text:
 Avis juridique important
 |
 21994A0223(01)
 Vuoden 1993 kansainvälinen kaakaosopimus
 Virallinen lehti nro L 052 , 23/02/1994 s. 0026 - 0048 Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 29 s. 0079 Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 29 s. 0079 L 220 07/08/1998 P. 0002
 VUODEN 1993 KANSAINVÄLINEN KAAKAOSOPIMUSENSIMMÄINEN OSA PÄÄMÄÄRÄT JA MÄÄRITELMÄT I LUKU PÄÄMÄÄRÄT 1 artiklaPäämäärätVuoden 1986 kansainvälisen kaakaosopimuksen (jäljempänä tämä sopimus) päämääränä on Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin hyväksymien päätöslauselman 93(IV), Cartagenan julistuksessa ilmaistun uuden kehityskumppanuuden sekä "Cartagenan henkeen" sisältyvien tavoitteiden valossaa) edistää kehitystä ja vahvistaa kansainvälistä yhteistyötä maailman kaakaotalouden kaikilla sektoreilla;b) myötävaikuttaa maailman kaakaomarkkinoiden vakauttamiseen kaikkien jäsenmaiden eduksi pyrkimällä erityisestii) saamaan aikaan maailman kaakaotalouden vakaa kehitys pyrkimällä helpottamaan tuotannon tarpeellista säätelyä ja edistämään kulutusta tarjonnan ja kysynnän tasapainon turvaamiseksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä;ii) varmistamaan riittävä tarjonta sekä tuottajille että kuluttajille kohtuulliseen hintaan;c) helpottaa kansainvälisen kaakaokaupan laajenemista;d) edistää maailman kaakaotalouden toimintojen transparenssia kokoamalla, analysoimalla ja levittämällä asianmukaista tilastotietoa ja suorittamalla tarkoituksenmukaista tutkimustyötä;e) edistää kaakaota koskevaa tieteellistä tutkimusta ja kehitystyötä;f) tarjota sopiva foorumi kaikkien maailman kaakaotalouteen liittyvien kysymysten käsittelylle.II LUKU MÄÄRITELMÄT 2 artiklaMääritelmätTässä sopimuksessa1) kaakao tarkoittaa kaakaopapuja ja kaakaotuotteita;2) kaakaotuotteet tarkoittavat tuotteita, jotka on valmistettu yksinomaan kaakaopavuista, kuten kaakaomassa, kaakaovoi, makeuttamaton kaakaojauhe, kaakaokakku ja murskatut kaakaopavut samoin kuin kaikki muut neuvoston määräämät kaakaota sisältävät tuotteet;3) kaakaovuosi tarkoittaa 12 kuukauden ajanjaksoa, joka alkaa 1 päivänä lokakuuta ja päättyy 30 päivänä syyskuuta;4) sopimuspuoli tarkoittaa hallitusta tai 4 artiklassa määriteltyä hallitustenvälistä järjestöä, joka on väliaikaisesti tai lopullisesti sitoutunut noudattamaan tätä sopimusta;5) neuvosto tarkoittaa 6 artiklassa mainittua Kansainvälistä kaakaoneuvostoa;6) päivän hinta tarkoittaa tässä sopimuksessa käytettyä, artiklan 35 mukaisesti laskettua kaakaon kansainvälistä hintaa edustavaa osoitinta;7) voimaantulo tarkoittaa, ellei toisin ole määrätty, ajankohtaa, jolloin tämä sopimus ensiksi tulee voimaan joko väliaikaisesti tai lopullisesti;8) viejämaa tai viejäjäsenmaa tarkoittaa maata tai vastaavasti jäsenmaata, jonka kaakaonvienti papuina ilmaistuna ylittää tuonnin. Maa, jonka kaakaontuonti papuina ilmaistuna ylittää sen viennin mutta jonka tuotanto kuitenkin ylittää sen tuonnin, voi halutessaan olla viejäjäsenmaa;9) kaakaon vienti tarkoittaa kaakaon poistumista jonkin maan tullialueelta ja kaakaon tuonti kaakaon tuontia jonkin maan tullialueelle siten, että näiden määritelmien katsotaan tarkoittavan jäsenmaan kaikkia tullialueita yhdessä mikäli jäsenmaa käsittää useampia kuin yhden tullialueen;10) jalo- ja aromikaakao tarkoittaa kaakaota, jota tuotetaan neuvoston jalo- ja aromikaakaon tuottajiksi artiklan 43 mukaisesti määrittämissä maissa;11) tuojamaa tai tuojajäsenmaa tarkoittaa maata tai vastaavasti jäsenmaata, jonka kaakaontuonti papuina ilmaistuna ylittää viennin;12) jäsenmaa tarkoittaa edellä määriteltyä sopimuspuolta;13) järjestö tarkoittaa 5 artiklan mukaista Kansainvälistä kaakaojärjestöä;14) tuottajamaa tarkoittaa maata, joka viljelee kaupallisesti merkittäviä määriä kaakaota;15) tuotannonohjaussuunnitelma tarkoittaa 29 artiklan edellyttämää suunnitelmaa keinona tasapainottaa maailman kaakaontuotanto ja maailmanlaajuinen kulutus keskipitkän ja pitkän aikavälin tähtäyksellä;16) tuotannonohjausohjelma tarkoittaa kaikkia niitä toimenpiteitä, joihin viejäjäsenmaa ryhtyy toteuttaakseen 29 artiklassa mainittuja tuotannonohjaussuunnitelman päämääriä;17) jaettu yksinkertainen ääntenenemmistö tarkoittaa viejäjäsenmaiden antamien äänten enemmistöä ja tuojajäsenmaiden antamien äänten enemmistöä erikseen laskettuina;18) erityisnosto-oikeus (SDR) tarkoittaa Kansainvälisen valuuttarahaston erityisnosto-oikeutta;19) määräenemmistö tarkoittaa kahta kolmasosaa viejäjäsenmaiden antamista äänistä ja kahta kolmasosaa tuojajäsenmaiden antamista äänistä erikseen laskettuina edellyttäen, että viejäjäsenmaista vähintään viisi ja tuojajäsenmaista enemmistö on läsnä;20) tonni tarkoittaa 1 000 kilogramman metristä tonnia eli 2 204,6 naulaa ja naula 453,597 grammaa.TOINEN OSA: PERUSTAMISMÄÄRÄYKSET III LUKU JÄSENYYS 3 artiklaJäsenyys järjestössä1. Jokaisen sopimuspuolen tulee olla järjestön jäsenmaa.2. Järjestössä on kahdenlaisia jäsenmaita, nimittäina) viejäjäsenmaita; jab) tuojajäsenmaita.3. Jäsenmaa voi vaihtaa jäsenmaakategoriaa neuvoston määräämillä ehdoilla.4 artiklaHallitustenvälisten järjestöjen jäsenyys1. Tässä sopimuksessa olevat viittaukset "hallitukseen" tai "hallituksiin" on tulkittava käsittävän Euroopan talousyhteisön ja kaikki hallitustenväliset järjestöt, joille kuuluu kansainvälisten sopimusten, erityisesti perushyödykesopimusten neuvottelemiseen, solmimiseen tai soveltamiseen liittyviä velvoitteita. Tämän mukaisesti kaikkien tähän sopimukseen sisältyvien mainintojen allekirjoittamisesta, ratifioinnista, hyväksymisestä, väliaikaista soveltamista koskevasta ilmoituksesta taikka liittymisestä katsotaan hallitustenvälisen järjestön osalta tarkoittavan kyseisen järjestön taholta tapahtuvaa allekirjoittamista, ratifiointia, hyväksymistä, väliaikaista soveltamista koskevaa ilmoitusta taikka liittymistä.2. Kun hallitustenväliset järjestöt äänestävät toimialaansa kuuluvista asioista, niillä on jäsenmaidensa 10 artiklan mukaista kokonaisäänimäärää vastaava äänimäärä. Tällöin hallitustenvälisten järjestöjen jäsenmaat eivät saa käyttää yksilöllistä äänioikeuttaan.3. Hallitustenväliset järjestöt saavat osallistua toimeenpanevan komitean työhön toimialaansa kuuluvissa asioissa.IV LUKU ORGANISAATIO JA HALLINTO 5 artiklaKansainvälisen kaakaojärjestön perustaminen, päämaja ja rakenne1. Vuoden 1972 kansainvälisellä kaakaosopimuksella perustettu Kansainvälinen kaakaojärjestö jatkaa toiminnassa ja panee täytäntöön tämän sopimuksen määräykset sekä valvoo sopimuksen soveltamista.2. Järjestön toiminnasta huolehtivata) Kansainvälinen kaakaoneuvosto ja toimeenpaneva komitea;b) toimitusjohtaja ja muu henkilökunta.3. Järjestön päämaja sijaitsee Lontoossa, ellei neuvosto määräenemmistöllä toisin päätä.6 artiklaKansainvälisen kaakaoneuvoston rakenne1. Järjestön ylin viranomainen on Kansainvälinen kaakaoneuvosto, johon kuuluvat kaikki järjestön jäsenmaat.2. Jokaista jäsenmaata edustaa neuvostossa edustaja ja jäsenmaan niin halutessa yksi tai useampi varaedustaja. Jäsenmaa voi nimetä edustajalleen tai varaedustajille yhden tai useampia neuvonantajia.7 artiklaNeuvoston toimivalta ja tehtävät1. Neuvosto käyttää kaikkia niitä valtuuksia ja suorittaa tai suorituttaa kaikki ne tehtävät, jotka ovat tarpeen tämän sopimuksen nimenomaisten määräysten täytäntöönpanemiseksi.2. Neuvostolla ei ole valtuuksia eikä sen voida olettaa saaneen valtuutusta jäsenmailta ottaa vastatakseen mistään tämän sopimuksen ulkopuolella olevasta velvoitteesta; erityisesti sillä ei ole valtuuksia ottaa lainaa. Solmiessaan sopimuksia valtuuksiensa mukaisesti neuvoston tulee sisällyttää sopimuksiin tämän kappaleen ja 23 artiklan mukaiset ehdot sillä tavoin, että ne tulevat muiden sopimuskumppanien tietoon. Mikäli tämä olisi kuitenkin jäänyt tekemättä, ei solmittu sopimus silti tule mitättömäksi tai neuvostoa sitomattomaksi.3. Neuvosto hyväksyy määräenemmistöllä