2021. u skladu s Carinskim zakonikom Unije i drugim aktima navedenima u Prilogu XXVI. Sporazumu o pridruživanju,
 ·provedbe 5. faze uvođenja novog kompjuteriziranog provoznog sustava i pristupanja Republike Moldove Konvenciji o zajedničkom provoznom postupku (trenutačno ima samo status promatrača),
 ·daljnjeg osiguravanja uzajamnog priznavanja ovlaštenoga gospodarskog subjekta,
 ·uvođenja učinkovitog sustava praćenja uvoza trošarinske robe (alkohol i duhanski proizvodi) izuzetih od plaćanja carine, trošarina i poreza na dodanu vrijednost (PDV-a). Predložene mjere provodit će se označivanjem posebnim oznakama i smanjenjem gornjih granica za kvalifikaciju krijumčarenja kao kažnjivog djela koje podliježe kaznenoj odgovornosti,
 ·povećanja kapaciteta porezne uprave radi sprečavanja gomilanja dugova, osiguravanja djelotvornog prikupljanja poreza i jačanja borbe protiv poreznih prijevara i izbjegavanja poreza,
 ·daljnjeg razvoja suradnje s Organizacijom za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD-om) i poreznim upravama država članica EU-a razmjenom novih iskustava i trendova u području oporezivanja,
 ·jamčenja provedbe preporuka stručnjaka Svjetskog foruma OECD-a o transparentnosti i razmjeni informacija o poreznim pitanjima,
 ·jamčenja da se održavaju propisi za bescarinske prodavaonice koji su u potpunosti usklađeni s onima EU-a tako da se bescarinska prodaja ograniči na putnike koji odlaze u inozemstvo zračnim ili morskim putem,
 ·jačanja suradnje s Europskim uredom za borbu protiv prijevara i Uredom europskog javnog tužitelja u borbi protiv krijumčarenja cigareta,
 ·preispitivanja i jačanja kazni propisanih Kaznenim zakonom i Prekršajnim zakonom kako bi se osigurao primjeren odvraćajući učinak u sprečavanju i borbi protiv krijumčarenja i utaje poreza,
 ·pristupanja Protokolu o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima uz Okvirnu konvenciju Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom,
 ·usklađivanja nacionalnog zakonodavstva s odredbama prava EU-a u skladu s relevantnim prilogom Sporazumu o pridruživanju, posebice s odredbama koje se odnose na PDV i trošarine:
 duhanski proizvodi:
 –postupnog povećanja trošarina na duhan do minimalnog praga na razini EU-a u skladu sa Sporazumom o pridruživanju,
 trošarine na alkohol:
 –usklađivanja zakonodavstva s Direktivom EU-a o strukturi trošarina na alkohol i alkoholna pića kako bi se zajamčilo usklađivanje sa strukturom EU-a,
 oporezivanje energenata i električne energije:
 –usklađivanja zakonodavstva s odredbama relevantnog priloga Sporazumu o pridruživanju kako bi se zajamčilo usklađivanje s minimalnim pragom na razini EU-a.
 12.Industrijska i poduzetnička politika
 Stranke će surađivati kako bi dodatno poboljšale poslovno i regulatorno okružje u Republici Moldovi te kako bi se potaklo ulaganja i poslovne aktivnosti svih vrsta trgovačkih društava, s posebnim naglaskom na MSP-ove, uključujući mikropoduzeća. Ta će suradnja uključivati, ali neće biti ograničena na:
 ·donošenje i provedbu novog programa razvoja sektora MSP-ova za razdoblje od 2021. do 2025., na temelju najnovije ocjene inicijative za mala i srednja poduzeća (SBA),
 ·jačanje kapaciteta Organizacije za razvoj malih i srednjih poduzeća (ODIMM) za provedbu programa potpore MSP-ovima,
 ·olakšavanje sudjelovanja Republike Moldove u novom programu za jedinstveno tržište, konkurentnost i poduzeća (koji je dio Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME), uključujući sudjelovanje u daljnjim mjerama Europske poduzetničke mreže (EPM) i Erasmusa za mlade poduzetnike),
 ·jačanje udruženja poduzeća (uključujući sektorska udruženja) kako bi se poboljšao javno-privatni dijalog,
 ·zajednički rad, među ostalim s međunarodnim financijskim institucijama, na daljnjem poboljšanju pristupa MSP-ova financiranju,
 ·jačanje pružatelja usluga poslovnog razvoja,
 ·poticanje zelenih praksi MSP-ova u njihovim radnim procesima radi postizanja učinkovitosti resursa i održivog gospodarstva,
 ·poticanje razvoja programa i instrumenata za povećanje konkurentnosti MSP-ova praćenjem pristupa nacionalnog i regionalnog razvoja u okviru pametne specijalizacije,
 ·olakšavanje prijenosa tehnologije i poboljšanje znanja, kapaciteta i spremnosti MSP-ova na provedbu inovacija,
 ·podupiranje digitalne transformacije privatnog sektora olakšavanjem digitalne pismenosti, poticanjem automatizacije i uporabom umjetne inteligencije,
 ·jačanje socijalnog poduzetništva, posebno u ruralnim područjima, kao izvedivog poslovnog pristupa za moldavske MSP-ove kako bi se smanjila društvena nejednakost, stvorila radna mjesta i olakšao pristup skupina u nepovoljnom položaju gospodarskim mogućnostima,
 ·suradnju s Republikom Moldovom i njezino podupiranje u donošenju djelotvornih mjera koje se temelje na dokazima kako bi se pružila potpora moldavskim MSP-ovima i zaposlenicima za vrijeme pandemije bolesti COVID-19 i u fazi oporavka od nje.