tämän sopimuksen määräysten toimeenpanemiseksi tarvittavat sopimuksen kanssa sopusoinnussa olevat säännöt ja määräykset, mukaanlukien neuvoston ja sen komiteoiden työjärjestykset sekä järjestön taloudelliset ja henkilökuntaa koskevat määräykset. Neuvosto voi työjärjestyksessään määrätä menettelytavan, jonka mukaan se voi ratkaista tietyt kysymykset kokoontumatta.4. Neuvosto pitää sopimuksen mukaisten tehtäviensä suorittamiseksi tarvittavia asiakirjoja sekä muita asianmukaisiksi katsomiaan asiakirjoja.5. Neuvosto asettaa tehtäviensä suorittamisen tukemiseksi tarvittavan työryhmän tai työryhmät.8 artiklaNeuvoston puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat1. Neuvosto valitsee jokaiseksi kaakaovuodeksi puheenjohtajan ja ensimmäisen ja toisen varapuheenjohtajan, joille järjestö ei maksa palkkaa.2. Puheenjohtaja ja ensimmäinen varapuheenjohtaja valitaan joko tuojajäsenmaiden tai viejäjäsenmaiden edustajien keskuudesta ja toinen varapuheenjohtaja vastaavasti toisen ryhmän edustajien keskuudesta. Nämä toimet vuorottelevat kaakaovuosittain molempien ryhmien välillä.3. Sekä puheenjohtajan että molempien varapuheenjohtajien ollessa tilapäisesti estyneinä tai jonkun heistä ollessa pysyvästi estyneenä, neuvosto voi tilanteen mukaan valita joko tuojajäsenmaiden tai viejäjäsenmaiden edustajien keskuudesta tarvittaessa joko väliaikaiset tai pysyvät uudet toimihenkilöt.4. Puheenjohtaja tai muu neuvoston kokouksessa puheenjohtajana toimiva henkilö ei saa äänestää. Hänen varaedustajansa voi käyttää hänen edustamansa jäsenmaan äänioikeutta.9 artiklaNeuvoston istunnot1. Neuvosto pitää yleensä yhden sääntömääräisen istunnon kaakaovuoden molempien puoliskojen aikana.2. Neuvosto kokoontuu erityisistuntoon niin päättäessään, taia) viiden jäsenmaan;b) vähintään 200 ääntä omaavan jäsenmaan tai jäsenmaidenc) toimeenpanevan komitean; taid) 22 ja 58 artiklan osalta toimitusjohtajan pyynnöstä.3. Ilmoitus on tehtävä vähintään kolmekymmentä kalenteripäivää ennen istuntoja paitsi kiireellisissä tapauksissa.4. Istunnot pidetään järjestön päämajassa, ellei neuvosto määräenemmistöllä toisin päätä. Jos neuvosto jonkin jäsenmaan kutsusta kokoontuu muualla kuin järjestön päämajassa, tämän jäsenmaan on maksettava siitä aiheutuvat lisäkustannukset.10 artiklaÄänet1. Viejäjäsenmailla on yhteensä 1 000 ääntä ja tuojajäsenmailla yhteensä 1 000 ääntä, jotka jakautuvat kummassakin jäsenmaaryhmässä eli viejäjäsenmaiden ja tuojajäsenmaiden keskuudessa tämän artiklan seuraavien kappaleiden mukaisesti.2. Viejäjäsenmaiden äänet jaetaan kaakaovuosittain seuraavasti: jokaisella viejäjäsenmaalla on viisi perusääntä. Loput äänet jaetaan kaikkien viejäjäsenmaiden kesken niiden edellisen kolmen kaakaovuoden aikana keskimäärin viemän kaakaon määrän suhteessa, mitä varten järjestö julkaisee tietoja viimeisimmässä Quarterly Bulletin of Cocoa Statistics -julkaisussa. Tätä tarkoitusta varten vienti lasketaan lisäämällä kaakaopapujen nettovientiin 37 artiklan mukaisesti muuntokertoimilla kaakaopavuiksi muunnettujen kaakaotuotteiden nettovienti.3. Tuojajäsenmaiden äänet jaetaan kaakaovuosittain seuraavasti: 100 ääntä jaetaan tasan kaikkien jäsenmaiden kesken siten, että jokainen jäsenmaa saa lähimmän kokonaisluvun osoittaman määrän ääniä. Loput äänet jaetaan sen perusteella, kuinka monta prosenttia kunkin tuojajäsenmaan vuosittaisen tuonnin keskiarvo niiltä edeltävällä kolmelta kaakaovuodelta, jolta järjestöllä on käytössä lopulliset tiedot, on kaikkien tuojajäsenmaiden yhteenlasketusta keskimääräisestä tuonnista. Tuonti lasketaan tätä varten lisäämällä kaakaopapujen nettotuontiin 37 artiklan mukaisesti muuntokertoimilla kaakaopavuiksi muunnettujen kaakaotuotteiden bruttotuonti.4. Jos jostain syystä äänten tilastollinen laskentaperuste osoittautuisi vaikeaksi ratkaista tai tarkistaa tämän artiklan kappaleiden 2 ja 3 mukaisesti, neuvosto voi määräenemmistöllä päättää muunkinlaisesta äänten tilastollisesta laskentaperusteesta.5. Jäsenmaalla saa olla enintään 400 ääntä. Kaikki tämän määrän ylittävät, tämän artiklan 2, 3 ja 4 kappaleeseen perustuvien laskutoimitusten mukaiset äänet jaetaan uudelleen muiden jäsenmaiden kesken sanottujen kappaleiden mukaisesti.6. Milloin jäsenmaan jäsenyys järjestössä muuttuu tai jäsenmaan oikeus osallistua äänestykseen on jonkin tämän sopimuksen määräyksen nojalla peruutettu tai palautettu, neuvoston on huolehdittava äänten uudelleen jakamisesta tämän artiklan mukaisesti.7. Ääniä ei saa jakaa osiin.11 artiklaÄänestysmenettely neuvostossa1. Jokainen jäsenmaa on oikeutettu äänestämään sille kuuluvalla äänimäärällä; jäsenmaa ei saa jakaa ääniään. Jäsenmaa voi kuitenkin äänestää eri tavalla äänillä, joita se on tämän artiklan 2 kappaleen nojalla oikeutettu käyttämään.2. Kirjallisella ilmoituksella neuvoston puheenjohtajalle viejäjäsenmaa voi valtuuttaa toisen viejäjäsenmaan tai vastaavasti tuojajäsenmaa toisen tuojajäsenmaan valvomaan etujaan ja käyttämään äänioikeuttaan neuvoston kokouksissa. Tässä tapauksessa ei 10 artiklan 5 kappaleessa määrättyä rajoitusta sovelleta.3. Jäsenmaan, jonka toinen jäsenmaa on valtuuttanut käyttämään 10 artiklan mukaista äänioikeuttaan, on äänestettävä valtuuttajamaan antamien ohjeiden mukaisesti.12 artiklaNeuvoston päätökset1. Neuvosto tekee päätöksensä ja antaa suosituksensa jaetulla yksinkertaisella ääntenenemmistöllä, ellei määräenemmistöä ole tässä sopimuksessa määrätty.2. Neuvoston päätösten tekemiseen ja suositusten antamiseen vaadittavaa äänimäärää laskettaessa ei äänestyksestä pidättyneitä jäsenmaita oteta lukuun.3. Seuraavaa menettelyä noudatetaan niiden neuvoston toimenpiteiden osalta, jotka tämän sopimuksen mukaan vaativat määräenemmistöna) jollei vaadittua enemmistöä saavuteta sen johdosta, että enintään kolme viejäjäsenmaata tai enintään kolme tuojajäsenmaata on antanut kielteisen äänen, ehdotuksesta äänestetään uudelleen 48 tunnin kuluessa, jos neuvosto jaetulla yksinkertaisella ääntenenemmistöllä niin päättää;b) jollei vaadittua enemmistöä edelleenkään saavuteta sen johdosta, että enintään kaksi viejäjäsenmaata tai enintään kaksi tuojajäsenmaata on antanut kielteisen äänen, ehdotuksesta äänestetään uudelleen 24 tunnin kuluessa, jos neuvosto jaetulla yksinkertaisella ääntenenemmistöllä niin päättää;c) jollei vaadittua enemmistöä saavuteta kolmannessa äänestyksessä sen johdosta, että yksi viejäjäsenmaa tai yksi tuojajäsenmaa on antanut kielteisen äänen, ehdotus katsotaan hyväksytyksi;d) jollei neuvosto alista ehdotusta uuteen äänestykseen, ehdotus katsotaan hylätyksi.4. Jäsenmaat sitoutuvat noudattamaan kaikkia neuvoston tämän sopimuksen nojalla tekemiä päätöksiä.13 artiklaYhteistyö muiden järjestöjen kanssa1. Neuvosto ryhtyy tarpeellisiin toimenpiteisiin neuvottelujen ja yhteistyön järjestämiseksi Yhdistyneiden Kansakuntien ja sen toimielinten, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) kanssa samoin kuin Elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) sekä tarvittaessa muiden Yhdistyneiden Kansakuntien erityisjärjestöjen ja hallitustenvälisten järjestöjen kanssa.2. Pitäen mielessä Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin erityisen merkityksen kansainvälisessä perushyödykekaupassa neuvosto tiedottaa tarvittaessa tälle järjestölle toimistaan ja työsuunnitelmistaan.3. Neuvosto voi myös ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin tehokkaiden yhteyksien ylläpitämiseksi kaakaon tuottajien, välittäjien ja valmistajien kansainvälisten järjestöjen kanssa.4. Neuvosto pyrkii saamaan kansainväliset rahoituslaitokset ja muut maailman kaakaotaloudesta kiinnostuneet tahot mukaan toimintaansa kaakaon tuotanto- ja kulutuspolitiikan alalla.14 artiklaHuomioitsijoiden osallistuminen1. Neuvosto voi kutsua ei-jäsenvaltioita huomioitsijoiksi kokouksiinsa.2. Neuvosto voi kutsua huomioitsijoiksi kokouksiinsa myös 13 artiklassa tarkoitettuja järjestöjä.15 artiklaToimeenpanevan komitean kokoonpano1. Toimeenpanevaan komiteaan kuuluu kymmenen viejäjäsenmaata ja kymmenen tuojajäsenmaata. Jos kuitenkin järjestön joko viejäjäsenmaiden tai tuojajäsenmaiden lukumäärä on pienempi kuin kymmenen, neuvosto voi määräenemmistöllä päättää toimeenpanevan komitean jäsenmaiden kokonaismäärästä säilyttäen molempien jäsenmaakategorioiden välisen yhtäläisyyden. Toimeenpanevan komitean jäsenmaat valitaan 16 artiklan mukaisesti kaakaovuosittain ja ne voidaan valita uudelleen.2. Jokaista toimeenpanevaan komiteaan valittua jäsenmaata edustaa yksi edustaja sekä maan niin halutessa yksi tai useampi varaedustajaa. Jäsenmaa voi myös nimittää edustajalleen tai varaedustajilleen yhden tai useamman neuvonantajan.3. Neuvosto valitsee toimeenpanevan komitean puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan viejäjäsenmaiden edustajien tai tuojajäsenmaiden edustajien keskuudesta kaakaovuosittain. Nämä toimet vuorottelevat kaakaovuosittain molempien jäsenmaaryhmien välillä. Puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan ollessa tilapäisesti tai pysyvästi estyneenä toimeenpaneva komitea voi valita tilanteen mukaan viejäjäsenmaiden tai tuojajäsenmaiden edustajien keskuudesta tarvittaessa joko tilapäiset tai pysyvät uudet toimihenkilöt. Sekä puheenjohtaja että toimeenpanevan komitean kokouksen puheenjohtajana toimiva toimihenkilö on vailla äänioikeutta. Hänen varaedustajansa saa käyttää hänen edustamansa jäsenmaan äänioikeutta.4. Toimeenpaneva komitea kokoontuu järjestän päämajassa, ellei se määräenemmistöllä toisin päätä. Jos toimeenpaneva komitea kokoontuu muualla kuin järjestön päämajassa jäsenmaan kutsusta, tämän jäsenmaan on maksettava siitä aiheutuvat lisäkustannukset.16 artiklaToimeenpanevan komitean vaali1. Järjestön viejäjäsenmaat ja tuojajäsenmaat valitsevat neuvoston istunnossa toimeenpanevaan komiteaan vastaavat viejäjäsenmaat ja tuojajäsenmaat. Vaalin on tapahduttava molemmissa kategorioissa tämän artiklan 2 ja 3 kappaleen mukaisesti.2. Jäsenmaan on annettava yhdelle ehdokkaalle kaikki ne äänet, joihin se on 10 artiklan mukaan oikeutettu. Jäsenmaa voi antaa eri ehdokkaalle ne äänet, jotka sillä on oikeus käyttää 11 artiklan 2 kappaleen mukaan.3. Ehdokkaat, jotka saavat suurimmat äänimäärät, tulevat valituiksi.17 artiklaToimeenpanevan komitean toimivalta1. Toimeenpaneva komitea on vastuussa neuvostolle ja toimii sen yleisjohdon alaisena.2. Toimeenpanevan komitean on seurattava jatkuvasti markkinatilannetta ja suositeltava neuvostolle aiheellisiksi katsomiaan toimenpiteitä.3. Vaikuttamatta neuvoston oikeuteen käyttää kaikkia sille kuuluvia valtuuksia, neuvosto voi jaetulla yksinkertaisella ääntenenemmistöllä tai määräenemmistöllä sen mukaan, vaatiiko neuvoston päätös jaetun yksinkertaisen ääntenenemmistön vai määräenemmistön, luovuttaa toimeenpanevalle komitealle minkä tahansa valtuuksistaan lukuun ottamatta seuraavia:a) äänien uudelleen jakaminen 10 artiklan nojalla;b) hallinnollisen talousarvion hyväksyminen ja maksuosuuksien vahvistaminen 24 artiklan nojalla;c) jalo- ja aromikaakaon tuottajien luettelon tarkistaminen 43 artiklan nojalla;d) velvoitteista vapauttaminen 44 artiklan nojalla;e) erimielisyyksien ratkaiseminen 47 artiklan nojalla;f) oikeuksien pidättäminen 48 artiklan 3 kappaleen nojalla;g) liittymisehtojen määrääminen 54 artiklan nojalla;h) jäsenmaan erottaminen 59 artiklan nojalla;i) tämän sopimuksen pidentäminen tai lakkauttaminen 61 artiklan nojalla;j) muutoksia koskeva suositus jäsenmaille 62 artiklan nojalla.4. Neuvosto voi milloin tahansa jaetulla yksinkertaisella ääntenenemmistöllä peruuttaa toimeenpanevalle komitealle luovuttamansa valtuudet.18 artiklaToimeenpanevan komitean äänestysmenettely ja päätökset1. Toimeenpanevan komitean jokaisella jäsenmaalla on oikeus äänestää sillä äänimäärällä, jonka se on saanut 16 artiklan määräysten mukaisesti; jäsenmaalla ei ole oikeutta jakaa ääniään.2. Jollei tämän artiklan 1 kappaleen määräyksistä muuta johdu, viejäjäsenmaa tai tuojajäsenmaa, joka ei ole toimeenpanevan komitean jäsenmaa ja joka ei ole antanut ääniään millekään 16 artiklan 2 kappaleen mukaan valituista jäsenmaista, voi ilmoittamalla asiasta kirjallisesti puheenjohtajalle oikeuttaa toimeenpanevan komitean jonkin viejäjäsenmaan tai tuojajäsenmaan valvomaan etujaan ja käyttämään ääniään toimeenpanevassa komiteassa.3. Kaakaovuoden aikana jäsenmaa voi neuvoteltuaan sen toimeenpanevan komitean jäsenmaan kanssa, jolle se on 16 artiklan mukaisesti antanut äänensä, peruuttaa tältä nämä äänet. Peruutetut äänet voidaan tarvittaessa antaa uudelleen toiselle toimeenpanevan komitean viejäjäsenmaalle tai tuojajäsenmaalle, mutta niitä ei voi enää peruuttaa tältä jäsenmaalta jäljellä olevan kaakaovuoden aikana. Toimeenpanevan komitean jäsenmaa, jonka äänet on peruutettu, saa kuitenkin pitää paikkansa toimeenpanevassa komiteassa kyseisen kaakaovuoden loppuun. Tämän kappaleen määräysten mukainen toimenpide tulee voimaan heti, kun puheenjohtajalle on siitä kirjallisesti ilmoitettu.4. Toimeenpanevan komitean päätökseen vaaditaan sama enemmistö kuin siihen tarvittaisiin neuvoston tekemänä.5. Jäsenmaalla on oikeus valittaa toimeenpanevan komitean päätöksestä neuvostolle. Neuvosto määrää valitusehdot työjärjestyksessään.19 artiklaNeuvoston ja toimeenpanevan komitean päätösvaltaisuus1. Neuvoston istunnon avajaiskokous on päätösvaltainen, kun läsnä on vähintään viisi viejäjäsenmaata ja tuojajäsenmaiden enemmistö edellyttäen, että näillä jäsenmailla on omassa kategoriassaan vähintään kaksi kolmannesta kategoriansa kokonaisäänimäärästä.2. Jos neuvosto ei ole tämän artiklan 1 kappaleen mukaisesti päätösvaltainen istunnon avajaiskokouksen määräpäivänä, se tulee päätösvaltaiseksi istunnon toisena päivänä ja on päätösvaltainen istunnon loppuun asti, jos läsnä olevilla viejäjäsenmailla ja tuojajäsenmailla on omassa kategoriassaan yksinkertainen ääntenenemmistö.3. Tämän artiklan 1 kappaleen mukaista istunnon avajaiskokousta seuraavat kokoukset ovat päätösvaltaisia tämän artiklan 2 kappaleen määräysten mukaisesti.4. Edellä olevan 11 artiklan(2) kappaleen mukainen edustautuminen katsotaan läsnäoloksi.5. Toimeenpanevan komitean kokousten päätösvaltaisuudesta määrää neuvosto toimeenpanevan komitean työjärjestyksessä.20 artiklaJärjestön henkilökunta1. Neuvosto nimittää toimitusjohtajan määräenemmistöllä neuvoteltuaan toimeenpanevan komitean kanssa. Toimitusjohtajan nimittämisehdot määrää neuvosto sen valossa, mitä ehtoja sovelletaan samanlaisten hallitustenvälisten järjestöjen vastaaviin virkamiehiin.2. Toimitusjohtaja on järjestön ylin hallinnollinen virkamies, ja hän on vastuussa neuvostolle tämän sopimuksen täytäntöönpanosta ja toiminnasta neuvoston päätösten mukaisesti.3. Järjestön henkilökunta on vastuussa toimitusjohtajalle, joka puolestaan on vastuussa neuvostolle.4. Toimitusjohtaja nimittää henkilökunnan neuvoston vahvistamien sääntöjen mukaan. Näitä sääntöjä laatiessaan neuvoston on otettava huomioon muissa samanlaisissa hallitustenvälisissä järjestöissä virkamiehiin sovellettavat määräykset. Henkilökunta on nimitettävä siinä määrin kuin on tarkoituksenmukaista viejäjäsenmaiden ja tuojajäsenmaiden kansalaisista.5. Toimitusjohtajalla ja muulla henkilökunnalla ei saa olla mitään etuja valvottavanaan kaakaoteollisuudessa, kaakaon kaupassa, kuljetuksessa tai mainonnassa.6. Toimitusjohtaja ja muu henkilökunta ei saa tehtäviensä suorittamisessa pyytää tai vastaanottaa ohjeita miltään jäsenmaalta eikä miltään muultakaan järjestön ulkopuoliselta taholta. Heidän on pidättäydyttävä kaikesta sellaisesta toiminnasta, joka saattaa vaikuttaa heidän asemaansa yksinomaan järjestölle vastuussa olevina kansainvälisinä virkamiehillä. Jokainen jäsenmaa sitoutuu kunnioittamaan toimitusjohtajan ja henkilökunnan velvollisuuksien puhtaasti kansainvälistä