 13.Poljoprivreda i ruralni razvoj
 Stranke će surađivati radi približavanja politike i zakonodavstva zajedničkoj poljoprivrednoj politici (ZPP) EU-a te osobito:
 ·poticati modernizaciju poljoprivrede i razvoj sektorâ s dodanom vrijednošću i izvoznim potencijalom, uz istodobno osiguravanje prijenosa znanja poljoprivrednicima,
 ·osigurati održivo upravljanje prirodnim resursima, pogotovo djelovanjem protiv erozije tla, podupiranjem ekološke poljoprivrede i provedbom mjera povezanih s klimom,
 ·smanjiti osjetljivost poljoprivrednog sektora na klimatske nepogode,
 ·poboljšati kvalitetu života u ruralnim područjima, među ostalim diversifikacijom gospodarskih aktivnosti u ruralnim područjima i razvojem ruralnog turizma,
 ·opsežnije primijeniti pristup inicijative LEADER i proširiti suradnju s lokalnim akcijskim grupama. Integrirati ga u nacionalne politike ruralnog razvoja,
 ·razvijati, promicati i provoditi sektorske programe za posebne poljoprivredne podsektore,
 ·razvijati kapacitete središnje i lokalne uprave u pogledu politika ruralnog razvoja,
 ·jačati kapacitete Agencije za intervencije i plaćanja u poljoprivredi kako bi se zajamčila transparentnost, učinkovitost i predvidljivost isplaćenih državnih potpora,
 ·razviti i provesti program Nacionalne strategije poljoprivrede i ruralnog razvoja (NSPRR) za razdoblje nakon 2020.
 14.Ribarstvena i pomorska politika
 Stranke će surađivati radi:
 — unutar 3–4 godine:
 ·poticanja integriranog pristupa pitanjima povezanima s vodama, morskim i pomorskim pitanjima uspostavom međuministarskog koordinacijskog mehanizma za pomorstvo sastavljenog od relevantnih ministarstava i službi koji će voditi rad na provedbi Zajedničkog pomorskog programa za Crno more i Strategije EU-a za dunavsku regiju te uspostavljanja relevantnih sinergija među njima,
 ·aktivnog doprinosa provedbi Zajedničkog pomorskog programa za Crno more, podupiranja utvrđivanja isplativih projekata i sudjelovanja na redovitim sastancima njegove upravljačke skupine,
 ·jačanja bilateralne i multilateralne suradnje i podupiranja rada Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja (GFCM) kako bi se postigao dodatan napredak u održivosti ribarstva i ispunile međunarodne obveze u području ribarstva i akvakulture,
 ·podupiranja provedbe Ministarske izjave iz Sofije iz 2018. o održivosti ribarstva i održivom razvoju akvakulture na Crnom moru i nove strategije GFCM-a do 2030.,
 ·jačanja tehničke i znanstvene suradnje unutar forumâ GFCM-a za akvakulturu, osobito centara za akvakulturu na Crnom moru kako bi se potaknuo održivi razvoj akvakulture,
 ·osiguravanja da se nezakonita, neprijavljena i neregulirana (IUU) plovila na popisu regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom ne registriraju u državni registar brodova Republike Moldove,
 ·osiguravanja da se sva plovila koja se upotrebljavaju za ribolovne aktivnosti i aktivnosti povezane s ribolovom, uključujući ulov, preradu, opskrbu ili prijevoz ribe, smatraju ribarskim plovilima i da više nisu registrirana pod zastavom Republike Moldove. Pojam „ribarsko plovilo” navedeno u nacionalnom zakonodavstvu Moldove trebao bi biti dosljedan s međunarodnim instrumentima povezanima s ribarstvom u ovom kontekstu,
 ·aktivne suradnje u borbi protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova,
 — unutar 7 godina:
 ·poticanja održivog upravljanja resursima akvakulture i postizanja napretka u prikupljanju podataka o akvakulturi,
 ·poboljšanja učinkovitosti tržišta s pomoću tržišnih standarda i sljedivosti proizvoda ribarstva.
 ·daljnje provedbe Zajedničkog pomorskog programa za Crno more i njegova razvoja s pomoću konkretnih projekata i obveza politike za održivo plavo gospodarstvo na nacionalnoj i regionalnoj razini.