luonnetta pyrkimättä vaikuttamaan heihin heidän suorittaessaan velvollisuuksiaan.7. Järjestön toimitusjohtaja tai muu henkilökunta ei saa ilmaista mitään tämän sopimuksen mukaiseen hallintoon tai toimintaan liittyviä tietoja, paitsi milloin neuvosto antaa siihen luvan tai tämän sopimuksen mukaisten velvollisuuksien asianmukainen täyttäminen sitä edellyttää.V LUKU ERIOIKEUDET JA ERIVAPAUDET 21 artiklaErioikeudet ja erivapaudet1. Järjestö on oikeushenkilö. Se voi erityisesti tehdä sopimuksia, hankkia ja hallita kiinteää ja irtainta omaisuutta sekä olla asianosaisena oikeudenkäynnissä.2. Järjestön, sen toimitusjohtajan, henkilökunnan ja asiantuntijoiden sekä jäsenmaiden edustajien asema sekä erioikeudet ja -vapaudet heidän ollessaan Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan alueella virkatehtäviensä suorittamiseksi, ovat edelleen Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen (jäljempänä isäntämaan hallitus) ja Kansainvälisen kaakaojärjestön välillä Lontoossa 26 päivänä maaliskuuta 1975 tehdyn päämajasopimuksen mukaiset sellaisin muutoksin, jotka ovat tarpeen sopimuksen asianmukaisen toiminnan kannalta.3. Jos järjestön päämaja siirtyy toiseen maahan, on uuden isäntämaan hallituksen tehtävä järjestön kanssa mahdollisimman pian päämajasopimus, joka on saatettava neuvoston hyväksyttäväksi.4. Tämän artiklan 2 kappaleessa tarkoitettu päämajasopimus on tästä sopimuksesta riippumaton, Sen voimassaolo lakkaa kuitenkina) isäntämaan hallituksen ja järjestön välisellä sopimuksella;b) järjestön päämajan siirtyessä pois isäntämaan alueelta; taic) järjestön olemassaolon lakatessa.5. Järjestö voi tehdä sopimuksia yhden tai useamman jäsenmaan kanssa sellaisista erioikeuksista ja erivapauksista, jotka saattavat olla tämän sopimuksen asianmukaisen toiminnan kannalta tarpeellisia. Sopimukset saatetaan neuvoston hyväksyttäviksi.KOLMAS OSA: RAHOITUSTA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET VI LUKU RAHOITUS 22 artiklaRahoitus1. Tämän sopimuksen mukaista hallintoa varten pidetään hallinnollista tiliä. Tämän sopimuksen mukaisen hallinnon kannalta tarpeelliset kustannukset kirjataan hallinnolliselle tilille ja katetaan jäsenmaiden vuotuisilla maksuosuuksilla, jotka vahvistetaan 24 artiklan mukaisesti. Jos jokin jäsenmaa pyytää erityispalveluja, neuvosto voi päättää pyyntöön suostumisesta ja samalla vaatia kyseistä jäsenmaata suorittamaan niistä maksun.2. Neuvosto voi perustaa erillisen tilin 40 artiklaa varten. Tätä tiliä rahoitetaan jäsenmaiden ja muiden yhteisöjen vapaaehtoisin maksuin.3. Järjestön varainhoitovuosi on sama kuin kaakaovuosi.4. Neuvoston, toimeenpanevan komitean tai näiden perustamien komiteoiden istuntoihin osallistuvien valtuuskuntien kustannuksista huolehtivat asianomaiset jäsenmaat.5. Jos järjestön taloudellinen tila on epätyydyttävä tai vaikuttaa muodostuvan sellaiseksi jäljellä olevan kaakaovuoden rahoituksen suhteen, toimitusjohtaja kutsuu neuvoston erityisistuntoon 20 arkipäivän sisällä, mikäli neuvoston ei muutoin ole määrä kokoontua 30 vuorokauden sisällä.23 artiklaJäsenmaiden velvoitteetJäsenmaan taloudellinen vastuu neuvostolle ja toisille jäsenmaille rajoittuu sen velvoitteisiin suorittaa maksuosuutensa siten kuin tässä sopimuksessa on erikseen määrätty. Neuvoston kanssa asioivien kolmansien osapuolten oletetaan olevan tietoisia neuvoston valtuuksia ja jäsenmaiden velvoitteita koskevista tämän sopimuksen määräyksistä, erityisesti 7 artiklan 2 kappaleesta ja tämän artiklan ensimmäisestä virkkeestä.24 artiklaHallinnollisen talousarvion hyväksyminen ja maksuosuuksien vahvistaminen1. Neuvosto hyväksyy varainhoitovuoden jälkimmäisellä puoliskolla järjestön hallinnollisen talousarvion seuraavaa varainhoitovuotta varten sekä vahvistaa jokaisen jäsenmaan maksuosuuden talousarviota varten.2. Jäsenmaan maksuosuuden hallinnollisesta talousarviosta varainhoitovuosittain on oltava sama kuin sen äänimäärän suhde on kaikkien jäsenmaiden kokonaisäänimäärän osalta kyseistä varainhoitovuotta varten vahvistettavan talousarvion hyväksymisen ajankohtana. Maksuosuuksien vahvistamiseksi lasketaan jokaisen jäsenmaan äänet ottamatta huomioon jonkin jäsenmaan äänioikeuden peruuttamista ja siitä johtunutta äänten uudelleenjakoa.3. Sopimuksen voimaantulon jälkeen järjestöön liittyvän jäsenmaan ensimmäisen maksuosuuden määrää neuvosto maan saaman äänimäärän perusteella ja kuluvan varainhoitovuoden loppuajan mukaan, mutta muuttamatta muille jäsenmaille kulumassa olevaa varainhoitovuotta varten vahvistettuja maksuosuuksia.4. Jos tämä sopimus tulee voimaan ennen ensimmäisen täyden varainhoitovuoden alkua, neuvosto hyväksyy ensimmäisessä istunnossaan hallinnollisen talousarvion, joka on voimassa ensimmäisen täyden varainhoitovuoden alkuun asti.25 artiklaHallinnollisen talousarvion maksuosuuksien suorittaminen1. Maksuosuudet jokaisen varainhoitovuoden hallinnollista talousarviota varten on suoritettava vapaasti vaihdettavina valuuttoina, vapautettuina ulkomaanvaluutan vaihtoa koskevista rajoituksista, ja ne erääntyvät varainhoitovuoden ensimmäisenä päivänä. Liittymisvuodelta suoritettavat maksuosuudet erääntyvät jäsenmaaksi järjestöön tulemisen ajankohtana.2. Edellä olevan 24 artiklan 4 kappaleen mukaan hyväksytyn hallinnollisen talousarvion maksuosuudet erääntyvät kolmen kuukauden kuluessa hyväksymispäivästä.3. Jos jokin jäsenmaa ei ole suorittanut täyttä maksuosuuttaan hallinnollista talousarviota varten viiden kuukauden kuluessa varainhoitovuoden alusta tai jos uusi jäsenmaa ei ole suorittanut sitä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on määrännyt sen maksuosuuden, toimitusjohtajan on kehotettava jäsenmaata suorittamaan maksunsa mahdollisimman pian. Jollei jäsenmaa ole kahden kuukauden kuluessa toimitusjohtajan kehotuksesta suorittanut maksuosuuttaan, jäsenmaan äänioikeus neuvostossa ja toimeenpanevassa komiteassa peruutetaan siihen asti, kunnes maksuosuus on kokonaan suoritettu.4. Jäsenmaalta, jonka äänioikeus on peruutettu tämän artiklan 3 kappaleen mukaan, ei kuitenkaan peruuteta muita oikeuksia eikä sitä vapauteta tämän sopimuksen mukaisista velvoituksistaan, ellei neuvosto tee tästä päätöstä määräenemmistöllä. Jäsenmaa on edelleen velvollinen suorittamaan maksuosuutensa ja muut tästä sopimuksesta johtuvat taloudelliset velvoitteensa.5. Neuvosto voi ottaa harkittavaksi sellaisen jäsenmaan jäsenyyden, jonka maksuosuudet ovat maksamatta kahdelta vuodelta, ja määräenemmistöllä päättää, että tämä jäsenmaa lakkaa nauttimasta jäsenyyteen kuuluvia oikeuksia ja/tai sitä ei enää arvioida talousarviota varten. Jäsenmaa on edelleen velvollinen vastaamaan kaikista muista tästä sopimuksesta johtuvista taloudellisista velvoitteistaan. Maksamalla erääntyneet maksuosuudet jäsenmaa saa takaisin jäsenyyteen kuuluvat oikeudet. Jäsenmaiden takautuvasti suorittamalla maksuina katetaan ensin erääntyneet maksuosuudet mieluummin kuin kyseisen ajankohdan maksuosuudet.26 artiklaTilien tarkastus ja julkaiseminen1. Mahdollisimman pian mutta kuitenkin viimeistään kuuden kuukauden kuluttua jokaisen varainhoitovuoden päättymisestä on tilinpäätös 22 artiklassa mainituista tileistä varainhoitovuoden ajalta sekä tase varainhoitovuoden päättyessä tarkastettava. Tilintarkastuksen suorittaa riippumaton ja hyväksi tunnettu tilintarkastaja yhteistyössä jäsenmaiden hallituksia edustavan kahden pätevän tilintarkastajan kanssa, jotka neuvosto valitsee jokaiselle varainhoitovuodelle siten, että toinen edustaa viejäjäsenmaita ja toinen tuojajäsenmaita. Jäsenmaiden hallituksia edustavat tilintarkastajat eivät saa järjestöltä palkkiota palveluksistaan. Järjestö voi kuitenkin korvata matkakulut ja maksaa päivärahaa neuvoston määräämin ehdoin.2. Riippumattoman ja hyväksi tunnetun tilintarkastajan nimittämisehdot samoin kuin tilintarkastuksen tavoitteet ja päämäärät määritellään järjestön taloussäännöissä. Tarkastettu