 15.Energetika
 Stranke će nastaviti blisko surađivati radi poboljšanja energetske sigurnosti Moldove, među ostalim povećanjem energetske učinkovitosti i diversifikacijom pravaca i izvora opskrbe energijom nositeljâ energije. Zajednički cilj i dalje je uspostava konkurentnog i transparentnog energetskog tržišta u Republici Moldovi i njegova integracija u energetsko tržište EU-a postupnim približavanjem propisima EU-a u području energetike. Prioritet Republike Moldove bit će energija iz obnovljivih izvora i energetska učinkovitost kao osnova za čistu i ekološki prihvatljivu energetsku tranziciju zemlje, u skladu s ciljem EU-a za postizanje klimatske neutralnosti do 2050. Stranke će posebice surađivati radi:
 Energetska sigurnost:
 ·poboljšanja energetske sigurnosti povećanjem diversifikacije pravaca i izvora opskrbe energijom nositeljâ energije, primjerice daljnjim razvojem lokalnih obnovljivih izvora energije te dovršetkom i jačanjem energetskih interkonekcija s EU-om. Posebno:
 –poticanjem potpune uporabe na tržištu plina nedavno dovršenog plinovoda Ungheni-Chisinau jamčenjem pravilne primjene povezanih pravnih odredbi u primarnom i sekundarnom zakonodavstvu, uključujući mrežne kodekse za plin, kako bi se omogućile dodatne zalihe na konkurentskoj osnovi i povećana interkonekcija s EU-om,
 –dovršetkom interkonekcije s rumunjskim elektroenergetskim sustavom radi diversifikacije opskrbe Republike Moldove električnom energijom,
 — unutar 3–4 godine:
 Integracija energetskih tržišta:
 ·nastavka poduzimanja koraka za daljnju integraciju energetskog tržišta Republike Moldove s EU-om,
 ·postupnog povećanja približavanja zakonodavstva Republike Moldove u području energetike propisima EU-a, u skladu s (revidiranim) Prilogom VIII. Sporazumu o pridruživanju i obvezama na temelju Ugovora o Energetskoj zajednici,
 ·potpune provedbe trećeg energetskog paketa. Stranke će stoga surađivati radi što skorijeg dovršetka razdvajanja u sektoru električne energije i plina, u skladu s obvezama na temelju Ugovora o Energetskoj zajednici i uz blisko savjetovanje s tajništvom Energetske zajednice, kako bi se ostvario napredak u području liberalizacije tržišta, omogućili stvaran pristup trećih strana i otvaranje tržišta te zajamčile neovisnost i odgovornost nacionalnog regulatornog tijela u osiguravanju transparentnog i stabilnog regulatornog okruženja,
 ·povećanja transparentnosti u sektoru električne energije kako bi se razvila privlačna i stabilna investicijska klima rješavanjem institucionalnih, pravnih, poreznih i drugih uvjeta,
 Energetska učinkovitost i energija iz obnovljivih izvora – prelazak na čistu energiju:
 ·povećanja energetske učinkovitosti u cjelini, ali prvenstveno u građevinskom sektoru,
 ·povećanja udjela obnovljivih izvora energije u energetskom sektoru osiguravajući pritom da opskrba energijom ostane sigurna i cjenovno dostupna potrošačima i poduzećima. Kako bi se to postiglo, nužno je da je energetsko tržište potpuno integrirano i povezano te da se postupno digitalizira,
 ·na temelju zakona o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora, razvijanja programâ potpore, administrativnih pravila i drugih mjera za poticanje veće uporabe obnovljivih izvora energije osiguravajući pritom da opskrba energijom ostane sigurna i cjenovno dostupna potrošačima i poduzećima,
 ·stvaranja poticajnog i stabilnog okvira ulaganja koji se temelji na tržištu uz pomoć najbolje prakse EU-a kako bi se povećala ulaganja u energiju iz obnovljivih izvora,
 ·osiguravanja dekarbonizacije uz najniži trošak pametnom integracijom obnovljivih izvora energije, energetske učinkovitosti i ostalih održivih rješenja u različitim sektorima.
 Nuklearna sigurnost
 — unutar 7 godina:
 ·suradnje na sigurnom gospodarenju radioaktivnim otpadom u Republici Moldovi podupiranjem provedbe Nacionalne strategije za gospodarenje radioaktivnim otpadom iz 2017.
 16.Promet
 Stranke će surađivati kako bi zajamčile daljnju provedbu zakonodavstva EU-a navedenog u prilozima Sporazumu o pridruživanju te pružile potporu Republici Moldovi, a posebno će se usredotočiti na povezanost, cestovnu sigurnost i održive prometne sustave. Suradnja će uključivati rad u cilju:
 — u području povezanosti:
 ·provedbe odredbi Sporazuma između EU-a i Republike Moldove o uspostavi zajedničkog zračnog prostora, koji ima potencijal za poticanje razvoja turizma, a time i gospodarskog razvoja zemlje,
 ·suradnje s Republikom Moldovom na izradi i provedbi novog dokumenta nacionalne prometne politike (politika mobilnosti), uključujući dokument nacionalne pomorske politike,
 ·povećanja sigurnosti i standardâ zaštite morskog okoliša, što bi dovelo do poboljšanih rezultata države zastave Republike Moldove na temelju Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke,
 ·suradnje s Republikom Moldovom na reformi njezina sektora prometa unutarnjim plovnim putovima, među ostalim izgradnjom kapaciteta i institucija,
 ·provedbe infrastrukturnih projekata utvrđenih proširenjem indikativne osnovne mreže TEN-T i uključenih u akcijski plan ulaganja u indikativnu mrežu TEN-T iz siječnja 2019. Provedbom prioritetnih projekata utvrđenih u akcijskom planu trebala bi se dovršiti indikativna osnovna mreža TEN-T do 2030., što bi doprinijelo boljim, učinkovitijim i sigurnijim prometnim vezama između EU-a i Republike Moldove. Potrebno je dodatno razmotriti ulogu crnomorskog bazena u smislu povezanosti,
 — u području cestovne sigurnosti:
 ·poboljšanja postojećeg sustava Republike Moldove za prikupljanje podataka povezanih sa sigurnošću na cestama razvojem nacionalne baze podataka o sigurnosti na cestama koja bi mogla poslužiti kao osnova za razvoj prilagođenije politike sigurnosti na cestama (dokumenti politike i planiranja provedbe sigurnosti na cestama),
 — u području održivih prometnih sustava:
 ·reforme željezničkog sektora kako bi se postigle konkurentne, pouzdane i sigurne željezničke usluge koje bi mogle pomoći u preusmjeravanju tereta s cesta na željeznice i time pridonijeti većoj održivosti prometnog sektora,
 ·povećanja mobilnosti u gradovima u cilju dekarbonizacije prometnog sektora i razvoja pojačane suradnje u području planiranja održive mobilnosti u gradovima,
 ·zajedničke provedbe kampanja za informiranje javnosti kako bi se povećala svijest građana o alternativnim načinima mobilnosti u gradovima, kao što su vožnja biciklom i javni prijevoz, u cilju smanjenja onečišćenja i zagušenja,
 ·podrške širenju uporabe energetski učinkovitih vozila kako bi se smanjilo onečišćenje i poboljšala okolišna učinkovitost prometnog sektora,
 ·da države članice EU-a razmotre mogućnost postupnog otvaranja tržišta cestovnog prometa na temelju napretka koji je Republika Moldova postigla u prenošenju mjerodavne pravne stečevine EU-a.