tilinpäätös ja tase on esitettävä neuvostolle hyväksyttäväksi sen seuraavassa sääntömääräisessä istunnossa.3. Yhteenveto tarkastetusta tilinpäätöksestä ja taseesta on julkaistava.27 artiklaSuhde Perushyödykkeiden yhteisrahastoon1. Järjestö käyttää täysimääräisesti hyväkseen Perushyödykkeiden yhteisrahaston tarjoamat mahdollisuudet.2. Mitä tulee Perushyödykkeiden yhteisrahaston kakkostilin rahoittamien projektien toteuttamiseen, järjestö, ominaisuudessaan osana kansainvälistä perushyödykejärjestelyä, ei hanki itselleen taloudellisia velvoitteita yksittäisten jäsenmaiden tai muiden yhteisöjen antamien takuiden suhteen. Ei järjestö eikä myöskään sen jäsenmaa ole jäsenyytensä vuoksi vastuussa sitoumuksista, jotka aiheutuvat toiselta jäsenmaalta taikka yhteisöltä tai toiselle jäsenmaalle taikka yhteisölle lainaamisesta kyseisten projektien yhteydessä.NELJÄS OSA: TALOUDELLISET MÄÄRÄYKSET VII LUKU TARJONTA JA KYSYNTÄ 28 artiklaJäsenmaiden välinen yhteistyö1. Jäsenmaat toteavat, että on tärkeää taata kaakaotalouden suurin mahdollinen kasvu ja siksi sovittaa yhteen tuotannon ja kulutuksen monipuoliseen kehittämiseen tähtäävät pyrkimykset tarjonnan ja kysynnän tasapainottamiseksi mahdollisimman hyvin. Jäsenmaiden on toimittava hyvässä yhteistyössä neuvoston kanssa tämän tavoitteen saavuttamiseksi.2. Neuvosto määrittää kaakaotalouden sopusointuisen kehityksen ja voimakkaan kasvun esteet ja pyrkii voittamaan ne yhteisesti hyväksyttävin käytännön toimin. Jäsenmaat pyrkivät soveltamaan neuvoston kehittämiä ja suosittamia toimenpiteitä.3. Järjestö kokoaa ja pitää ajan tasalla sellaista saatavissa olevaa tietoa, jota tarvitaan määriteltäessä mahdollisimman luotettavalla tavalla maailman sekä tämänhetkistä että potentiaalistakin kulutus- ja tuotantokapasiteettia. Jäsenmaiden on tässä suhteessa toimittava hyvässä yhteistyössä järjestön kanssa.29 artiklaTuotanto1. Markkinoiden keskipitkän ja pitkän aikavälin tasapainottomuudesta ja erityisesti rakenteellisesta ylituotannosta johtuvien ongelmien käsittelemiseksi viejäjäsenmaat sitoutuvat noudattamaan tuotannonohjaussuunnitelmaa, joka on laadittu pysyvän tasapainon saavuttamiseksi maailmanlaajuisen tuotannon ja kulutuksen välille. Tuottajamaat laativat tämän suunnitelman tuotantokomiteassa, jonka neuvosto perustaa tätä tarkoitusta varten.2. Komitea muodostetaan kaikista viejä- ja tuojajäsenmaista. Komitean viejäjäsenmaat tekevät kaikki tuotantokomitean tuotannonohjaussuunnitelmaa koskevat päätökset 43 artiklan määräysten edellyttämällä tavalla.3. Komitean tehtävänä on erityisestia) koordinoida tuottajamaiden valitsemat toimintaperiaatteet ja ohjelmat ottaen huomioon komitean laatiman tuotannonohjaussuunnitelman;b) tunnistaa ja suositella toimenpiteitä ja toimia, tarvittaessa myös diversifikaatiota, maailman kaakaontuotannon tarjonnan ja kysynnän välisen pysyvän tasapainon mahdollisimman pikaisen vakiinnuttamisen edistämiseksi.4. Neuvosto hyväksyy ensimmäisessä istunnossaan tämän sopimuksen voimaantulosta lukien maailman kaakaontuotantoa ja -kulutusta koskevat ennakkoarviot vähintään tämän sopimuksen kestoaikaa vastaavalle ajanjaksolle. Toimitusjohtaja hankkii ennakkoarvioiden valmistelemiseksi tarvittavat tiedot. Neuvoston hyväksymät ennakkoarviot tarkastetaan ja tarvittaessa korjataan vuosittain. Komitea määrittää tavoiteluvut maailman vuotuisille tuotantomäärille tarjonnan ja kysynnän välisen tasapainon saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi tämän sopimuksen päämäärien mukaisesti. Huomioonotettaviin seikkoihin kuuluvat reaalihintojen ja arvioitua varastotasojen vaihtelua vastaavat todennäköiset tuotannon ja kulutuksen vaihtelut.5. Tarjonnan ja kysynnän välisen maailmanlaajuisen tasapainon saavuttamiseksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä viejäjäsenmaat toteuttavat ryhmänä tuotannonohjaussuunnitelman komitean tämän artiklan 4 kappaleen mukaisesti määrittämien tavoitelukujen valossa. Viejäjäsenmaa laatii ohjelman tuotantonsa säätelemiseksi oikeuttaen tässä artiklassa saavutettaviksi asetetut päämäärät. Viejäjäsenmaa on itse vastuussa tuotanto-ohjelmansa toteuttamisessa soveltamistaan toimista, menetelmistä ja valvonnasta ja se ilmoittaa säännöllisesti komitealle aloittamistaan tai hylkäämistään toimista ja ohjelmista ja niiden tuloksista.6. Tuotantokomitea seuraa ja valvoo tuotannonohjaussuunnitelman ja -ohjelmien toteuttamista.7. Komitea esittää neuvoston sääntömääräiselle istunnolle yksityiskohtaisen selonteon; sen perusteella neuvosto tarkastelee yleistilannetta erityisesti arvioiden yleismaailmallisen tarjonnan ja kysynnän vaihtelua tämän artiklan määräysten valossa. Neuvosto voi antaa jäsenmaille suosituksia tämän arvion perusteella.8. Viejäjäsenmaat vastaavat tuotannonohjaussuunnitelman ja -ohjelmien rahoituksesta poikkeuksena tuotantokomitean tehtävissään tarvitsemat, säännönmukaisiin hallinnollisiin palveluihin liittyvät kustannukset.9. Viejäjäsenmaa vastaa itse tuotannonohjausohjelmansa toteuttamisen rahoituksesta.10. Viejäjäsenmaa tai laitos voi osaltaan avustaa tuotantokomitean esittämien toimintojen yhteisessä rahoittamisessa.11. Komitea laatii omat sääntönsä ja määräyksensä.12. Toimitusjohtaja avustaa komiteaa tarvittaessa.30 artiklaVarastot1. Maailman kaakaovarastojen arvioimisen helpottamiseksi ja markkinoiden laajemman transparenssin turvaamiseksi jäsenmaat toimittavat vuosittain viimeistään toukokuun loppuun mennessä toimitusjohtajalle käytettävissään olevat tiedot oman maansa kaakaovarastoista edellisen kaakaovuoden lopussa.2. Näiden tietojen perusteella toimitusjohtaja antaa vähintään kerran vuodessa neuvoston tarkasteltavaksi yksityiskohtaisen selonteon maailman kaakaovarastoista. Neuvosto voi tämän jälkeen antaa jäsenmaille asianmukaisia suosituksia.3. Neuvosto perustaa työryhmän avustamaan tämän artiklan määräysten täytäntöönpanossa.31 artiklaTarjonnan varmistaminen ja pääsy markkinoilleJäsenmaiden on harjoitettava kauppapolitiikkaansa ottamalla huomioon tämän sopimuksen päämäärät, jotta nämä päämäärät voidaan saavuttaa. Ne tunnustavat erityisesti, että kaakaon säännöllinen tarjonta ja säännöllinen markkinoille pääsy on olennaisen tärkeää sekä tuoja- että viejäjäsenmaille.32 artiklaKulutus1. Kaikki jäsenmaat pyrkivät ryhtymään kaikkiin mahdollisiin toimiin kaakaon kulutuksen edistämiseksi omissa maissaan. Jäsenmaa vastaa itse tähän tarkoitukseen käyttämistään keinoista ja menetelmistä. Jäsenmaat, erityisesti viejäjäsenmaat pyrkivät kuitenkin nimenomaisesti poistamaan tai vähentämään oleellisesti kaakaonkulutuksen kotimaisia esteitä ja kannustamaan pyrkimyksiä löytää ja kehittää kaakaolle uusia käyttötapoja. Jäsenet antavat tätä silmällä pitäen toimitusjohtajalle vähintään kerran kaakaovuodessa tietoja kaakaon kulutukseen liittyvistä kotimaisista määräyksistä ja toimenpiteistä sekä muusta tiedosta, joka käsittää kotimaiset verot ja tullitariffit.2. Neuvosto asettaa kulutusasiainkomitean, joka pyrkii tarkastelemaan kaakaonkulutuksen kehityssuuntia ja tulevaisuudennäkymiä ja tunnistamaan kaakaonkulutuksen esteet sekä viejä- että tuojamaissa.3. Komitean tehtävät ovat nimenomaisesti seuraavat:a) tarkkailla ja arvioida kaakaonkulutuksen kehityssuuntia ja yksittäisten maiden tai maaryhmien perustamia ohjelmia, joilla saattaa olla vaikutusta maailman kaakaonkulutukseen;b) kartoittaa maailman kaakaonkulutukseen vaikuttavat esteet;c) tutkia ja rohkaista kulutusmahdollisuuksien kehittämistä erityisesti perinteisten markkinoiden ulkopuolella;d) tukea tarvittaessa kaakaon uusia käyttötapoja koskevaa tutkimustyötä yhteistyössä toimivaltaisten järjestöjen ja laitosten kanssa.4. Kulutusasiain komitean jäsenyys on avoinna kaikille neuvoston jäsenmaille.5. Komitea laatii omat sääntönsä ja määräyksensä.6. Toimitusjohtaja avustaa komiteaa tarvittaessa.7. Neuvosto tarkastelee komitean antaman yksityiskohtaisen