 17.Turizam
 Stranke će surađivati kako bi ojačale razvoj konkurentnog i održivog sektora turizma, kao čimbenika koji donosi gospodarski rast i zapošljavanje.
 18.Regionalni razvoj
 Stranke će surađivati kako bi ostvarile regionalni razvoj Republike Moldove i težiti ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji s EU-om. Posebna pozornost posvetit će se povećanju konkurentnosti i održivog razvoja regija, smanjenju nejednakosti i poboljšanju kvalitete života građana, iskorištavanju prilika za suradnju i usredotočenju na razvoj i provedbu strategije pametne specijalizacije, provedbi Makroregionalne strategije EU-a za dunavsku regiju i suradnji u transnacionalnim i prekograničnim programima EU-a s državama članicama.
 Stranke će surađivati radi:
 — unutar 3–4 godine:
 ·daljnjeg jačanja sudjelovanja Republike Moldove u Strategiji EU-a za dunavsku regiju kako bi imala koristi od razmjene iskustava i primjera najbolje prakse s regijama sudionicama iz država članica EU-a,
 ·izgradnje primjerenog kapaciteta na nacionalnoj/regionalnoj/lokalnoj razini s ciljem sudjelovanja u svim programima prekogranične suradnje,
 ·proaktivnog sudjelovanja u razvoju programâ prekogranične suradnje Interreg NEXT za razdoblje od 2021. do 2027. (program Rumunjske/Republike Moldove i program crnomorskog bazena) i Dunavskog programa u okviru inicijative Interreg za razdoblje od 2021. do 2027., uključujući poboljšanje kapacitetâ potrebnih struktura upravljanja i kontrole,
 ·nastavka provedbe programâ prekogranične suradnje u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo za razdoblje od 2014. do 2020. i nadolazećih programa prekogranične suradnje za razdoblje od 2021. do 2027. (zajednički operativni program Rumunjske/Republike Moldove i zajednički operativni program za Crno more) i programa transnacionalne suradnje Interreg V-B Dunav,
 ·nastavka rada na strategiji pametne specijalizacije i dovršetka procesa poduzetničkog otkrivanja 2020. Primjene strategije pametne specijalizacije u relevantnim područjima politike radi donošenja odluka o ulaganju za istraživanje i inovacije. Nadalje, ulaganja u izgradnju kapaciteta i upravljanje strategijom, u prvom redu tako što će stvoriti međuministarski koordinacijski mehanizam i ispravan okvir za provedbu,
 — unutar 7 godina:
 ·izrade novog dokumenta politike za regionalni razvoj na cijelom području zemlje u cilju podržavanja uravnoteženijeg rasta zemlje u cjelini,
 ·stranke će surađivati kako bi iskoristile mogućnosti u okviru prioriteta strategije pametne specijalizacije u postizanju nacionalnih ciljeva utvrđenih u politikama i podržale razvoj gradova, poduzetništvo, ljudski kapital, razvoj novih vještina, inovacije (poduzetništvo), istraživanje i razvoj te ekonomsku i industrijsku politiku u cilju približavanja praksi u europskim državama članicama. Prioriteti strategije pametne specijalizacije temelje se na dokazima i utvrđeni su u okviru participativnog postupka pod vodstvom relevantne Komisijine službe, Zajedničkog istraživačkog centra. Primjene prioriteta strategije pametne specijalizacije u relevantnim područjima politike, posebno u nacionalnoj regionalnoj politici, politici istraživanja i inovacija te programiranju financijskih sredstava instrumenta NDICI–Globalna Europa. Praćenja primjene strategije i redovite revizije procesa poduzetničkog otkrivanja. Ostvarivanja suradnje s relevantnim državama članicama EU-a i zemljama Istočnog partnerstva u području prioriteta strategije pametne specijalizacije u cilju promicanja razvoja i unaprjeđenja trgovine i transnacionalnih lanaca vrijednosti. Pridruživanja platformi za strategiju pametne specijalizacije u cilju konsolidacije i produbljivanja iskustva,
 ·stranke će surađivati radi stvaranja uvjeta za osnovnu infrastrukturu kako bi povećale razinu privatnog ulaganja u gospodarstvo te radi razvijanja poduzetništva na regionalnoj razini,
 ·uspostave cjelovitog upravljanja kojim se jamči da se strategija pametne specijalizacije primjenjuje kao temelj za donošenje odluka o ulaganju u istraživanje i inovacije kako bi se povećao potencijal za inovacije regija i cijele zemlje. Redovite revizije strategije pametne specijalizacije i njezine provedbe. Ažuriranja strategije najmanje svakih pet godina ili prije toga ako to zahtijevaju okolnosti,
 ·poboljšanja uključenosti dionika i civilnog društva u postupke donošenja odluka primjenom europskog kodeksa ponašanja za partnerstvo i učvršćivanja partnerstva između svih stranaka,
 ·jačanja institucijskog i operativnog kapaciteta nacionalnih, regionalnih i lokalnih institucija u području regionalnog razvoja, uključujući rad na razvoju učinkovitog sustava višerazinskog upravljanja i jasne podjele odgovornosti.