selonteon pohjalta kaakaonkulutuksen yleistilannetta ja arvioi etenkin maailmanlaajuisen kysynnän kehitystä. Neuvosto voi antaa tämän arvioinnin pohjalta suosituksia jäsenmaille.8. Neuvosto voi asettaa alakomiteoita tukeakseen erityisiä kaakaonkulutusohjelmia. Osallistuminen alakomiteoiden työhön on vapaaehtoista ja rajoittuu niihin jäsenmaihin, jotka antavat taloudellista tukea näille ohjelmille. Maa tai laitos voi tukea edistämisohjelmia taloudellisesti neuvoston järjestämien modaliteettien mukaisesti. Alakomiteoiden on hankittava asianomaisen maan hyväksyminen ennen edistämiskampanjan aloittamista tämän maan alueella.33 artiklaKaakaon korvikkeet1. Jäsenmaat toteavat, että korvikkeiden käyttö voi haitata kaakaon kulutuksen kasvua. Tämän johdosta jäsenmaat sopivat sellaisten kaakaotuotteita ja suklaata koskevien säännösten laatimisesta tai tarpeen vaatiessa olemassa olevien säännösten hyväksymisestä siten, että näillä säännöksillä kielletään muusta kuin kaakaosta peräisin olevien aineiden käyttö kaakaon asemesta kuluttajan harhaan johtamiseksi.2. Laatiessaan tai tarkastaessaan tämän artiklan 1 kappaleeseen perustuvia säännöksiä jäsenmaiden tulee ottaa tarkasti huomioon neuvoston, kaakaotuotteiden ja suklaan säännöskomitean sekä muiden toimivaltaisten kansainvälisten toimielinten päätökset ja suositukset.3. Neuvosto voi suositella jollekin jäsenmaalle neuvoston tarpeellisina pitämiin toimenpiteisiin ryhtymistä tämän artiklan määräysten noudattamisen varmistamiseksi.4. Toimitusjohtajan on toimitettava neuvostolle vuosittain selonteko siitä, miten alan tilanne on kehittynyt ja miten tämän artiklan määräyksiä noudatetaan.34 artiklaKaupalliset liiketoimet ei-jäsenmaiden kanssa1. Viejäjäsenmaat sitoutuvat olemaan myymättä kaakaota ei-jäsenmaille sellaisilla ehdoilla, jotka ovat kaupallisesti edullisempia kuin ne, joilla ne ovat valmiit samaan aikaan tar-joamaan kaakaota tuojajäsenmaille, ottaen huomioon tavanomaiset kauppatavat.2. Tuojajäsenmaat sitoutuvat olemaan ostamatta kaakaota ei-jäsenmailta sellaisilla ehdoilla, jotka ovat kaupallisesti edullisempia kuin ne, joilla ne ovat valmiit samaan aikaan hankkimaan kaakaota viejäjäsenmailta, ottaen huomioon tavanomaiset kauppatavat.3. Neuvoston on määräajoin tarkastettava tämän artiklan 1 ja 2 kappaleen soveltamista, ja se voi vaatia jäsenmaita antamaan asiaankuuluvia tietoja 38 artiklan mukaisesti.4. Jäsenmaa, jolla on aihetta epäillä, ettei jokin toinen jäsenmaa ole täyttänyt tämän artiklan 1 tai 2 kappaleen mukaisia velvoitteita, voi tiedottaa asiasta toimitusjohtajalle ja vaatia 46 artiklan mukaisia neuvotteluja tai alistaa asian neuvoston käsiteltäväksi 48 artiklan mukaisesti.VIIDES OSA: MARKKINOIDEN SEURANTAA KOSKEVAT JA SIIHEN LIITTYVÄT MÄÄRÄYKSET VIII LUKU MARKKINOIDEN SEURANTAA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET 35 artiklaPäivän hinta1. Tämän sopimuksen mukaisesti ja erityisesti kaakaomarkkinoiden kehityksen seuraamiseksi toimitusjohtaja laskee ja julkaisee kaakaopapujen päivän hinnan. Tämä hinta ilmaistaan erityisnosto-oikeuksina (SDR) tonnilta.2. Päivän hinta on kaakaopapujen hintanoteerausten päivittäinen keskiarvo termiinimarkkinoilla kolmelle lähinnä seuraavalle aktiiviselle kauppakuukaudelle Lontoon kaakaotermiinipörssissä ja New Yorkin kahvi-, sokeri-ja kaakaopörssissä Lontoon sulkemisaikaan. Lontoon hinnat muutetaan Yhdysvaltain dollareiksi tonnilta käyttäen Lontoon- sulkemisaikana käypää dollarin kuuden kuukauden termiinikurssia. Yhdysvaltain dollarin määräinen Lontoon ja New Yorkin hintojen keskiarvo muunnetaan erityisnosto-oikeuksiksi (SDR) Kansainvälisen valuuttarahaston julkaiseman Yhdysvaltain dollarin ja SDR:n välisen virallisen päivävaihtokurssin mukaan. Neuvoston on päätettävä laskutavasta, jota käytetään silloin, kun hintailmoitukset ovat saatavissa vain toisesta edellä mainitusta kaakaopörssistä tai kun Lontoon pörssi on suljettuna. Seuraavaan kolmen kuukauden ajanjaksoon siirtymisen ajankohta on 15 päivänä sitä kuukautta, joka välittömästi edeltää lähinnä aktiivista erääntymiskuukautta.3. Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää muunkinlaisesta päivän hinnan laskemistavasta, jos se pitää tällaista muuta menettelytapaa tässä artiklassa määrättyä tapaa tyydyttävämpänä.36 artiklaViennistä ja tuonnista ilmoittaminen1. Toimitusjohtajan on neuvoston vahvistamien sääntöjen mukaisesti pidettävä kirjaa jäsenmaiden kaakaontuonnista ja -viennistä.2. Tämän toteuttamiseksi jokaisen jäsenmaan on ilmoitettava toimitusjohtajalle kaakaonvientimääränsä määrämaittain ja kaakaontuontimääränsä alkuperämaittain sekä muut neuvoston mahdollisesti määräämät tiedot neuvoston vahvistamin määrävälein.3. Neuvoston on vahvistettava tarpeellisiksi katsomansa säännöt tämän artiklan määräysten noudattamatta jättämisen varalta.37 artiklaMuuntokertoimet1. Kaakaotuotteiden vastaavan papumäärän määrittämiseen käytetään seuraavia muuntokertoimia: kaakaovoi 1,33; kaakaokakku ja -jauhe 1,18; kaakaomassa ja murskatut kaakaopavut 1,25. Neuvosto voi tarvittaessa määritellä muitakin kaakaota sisältäviä tuotteita kaakaotuotteiksi. Neuvosto määrää niiden kaakaotuotteiden muuntokertoimet, joiden muuntokertoimia ei ole määrätty tässä kappaleessa.2. Neuvosto voi määräenemmistöllä muuttaa tämän artiklan1 kappaleessa olevia muuntokertoimia.IX LUKU TIEDOTUSTOIMINTA, TUTKIMUKSET JA TUTKIMUSTYÖ 38 artiklaTiedotustoiminta1. Järjestö toimii keskuksena, joka tehokkaasti kokoaa, vaihtaa ja levittääa) kaakaon tuotantoa, hintoja, vientiä ja tuontia, kulutusta ja varastointia koko maailmassa koskevia tilastollisia tietoja; sekäb) teknisiä tietoja, jotka koskevat kaakaon viljelyä, käsittelyä ja käyttöä siinä määrin kuin tätä pidetään tarkoituksenmukaisena.2. Niiden tietojen lisäksi, joita jäsenmaiden on annettava tämän sopimuksen muiden artiklojen nojalla, neuvosto voi pyytää jäsenmaita antamaan sen toimintaansa varten tarpeelliseksi katsomia tietoja, mukaan lukien tuotanto- ja kulutuspolitiikkaa, hintoja, vientiä ja tuontia, varastoja ja verotusta koskevat säännölliset raportit.3. Jos jäsenmaa laiminlyö tai havaitsee vaikeaksi neuvoston järjestön toimintaa varten tarvitsemien tilastollisten tai muiden tietojen toimittamisen kohtuullisessa ajassa, neuvosto voi kehottaa mainittua jäsenmaata antamaan selostuksen viivästymiseen vaikuttavista syistä. Neuvosto voi ryhtyä tarpeellisiin toimenpiteisiin, jos todetaan, että asiassa tarvitaan teknistä apua.4. Neuvosto julkaisee sopivin aikavälein, mutta vähintään kahdesti kunkin kaakaovuoden aikana, arvioita kuluvan vuoden kaakaopaputuotannosta ja -jauhatuksesta.39 artiklaTutkimuksetNeuvoston on siinä määrin kuin se pitää tarpeellisena edistettävä tutkimuksia kaakaon tuotanto- ja jakelutaloudesta mukaan lukien suhdanteet ja ennusteet, tuoja- ja viejämaiden hallitusten toimenpiteiden vaikutukset kaakaon tuotantoon ja kulutukseen, perinteellisillä ja mahdollisilla uusilla käyttöaloilla tapahtuvan kulutuksen lisäämismahdollisuudet sekä tämän sopimuksen merkitys kaakaon viejille ja tuojille, mukaan lukien kauppaehdot. Neuvosto voi antaa tutkimusten aloilta suosituksia jäsenmaille. Tutkimusten edistämisessä neuvosto voi toimia yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen ja muiden asiaankuuluvien laitosten kanssa.40 artiklaTieteellinen tutkimus- ja kehittämistyöNeuvosto voi rohkaista ja edistää kaakaon tuotannon, jalostuksen ja kulutuksen tieteellistä tutkimusta ja kehittämistyötä sekä tästä saatujen tulosten tunnetuksi tekemistä ja käytäntöön soveltamista. Neuvosto voi tämän johdosta toimia yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen ja tutkimuslaitosten kanssa.41 artiklaVuosikatsaus ja vuosikertomus1. Neuvoston on jokaisen kaakaovuoden päätyttyä niin pian kuin on tarkoituksenmukaista luotava katsaus tämän sopimuksen täytäntöönpanoon sekä jäsenmaiden toimintaan sopimuksen periaatteiden