 19.Civilna zaštita
 Stranke će surađivati kako bi ojačale suradnju između EU-a i Republike Moldove u području sprečavanja katastrofa te pripravnosti i odgovora na katastrofe radi:
 Prevencija:
 ·jačanja integriranog pristupa upravljanju rizicima od katastrofa koji uključuje više opasnosti i u kojem sudjeluje više dionika,
 ·jačanja veza između smanjenja rizika od katastrofa i otpornosti na klimatske promjene i prilagodbe klimatskim promjenama,
 ·jačanja višesektorskih sustava prognoziranja i ranog upozoravanja koji uključuju više opasnosti i mehanizama komunikacije u slučaju rizika od katastrofa i opasnosti,
 ·povećanja razumijevanja rizika promicanjem prikupljanja i dijeljenja osnovnih podataka o gubicima i štetama,
 Pripravnost:
 ·poboljšanja pripravnosti na katastrofe kako bi se omogućio djelotvoran odgovor na njih razmjenom stručnog znanja i primjera najbolje prakse, osposobljavanjem, vježbama i drugim inicijativama za izgradnju kapaciteta,
 ·povezivanja izgradnje kapaciteta s nedostacima kapaciteta za odgovor,
 ·podupiranja djelotvorne uporabe sustavâ ranog upozoravanja,
 ·jačanja veza između znanstvene zajednice i operativnog područja te oblikovatelja politika kako bi se riješio problem nedostatka znanja i tehnologije u upravljanju rizicima od katastrofa,
 ·poboljšanja svijesti stanovništva o riziku od katastrofa njegovim informiranjem o temeljnim čimbenicima rizika.
 Odgovor:
 ·jamčenja učinkovite komunikacije 24 sata dnevno, uključujući razmjenu ranih upozorenja i informacija o izvanrednim situacijama velikih razmjera koje utječu na EU i Republiku Moldovu, kao i na treće zemlje u kojima su stranke uključene u odgovor na katastrofe,
 ·olakšavanja međusobne i regionalne pomoći, osobito putem Mehanizma Unije za civilnu zaštitu, u slučaju ozbiljnih izvanrednih situacija, na odgovarajući način i pod uvjetom da su dostupni potrebni resursi,
 ·promicanja provedbe zakonodavstva o potpori države domaćina,
 ·poticanja djelotvorne međuinstitucijske koordinacije i međusektorskih veza kako bi se olakšala međunarodna pomoć u operacijama odgovora na katastrofe,
 ·daljnjeg poboljšanja sposobnosti za primanje i pružanje međunarodne pomoći.
 20.Istraživanje i inovacije
 Stranke će surađivati radi:
 — unutar 3–4 godine:
 ·provedbe strateškog programa istraživanja i inovacija za Crno more, regionalnog programa u okviru Crnomorske sinergije,
 ·povećanja iznosa financiranja za javna tijela za istraživanje i inovacije iz javnog proračuna te poticanja privlačenja privatnih sredstava,
 ·provedbe institucionalne evaluacije organizacija u području istraživanja i inovacija propisane Zakonom o znanosti i inovacijama te usmjeravanja sredstava organizacijama u području istraživanja i inovacija koje imaju dobre rezultate,
 ·iskorištavanja punog potencijala Nacionalnog programa za istraživanje i inovacije za razdoblje od 2020. do 2023.,
 ·poboljšanja sudjelovanja znanstvene zajednice/istraživačkih subjekata u programu Obzor Europa,
 ·primjene međunarodnih standarda ocjenjivanja na istraživačke projekte i velike znanstvene inicijative, uključivanja inozemnih stručnjaka u pregled i ocjenjivanje prijedloga projekata,
 — unutar 7 godina:
 ·provedbe Sporazuma između Europske unije i Republike Moldove o sudjelovanju Republike Moldove u programu Unije Obzor Europa – Okvirnom programu za istraživanja i inovacije,
 ·povećanja konkurentnosti moldavskog gospodarstva s pomoću inovacija: podupiranja učinka gospodarskih subjekata, prelaska s konkurentnosti koja se temelji na troškovima na konkurentnost koja se temelji na inovacijama,
 ·jačanja uloge i statusa nacionalnog sustava istraživanja i inovacija kao resursa za razvoj i dobrobit promicanjem izvrsnosti u istraživanju u kontekstu prioriteta europskog istraživačkog prostora (EIP),
 ·razvoja istraživačkih organizacija s dobrim rezultatima koje mogu postati regionalni subjekti,
 ·jamčenja bliske i sustavne suradnje istraživačkih institucija iz Republike Moldove i znanstveno-akademskog okruženja s privatnim i gospodarskim okruženjem na temelju uzajamne koristi,
 ·uspostave suradnje između oblikovatelja politika (središnje, lokalne vlasti) i istraživačke zajednice i inovacijskih institucija,
 ·izgradnje kritične mase istraživača koja je potrebna za preobrazbu područja istraživanja i inovacija u čimbenik gospodarskog rasta, obraćajući pozornost na uključivanje mladih u znanstvene aktivnosti i unaprjeđenje viđenja istraživača u društvu,
 ·usmjeravanja znatnog dijela aktivnosti istraživanja i inovacija na društvena pitanja kako bi se razvio kapacitet javnog sustava istraživanja i inovacija da prepoznaje i odgovara na lokalne potrebe društva kao i stvarne izazove na svjetskoj razini.
 21.Kultura, audiovizualna politika i mediji
 Kultura
 Stranke će surađivati radi:
 ·jačanja provedbe Konvencije UNESCO-a iz 2005. o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja,
 ·suradnje u razvoju uključive politike u području kulture u Republici Moldovi te u očuvanju i vrednovanju kulturne i prirodne baštine u cilju jačanja socioekonomskog razvoja,
 ·jačanja kulturne povezanosti Republike Moldove s dijasporom,
 ·povećanja sudjelovanja subjekata iz kulturnog i kreativnog sektora Republike Moldove u programima kulturne/audiovizualne suradnje, osobito u programu Kreativna Europa.
 Audiovizualna politika i mediji
 ·donošenja sekundarnog zakonodavstva za Zakon Republike Moldove o audiovizualnim medijskim uslugama i jamčenja njegove potpune i djelotvorne provedbe,
 ·jamčenja učinkovitog i poštenog tržišnog natjecanja u sektoru oglašavanja,
 ·jamčenja djelotvorne provedbe Zakona Republike Moldove o audiovizualnim medijskim uslugama kako bi se riješilo pitanje koncentracije vlasništva nad medijima u skladu s najboljom praksom EU-a,
 ·provedbe stručnog pregleda Audiovizualnog vijeća,
 ·osiguravanja potpuno transparentnih i participativnih postupaka pri izmjeni zakonodavstva u području audiovizualnih medija, među ostalim pri prenošenju europskih standarda u nacionalno pravo,
 ·jamčenja trajnog dijaloga o audiovizualnoj politici i primjenjivim međunarodnim standardima,
 ·suradnje u borbi protiv govora mržnje, rasizma i ksenofobije u audiovizualnom području i području medija,
 ·provedbe postupka digitalizacije.
 22.Informiranje javnosti i vidljivost
 Stranke će surađivati radi:
 ·jamčenja utemeljene i ciljane komunikacije o mogućnostima i konkretnim koristima Sporazuma o pridruživanju EU-a i Republike Moldove, s naglaskom na područje produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine,
 ·jamčenja odgovarajuće vidljivosti svih projekata i programa EU-a i njihova učinka bliskom suradnjom s medijskim kućama, civilnim društvom i poslovnom zajednicom na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini,
 ·pokretanja komunikacijskih kampanja kako bi se potaknuli i održali društveni zahtjevi za transformacijski program reformi koji se temelji na Sporazumu o pridruživanju,
 ·jačanja suradnje u području strateške komunikacije kako bi se učvrstila otpornost zemlje i društva na dezinformacije. Osobito podupiranja izgradnje institucionalnih kapaciteta u borbi protiv negativnih učinaka netočnih informacija i dezinformacija, pogotovo onih u internetskom prostoru čije širenje omogućuju tehnologije umjetne inteligencije, koje su usmjerene na obmanjivanje šire javnosti i predstavljaju veliku prijetnju demokratskim političkim procesima i procesima donošenja politika ugrožavanjem zdravlja građana, sigurnosti i okoliša te narušavanjem povjerenja u javne institucije,
 ·širenja i diversifikacije okvira praktične suradnje kako bi uključivao aktere civilnog društva i druge relevantne aktere i institucije.
 V. Trgovina i pitanja povezana s trgovinom (DCFTA)
 Stranke će nastaviti produbljivati integraciju na temelju Sporazuma o pridruživanju i područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine (DCFTA). Učinkovitom provedbom Sporazuma o pridruživanju i DCFTA-a, povezanom s opsežnijim postupkom regulatornog usklađivanja i povezanih nužnih reformi, doprinosi se uspostavi uvjeta za unaprijeđene gospodarske i trgovinske odnose s EU-om koji vode do daljnje postupne gospodarske integracije Republike Moldove u unutarnje tržište Europske unije, kao što je predviđeno u Sporazumu o pridruživanju. Točnije, stranke su dužne ostvariti napredak u provedbi glave V. Sporazuma o pridruživanju („Trgovina i pitanja povezana s trgovinom”) i njegovih priloga, kako se redovito ažuriraju da bi odražavali najnoviju pravnu stečevinu EU-a i kako su izmijenjeni u okviru preispitivanja nakon treće godine predviđenog člankom 147. Sporazuma o pridruživanju (sklopljen u siječnju 2020.
 6
 ).
 Stranke uviđaju koristi DCFTA-a u jačanju trgovinskih odnosa između dviju strana, čemu svjedoči znatno povećanje trgovine Moldove s EU-om, koja 2020. iznosi 53 % ukupne trgovine Republike Moldove, i surađivat će na daljnjoj konsolidaciji trgovinskih tokova na temelju povećanog zakonodavnog i regulatornog usklađivanja.
 Stranke su svjesne da još nije ostvaren puni potencijal ovog Sporazuma, posebno u pogledu odobrenja pristupa tržištu. Stoga je prioritet proširenje kategorija proizvoda životinjskog podrijetla koje Republika Moldova izvozi na tržište EU-a, počevši od mesa peradi i jaja klase B.
 Liberalizacija pristupa tržištu s moldavske strane, primjerice, u skladu s Prilogom XV.D Sporazumu o pridruživanju, i dalje će se postupno provoditi za neke proizvode do 2024. Obje stranke dužne su redovito surađivati, među ostalim putem bilateralnih struktura uspostavljenih na temelju Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Republike Moldove, kao i unutar multilateralnih okvira, te razmjenjivati informacije o svim aspektima povezanima s provedbom Sporazuma o pridruživanju/DCFTA-a, uključujući među ostalim statističke podatke, uporabu carinskih kvota (TRQ) i djelotvornu primjenu mehanizma za sprečavanje izbjegavanja mjera. U tom pogledu, u okviru dodatne liberalizacije pristupa tržištu dopuštene na temelju Sporazuma o pridruživanju, stranke pozdravljaju odluku Odbora za Pridruživanje EU-a i Republike Moldove u sastavu zaduženom za trgovinu da poveća carinske kvote i pragove za sprečavanje izbjegavanja mjera za određene poljoprivredne proizvode.