noudattamiseksi ja sen päämäärien edistämiseksi. Se voi tämän jälkeen antaa jäsenmaille suosituksia toimintatavoiksi ja -menetelmiksi tämän sopimuksen toimimisen kehittämiseksi.2. Neuvoston on julkaistava vuosikertomus. Kertomuksessa on käsiteltävä tämän artiklan 1 kappaleessa tarkoitettua vuosikatsausta sekä muita neuvoston asianmukaisina pitämiä tietoja.X LUKU YHTEISTYÖ KAAKAOTALOUDEN PIIRISSÄ 42 artiklaYhteistyö kaakaotalouden piirissä1. Neuvosto kannustaa jäsenmaita pyytämään asiantuntijoiden lausuntoja kaakaokysymyksistä.2. Täyttäessään tämän sopimuksen mukaisia velvoitteitaan jäsenmaiden tulee toimia sopusoinnussa vakiintuneiden kauppayhteyksien kanssa ja ottaa asianmukaisesti huomioon kaikkien kaakaotalouden osa-alueiden oikeutetut etuudet.3. Jäsenmaat eivät saa puuttua ostajien ja myyjien välisten kaupallisten erimielisyyksien sovitteluun, jollei sopimusvelvoitteita voida täyttää tämän sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien määräysten vuoksi, eivätkä myöskään asettaa esteitä tuloksiin pääsemiselle sovittelumenettelyssä. Jäsenmaan velvollisuutta noudattaa tämän sopimuksen määräyksiä ei saa hyväksyä perusteeksi kaupallisten sopimusvelvoitteiden täyttämättä jättämiselle tai puolustukseksi sellaisissa tapauksissa.KUUDES OSA: MUUT MÄÄRÄYKSET XI LUKU JALO- JA AROMIKAAKAO 43 artiklaJalo- ja aromikaakao1. Neuvosto tarkastaa liitteen C ja korjaa sen määräenemmistöllä ensimmäisessä istunnossaan tämän sopimuksen voimaantulosta lukien määrittäen ne suhteet, joissa liitteessä mainitut maat tuottavat ja vievät yksinomaan tai osittain jalo- ja aromikaakaota. Neuvosto voi myöhemmin milloin tahansa sopimuksen kestoaikana tarkastaa liitteen C ja muuttaa sitä tarvittaessa määräenemmistöllä. Neuvosto käyttää tarvittaessa asiantuntija-apua.2. Tämän sopimuksen määräyksiä tuotannonohjaussuunnitelman ja sen toimintojen rahoittamisen toteuttamisesta ei sovelleta yksinomaan jalo-ja aromikaakaota tuottavan viejäjäsenmaan jalo- ja aromikaakaoon.3. Tämän artiklan 2 kappaletta sovelletaan myös viejäjäsenmaan tuotannon jalo- ja aromikaakaota sisältävään suhteelliseen osuuteen silloin, kun osa sen tuotannosta on jalo- ja aromikaakaota. Jäljellä olevaan osuuteen sovelletaan tämän sopimuksen tuotannonohjaussuunnitelmaa koskevia määräyksiä.4. Jos neuvosto havaitsee, että näiden maiden tuotanto tai vienti on noussut voimakkaasti, sen on asianmukaisin toimin huolehdittava siitä, että tämän artiklan määräyksiä sovelletaan asianmukaisesti. Jos havaitaan, ettei näitä määräyksiä sovelleta asianmukaisesti, asianomainen maa poistetaan neuvoston määräenemmistöllä liitteestä C, ja siitä tulee kaikkien tämän sopimuksen rajoitusten ja velvoitteiden alainen.5. Yksinomaan jalo- ja aromikaakaota tuottavat viejäjäsenmaat eivät saa äänestää tuotannonohjaussuunnitelman toteuttamiseen liittyvistä kysymyksistä, paitsi milloin on kyse 4 kappaleessa mainitusta sanktiosta koskien liitteen C muuttamista.XII LUKU VAPAUTUS VELVOITTEISTA SEKÄ TAKAAMIS- JA OIKAISEMISTOIMET 44 artiklaVapautus velvoitteista poikkeuksellisissa olosuhteissa1. Neuvosto voi määräenemmistöllä vapauttaa jäsenmaan jostakin velvoitteesta poikkeus- tai hätätilanteessa, ylivoimaisen esteen (force majeure) sattuessa tai huoltohallintojärjestelmän mukaisesti hallittujen alueiden osalta Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan kansainvälisten velvoitteiden perusteella.2. Myöntäessään jäsenmaalle tämän artiklan 1 kappaleen mukaisen vapautuksen neuvoston on nimenomaisesti todettava, millä ehdoilla ja miksi ajaksi jäsenmaa vapautetaan kyseisestä velvoitteesta sekä vapautuksen perustelut.3. Tämän artiklan edellä olevien määräysten estämättä neuvosto ei voi myöntää jäsenmaalle vapautusta 25 artiklan mukaisesta velvoitteesta suorittaa maksuosuuksia tai tämän laiminlyömisestä johtuvista seuraamuksista.45 artiklaTakaamis- ja oikaisemistoimetKehittyvät tuojajäsenmaat ja jäsenmaina olevat vähiten kehittyneet maat, joiden etuuksia tämän sopimuksen mukaiset toimet vahingoittavat, voivat pyytää neuvostoa ryhtymään asianmukaisiin takaamis- ja oikaisemistoimiin. Neuvoston on harkittava tällaisiin asianmukaisiin toimiin ryhtymistä Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin hyväksymän päätöslauselman 93 (IV) määräysten valossa.XIII LUKU Neuvottelut, erimielisyydet ja valitukset 46 artiklaNeuvottelutJäsenmaan on osoitettava myötämielistä suhtautumista kaikkiin esityksiin, joita toinen jäsenmaa tekee sille tämän sopimuksen tulkinnasta tai soveltamisesta sekä varattava riittävä mahdollisuus asiaa koskeville neuvotteluille. Sellaisten neuvottelujen kuluessa on toimitusjohtajan jommankumman osapuolen pyynnöstä ja toisen osapuolen suostumuksella määrättävä sopiva sovittelumenettely. Tämän menettelyn kuluja ei järjestö korvaa. Jos menettely johtaa ratkaisuun, siitä on annettava selostus toimitusjohtajalle. Ellei ratkaisua saada aikaan, asia voidaan jommankumman osapuolen vaatimuksesta saattaa neuvoston käsiteltäväksi 47 artiklan mukaisesti.47 artiklaErimielisyydet1. Tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista koskeva erimielisyys, jota osapuolet eivät saa ratkaistuksi, on jomman- kumman osapuolen pyynnöstä saatettava neuvoston ratkaistavaksi.2. Milloin erimielisyys on saatettu neuvoston ratkaistavaksi tämän artiklan 1 kappaleen nojalla ja siitä on käyty keskustelu, voivat jäsenmaat, jotka edustavat vähintään yhtä kolmasosaa koko äänimäärästä, tai viisi jäsenmaata yhdessä pyytää, että neuvosto hankkii ennen päätöksentekoa erimielisyyttä koskevista kysymyksistä lausunnon tilapäiseltä neuvoa-antavalta lautakunnalta, joka perustetaan tämän artiklan 3 kappaleessa määrätyllä tavalla.3. a) Ellei neuvosto määräenemmistöllä toisin päätä, tilapäiseen neuvoa-antavaan lautakuntaan kuuluu(i) kaksi viejäjäsenmaiden nimittämää henkilöä, joista toisella on laaja kokemus kiistan asiakysymyksissä ja toisella lainopillinen asema ja kokemus;(ii) kaksi tuojajäsenmaiden nimittämää henkilöä, joista toisella on laaja kokemus kiistan asiakysymyksissä ja toisella lainopillinen asema ja kokemus;(iii) puheenjohtaja, jonka valitsevat edellä olevien i ja ii alakohdan mukaisesti nimetyt neljä henkilöä yksimielisesti tai, jos nämä eivät pääse sopimukseen, jonka neuvoston puheenjohtaja valitsee.b) Jäsenmaiden kansalaiset ovat vaalikelpoisia tilapäiseen neuvoa-antavaan lautakuntaan.c) Henkilöiden, jotka on nimetty tilapäiseen neuvoa-antavaan lautakuntaan, on toimittava henkilökohtaisessa ominaisuudessaan ottamatta vastaan ohjeita miltään hallitukselta.d) Tilapäisen neuvoa-antavan lautakunnan kulut maksaa järjestö.4. Tilapäisen neuvoa-antavan lautakunnan lausunto perusteluineen toimitetaan neuvostolle, joka harkittuaan kaikkia asiaan liittyviä tietoja ratkaisee kiistan.48 artiklaNeuvoston toiminta valitusasioissa1. Valitus siitä, ettei jokin jäsenmaa ole täyttänyt tämän sopimuksen sille asettamia velvoituksia, on valituksen tehneen jäsenmaan pyynnöstä saatettava neuvoston käsiteltäväksi. Neuvoston on käsiteltävä asia ja tehtävä siitä päätös.2. Päätös, jolla neuvosto toteaa jäsenmaan rikkoneen tämän sopimuksen mukaisia velvoitteita, on tehtävä jaetulla yksinkertaisella ääntenenemmistöllä, ja siinä on mainittava rikkomuksen luonne.3. Milloin neuvosto toteaa joko valituksen perusteella tai muutoin jäsenmaan rikkoneen tämän sopimuksen mukaisen velvoitteen, se voi, estämättä muiden tämän sopimuksen artiklojen, kuten 59 artiklan, nimenomaisten määräysten mukaisiin toimenpiteisiin ryhtymistä, määräenemmistölläa) peruuttaa tämän jäsenmaan äänioikeuden neuvostossa ja toimeenpanevassa komiteassa, jab) jos neuvosto katsoo sen tarpeelliseksi, peruuttaa jäsenmaan muut oikeudet, mukaan lukien oikeuden tulla valituksi neuvoston tai jonkin sen asettaman komitean jäseneksi ja näissä hoitaa virkaa siihen asti, kunnes jäsenmaa on täyttänyt velvoitteensa.4. Jäsenmaa, jonka äänioikeus on