 Kad je riječ o regulatornom približavanju, stranke će surađivati kako bi ostvarile približavanje zakonodavstvu EU-a i međunarodnoj najboljoj praksi, kako je navedeno u relevantnim poglavljima i prilozima glavi V. Sporazuma o pridruživanju/DCFTA-a. Kao pitanje visokog prioriteta Republika Moldova nastavit će jačati nacionalni institucionalni okvir kako bi osigurala neovisnu provedbu i praćenje novog zakonodavstva donesenog u pojedinim relevantnim područjima.
 Republika Moldova redovito će obavješćivati EU o trenutačnom stanju približavanja zakonodavstva preko specijaliziranih pododbora i u okviru godišnjeg sastanka Odbora za Pridruživanje u sastavu zaduženom za trgovinu. Ta tijela osnovana Sporazumom o pridruživanju redovito će pratiti i procjenjivati stvaran napredak u svim relevantnim područjima u odnosu na rasporede za provedbu predviđene u relevantnim poglavljima Sporazuma o pridruživanju i njegovim prilozima. Prema potrebi i ako se stranke tako dogovore, EU će pružiti pomoć i stručno znanje kako bi pomogao moldavskim vlastima u tom procesu.
 Rad na sljedećim područjima povezanima s trgovinom, kako su uključena u relevantna poglavlja glave V. Sporazuma o pridruživanju, smatra se prioritetom:
 ·Tehnički propisi, standardizacija i povezana infrastruktura
 Stranke će surađivati kako bi postigle usklađenost s tehničkim propisima EU-a, standardizacijom, mjeriteljstvom, akreditacijom, postupcima procjene sukladnosti i sustavom za nadzor tržišta, unutar rokova i u skladu sa zahtjevima predviđenima u poglavlju 3. i relevantnim prilozima. Stranke će surađivati u izradi procjene nedostataka kapaciteta moldovskih nadležnih tijela i relevantnih javnih tijela za sektore usmjerene na izvoz.
 ·Sanitarne i fitosanitarne mjere
 Stranke će surađivati kako bi uskladile sanitarne i fitosanitarne standarde za hranu i hranu za životinje, zdravlje bilja te zakonodavstvo i praksu koji se odnose na zdravlje i dobrobit životinja u Republici Moldovi sa standardima i zakonodavstvom EU-a, unutar rokova i u skladu sa zahtjevima utvrđenima u poglavlju 4. i relevantnim prilozima. Nacionalna agencija za sigurnost hrane trebala bi osigurati pravilnu provedbu tih odredbi. U tijeku je postupak dobivanja odobrenja za izvoz moldavskih proizvoda u Uniju, posebno za meso peradi i jaja klase B, iako je znatno napredovao i doveo do pristupa tržištu mliječnih proizvoda tijekom 2021. Osim toga, stranke priznaju ostvarenje konkretnih rezultata kojima se olakšava trgovina poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima u korist potrošača i industrija s obje strane granice te se obvezuju nastaviti tu suradnju.
 Suradnja između stranaka odnosit će se na:
 — unutar 3–4 godine:
 ·daljnje poboljšanje infrastrukture i povezanih kapaciteta potrebnih za provedbu zakonodavstva, osobito u području zdravlja životinja, zdravlja bilja, laboratorija za sigurnost hrane i graničnih inspekcijskih postaja, u skladu sa zahtjevima EU-a,
 ·proširenje raspona akreditiranih metoda svih laboratorija uključenih u službene kontrole kako bi se ispunili sanitarni i fitosanitarni uvjeti za izvoz prehrambenih proizvoda životinjskog podrijetla iz Republike Moldove u EU,
 ·razvoj i provedbu nacionalnog sustava brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje te njegovo povezivanje sa sustavom EU-a,
 ·provedbu europskog sustava certificiranja i kontrole za vino i alkoholne proizvode namijenjene za tržišta EU-a u Republici Moldovi,
 — unutar 7 godina:
 ·podupiranje nastojanja Nacionalne agencije za sigurnost hrane u okviru postupka akreditacije prema normi ISO 17020 – Ocjenjivanje sukladnosti – Zahtjevi za rad različitih vrsta tijela koja provode inspekciju.
 ·Carina i olakšavanje trgovine
 Stranke će surađivati kako bi uskladile zakonodavstvo Republike Moldove s pravom EU-a, carinskom shemom EU-a i relevantnim međunarodnim standardima, i to u rokovima i u skladu sa zahtjevima iz poglavlja 5. i relevantnih priloga. Republika Moldova u kratkoročnom će razdoblju provesti Carinski zakonik iz 2021. i njegovo provedbeno zakonodavstvo u skladu s Carinskim zakonikom Unije i drugim aktima navedenima u Prilogu XXVI. Sporazumu o pridruživanju između EU-a i Republike Moldove te će raditi na pridruživanju Konvenciji o zajedničkom provoznom postupku (u ovom trenutku ima samo status promatrača). U srednjoročnom razdoblju dovršit će se i postupak osiguravanja uzajamnog priznavanja ovlaštenoga gospodarskog subjekta.
 ·Pravila o podrijetlu
 Stranke će surađivati kako bi provele nove odredbe revidirane Paneuromediteranske konvencije, pogotovo u području dokaza o podrijetlu (izdavanje i provjera, usklađenost s pravilima o podrijetlu) i carinske suradnje te radi prilagodbe nacionalnog zakonodavstva prethodno navedenom.
 ·Poslovni nastan, trgovina uslugama i elektronička trgovina
 Stranke će nastaviti dijalog o poslovnom nastanu, trgovini uslugama i elektroničkoj trgovini u skladu s relevantnim odredbama poglavlja 6. i relevantnih priloga. Provest će obveze u područjima usluga obuhvaćenima ovim poglavljem u skladu s rokovima predviđenima relevantnim prilozima.
 Stranke će surađivati kako bi podržale reforme usmjerene na poboljšanje sektorske suradnje u području digitalnog gospodarstva i olakšavanje elektroničke trgovine između dviju strana.
 ·Javna nabava
 Stranke će surađivati radi provedbe poglavlja 8. i povezanih priloga u Republici Moldovi. Provedba zakonodavnih promjena predviđenih u svim fazama okvirnog vremenskog rasporeda za institucionalne reforme, približavanje i pristup tržištu (hodogram u prilogu XXIX.B) smatrat će se prioritetom. Nakon potvrde EU-a o ispunjenju uvjeta utvrđenih u nekoliko faza tog hodograma Odbor za pridruživanje u sastavu zaduženom za trgovinu donijet će relevantnu zajedničku odluku o odobravanju dodatnog uzajamnog pristupa tržištu, kako je predviđeno u hodogramu.
 Stranke potiču moldavsku vladu da nastavi provoditi zakonodavne reforme radi postizanja usklađenosti sustava sa standardima EU-a i međunarodnim standardima, uključujući razvoj i uvođenje sustava elektroničke javne nabave.
 Stranke će nastaviti surađivati kako bi ojačale nacionalno zakonodavstvo o pravnim sredstvima i žalbama za dodjelu ugovora o javnoj nabavi, sektorskih ugovora, koncesija za radove i koncesija za usluge.
 Stranke će nastaviti surađivati radi transparentnosti i odgovornosti javne nabave.
 ·Prava intelektualnog vlasništva
 Stranke će nastaviti surađivati kako bi uskladile zakonodavstvo Republike Moldove s pravom EU-a i međunarodnim standardima u pogledu zaštite prava intelektualnog vlasništva, među ostalim i oznaka zemljopisnog podrijetla, kako je navedeno u poglavlju 9. Relevantne nacionalne institucije u Republici Moldovi dužne su osigurati pravilnu provedbu tih odredbi.
 ·Tržišno natjecanje
 Stranke će surađivati kako bi provele poglavlje 10. U okviru te suradnje posvetit će se institucionalnom okviru i relevantnom administrativnom kapacitetu tijela Republike Moldove nadležnog za tržišno natjecanje, među ostalim uzimajući u obzir novi alat za tržišno natjecanje EU-a i digitalne platforme i tržišta, kako bi se zajamčila djelotvorna provedba relevantnog zakonodavstva o tržišnom natjecanju.
 ·Transparentnost
 Potrebno je zajamčiti besplatan i jednostavan pristup javnim informacijama, kako je predviđeno zakonom. Republika Moldova poštovat će obveze o transparentnosti u skladu s odredbama poglavlja 12., što se odnosi i na objavu odluka vlade i upravljanje mjerama opće primjene.
 ·Trgovina i održivi razvoj
 Stranke će nastaviti sudjelovati u dijalogu i raditi na pitanjima iz poglavlja 13. To osobito obuhvaća razmjenu informacija o promjenama standardâ rada, uspostavu odgovarajućeg sustava inspekcije rada koji ispunjava sve međunarodne temeljne standarde rada i provedbu Zakona o radu, u skladu s relevantnim standardima Međunarodne organizacije rada
 7
 . U tom je pogledu kratkoročni prioritet zajamčiti djelotvoran nadzor i kontrolu zakonodavstva i uvjeta u području rada i sigurnosti i zdravlja na radu u skladu sa standardima Međunarodne organizacije rada i načelima EU-a u Republici Moldovi (pravni okvir i kapacitet), a srednjoročni je prioritet podržati zaštitu rada i promicati dostojanstven rad. Pratit će se i provedba multilateralnih sporazuma o zaštiti okoliša u kojima su stranke potpisnice.
 ______________
 (1)
 SL L 260, 30.8.2014., str. 4.
 (2)
 *
 St 10057/17.
 (3)
 Izvan multilateralne komponente Istočnog partnerstva EU-ov okvir Crnomorske sinergije sadržajno pridonosi tim prioritetima putem regionalne suradnje, uz poseban naglasak na plavom gospodarstvu i njegovu zajedničkom pomorskom programu za Crno more. Koristi Crnomorske sinergije i njezine provedbe priznate su u zaključcima Vijeća za vanjske poslove iz lipnja 2019. o angažmanu EU-a u regionalnoj suradnji na području Crnog mora.
 (4)
 U skladu sa „Smjernicama za poboljšano prikupljanje i upotrebu podataka o jednakosti”, koje je podskupina za podatke o jednakosti Skupine na visokoj razini za nediskriminaciju, jednakost i raznolikost donijela u srpnju 2018., dostupno na
 https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/ec-july-2018-guidelines-equality-data-collection.pdf
 .
 (5)
 U skladu sa smjernicama Vijeća Europe pod uravnoteženim sudjelovanjem žena i muškarca podrazumijeva se da zastupljenost žena ili muškaraca u tijelima nadležnima za odlučivanje u političkom ili javnom životu ne bi smjela biti manja od 40 % (Preporuka Rec(2003)3 Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama o uravnoteženom sudjelovanju žena i muškaraca u odlučivanju o političkim i javnim pitanjima).
 (6)
 Odluka 1/2020 Odbora za Pridruživanje EU-a i Republike Moldove u sastavu zaduženom za trgovinu od 23. siječnja 2020. u pogledu ažuriranja Priloga XV. (Ukidanje carina) Sporazumu o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane.
 (7)
 Stranke će imati na umu da su prioriteti povezani s pravima sindikata i temeljnim standardima rada iz odjeljka I.11. i prioriteti utvrđeni u odjeljku IV.9. (Zapošljavanje, socijalna politika i jednake mogućnosti) veoma važni za provedbu poglavlja „Trgovina i održivi razvoj” te bi njima stoga trebalo pristupiti u kontekstu tog dijela Sporazuma o pridruživanju.