tämän artiklan 3 kappaleen mukaisesti peruutettu, säilyttää tämän sopimuksen mukaiset taloudelliset ja muut velvoitteensa.XIV LUKU OIKEUDENMUKAISET TYÖEHDOT49 artiklaOikeudenmukaiset työehdotJäsenmaat tuovat julki pyrkimyksensä noudattaa oikeudenmukaisia työehtoja ja tarjota oikeudenmukaiset työolosuhteet kaakaontuotannon eri toimialoilla työskenteleville maatalous- ja teollisuustyöntekijöille asianomaisissa maissa maan kehitysvaihe huomioon ottaen, jotta väestön elintaso paranisi ja täystyöllisyys saavutettaisiin.XV LUKU YMPÄRISTÖNÄKÖKOHDAT 50 artiklaYmpäristönäkökohdatJäsenmaat kiinnittävät asianmukaista huomiota kaakaovarojen ja jalostuksen järkiperäiseen hoitamiseen pitäen mielessä Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin kahdeksannessa istunnossa ja Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssissa sovitut kestävän kehityksen periaatteet.XVI LUKU LOPPUMÄÄRÄYKSET 51 artiklaTallettajaYhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri osoitetaan täten tämän sopimuksen tallettajaksi.52 artiklaAllekirjoittaminenTämä sopimus on avoinna allekirjoittamista varten Yhdistyneiden Kansakuntien päämajassa 16 päivästä elokuuta 1993 alkaen 30 päivään syyskuuta 1993 asti kaikille vuoden 1986 kansainvälisen kaakaosopimuksen osapuolille sekä kaikille hallituksille, jotka on kutsuttu Yhdistyneiden Kansakuntien vuoden 1992 kaakaokonferenssiin. Vuoden 1986 kansainvälisen kaakaosopimuksen tai tämän sopimuksen tarkoittama neuvosto voi kuitenkin pidentää tämän sopimuksen allekirjoituskautta. Neuvoston on välittömästi ilmoitettava tallettajalle tällaisesta pidennyksestä.53 artiklaRatifioiminen ja hyväksyminen1. Tämän sopimuksen allekirjoittaneiden hallitusten on ratifioitava tai hyväksyttävä se valtiosääntönsä mukaisesti.2. Ratifioimis- tai hyväksymiskirjat on talletettava tallettajan huostaan viimeistään 30 päivänä syyskuuta 1993. Vuoden 1986 kansainvälisen kaakaosopimuksen tai tämän sopimuksen tarkoittama neuvosto voi kuitenkin myöntää lykkäystä niille allekirjoittajavaltioille, jotka eivät pysty tallettamaan ratifioimis- tai hyväksymiskirjaansa sanottuun päivään mennessä.3. Ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa tallettaessaan jokaisen hallituksen on samalla ilmoitettava, onko se viejä- vai tuojajäsenmaa.54 artiklaLiittyminen1. Tämä sopimus on avoinna liittymistä varten kaikkien valtioiden hallituksille neuvoston vahvistamin ehdoin.2. Vuoden 1986 kansainvälisen kaakaosopimuksen neuvosto voi tämän sopimuksen voimaantuloon asti vahvistaa tämän artiklan 1 kappaleessa tarkoitetut ehdot, jotka kuitenkin on saatettava tässä sopimuksessa tarkoitetun neuvoston vahvistettaviksi.3. Vahvistaessaan tämän artiklan 1 kappaleessa tarkoitetut ehdot neuvoston on määriteltävä, mihin tämän sopimuksen liitteessä olevista luetteloista liittyvän valtion katsotaan kuuluvan, jos tätä valtiota ei ole lueteltu näissä liitteissä.4. Liittyminen tulee voimaan tallettamalla liittymiskirja tallettajan huostaan.55 artiklaIlmoitus väliaikaisesta soveltamisesta1. Allekirjoittajahallitus, joka aikoo ratifioida tai hyväksyä tämän sopimuksen taikka jonka liittymiselle neuvosto on vahvistanut ehdot, mutta joka ei vielä ole voinut tallettaa asiakirjaansa, voi milloin tahansa ilmoittaa tallettajalle soveltavansa väliaikaisesti tätä sopimusta valtiosääntönsä ja/tai kansallisten lakiensa ja määräystensä mukaisesti joko sen tultua voimaan 56 artiklan mukaisesti tai, jos se on jo tullut voimaan, tietystä ajankohdasta alkaen. Hallituksen on antaessaan sellaisen ilmoituksen todettava, onko se viejäjäsenmaa vai tuojajäsenmaa.2. Hallitus, joka on ilmoittanut tämän artiklan 1 kappaleen perusteella soveltavansa tätä sopimusta joko sen tultua voimaan tai tietystä ajankohdasta alkaen, on siitä ajankohdasta lukien väliaikainen jäsenmaa, kunnes se tallettaa ratifioimis-, hyväksymiä- tai liittymiskirjansa.56 artiklaVoimaantulo1. Tämä sopimus tulee lopullisesti voimaan 1 päivänä lokakuuta 1993 tai milloin tahansa sen jälkeen, kun hallitukset, jotka edustavat vähintään viittä viejämaata, joiden vienti on yhteensä vähintään 80 prosenttia liitteessä A lueteltujen maiden kokonaisviennistä, sekä tuojamaita, joiden yhteenlaskettu tuonti on vähintään 60 prosenttia liitteessä B esitetystä kokonaistuonnista, ovat tuohon päivään mennessä tallettaneet ratifioimis-, hyväksymiä- tai liittymiskirjansa tallettajan huostaan. Sopimus tulee lopullisesti voimaan myös heti, kun se on astunut voimaan väliaikaisesti ja kun sanotut prosenttivaatimukset on täytetty tallettamalla ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjat.2. Jos tämä sopimus ei ole tullut lopullisesti voimaan tämän artiklan 1 kappaleen mukaisesti, se tulee väliaikaisesti voimaan 1 päivänä lokakuuta 1993, jos sanottuun ajankohtaan mennessä hallitukset, jotka edustavat vähintään viittä viejämaata, joiden vienti on yhteensä vähintään 80 prosenttia liitteessä A lueteltujen maiden kokonaisviennistä, sekä tuojamaita, joiden yhteenlaskettu tuonti on vähintään 60 prosenttia liitteessä B esitetystä kokonaistuonnista, ovat sanottuun ajankohtaan mennessä tallettaneet ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa taikka ovat ilmoittaneet tallettajalle soveltavansa tätä sopimusta väliaikaisesti sen tullessa voimaan. Tällaisista hallituksista tulee väliaikaisia jäsenmaita.3. Jollei tämän artiklan 1 ja 2 kappaleen mukaisen voimaantulon edellytyksiä ole 1 päivänä lokakuuta 1993 täytetty, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri kutsuu koolle aikaisimmaksi mahdolliseksi ajankohdaksi ne hallitukset, jotka ovat tallettaneet ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa taikka ilmoittaneet tallettajalle soveltavansa tätä sopimusta väliaikaisesti. Nämä hallitukset voivat keskenään päättää, saattavatko ne tämän sopimuksen haluamanaan ajankohtana voimaan lopullisesti tai väliaikaisesti ja kokonaan tai osittain, vai ryhtyvätkö ne muihin tarpeellisina pitämiinsä järjestelyihin. Tuotannonohjaussuunnitelmaan liittyviä, taloutta koskevia tämän sopimuksen määräyksiä ei kuitenkaan tule saattaa voimaan, jollei vähintään viiden sellaisen viejämaan hallitukset, jotka vastaavat vähintään 80 prosentista liitteessä A lueteltujen maiden kokonaisviennistä, ole tallettaneet ratifioimis-, liittymis- taikka hyväksymiskirjojaan tai ilmoittaneet tallettajalle soveltavansa tätä sopimusta väliaikaisesti sen tullessa voimaan.4. Hallituksen osalta, jonka ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirja taikka ilmoitus väliaikaisesta soveltamisesta on talletettu sopimuksen jo tultua tämän artiklan 1, 2 tai 3 kappaleen mukaisesti voimaan, asiakirjan vaikutus alkaa tallettamispäivänä, lukuun ottamatta väliaikaista soveltamista koskevaa ilmoitusta, jonka vaikutus alkaa 55 artiklan 1 kappaleen mukaisesti.57 artiklaVaraumatTämän sopimuksen määräyksiin ei saa tehdä varaumia.58 artiklaEroaminen1. Jäsenmaa voi erota tästä sopimuksesta milloin tahansa sen voimaantulon jälkeen ilmoittamalla asiasta kirjallisesti tallettajalle. Jäsenmaan on heti tiedotettava neuvostolle asiasta.2. Eroaminen tulee voimaan 90 päivän kuluttua siitä, kun tallettaja on vastaanottanut ilmoituksen. Jos tämän sopimuksen jäsenmäärä alenee eroamisen seurauksena 56 artiklan 1 kappaleessa määrättyjen voimaantulon vähimmäisedellytysten alapuolelle, neuvoston on kokoonnuttava erityisistuntoon tarkastelemaan tilannetta ja tehtävä tarvittavat päätökset.59 artiklaErottaminenJos neuvosto toteaa 48 artiklan 3 kappaleen mukaisesti jäsenmaan rikkoneen sopimuksen mukaiset velvoitteensa ja sen lisäksi päättää, että tämä rikkomus aiheuttaa tuntuvaa haittaa sopimuksen täytäntöönpanolle, neuvosto voi määräenemmistöllä erottaa tällaisen jäsenmaan järjestöstä. Neuvoston on viipymättä ilmoitettava erottamisesta tallettajalle. Asianomainen jäsenmaa lakkaa olemasta jäsenmaa 90 päivän kuluttua neuvoston päätöksestä.60 artiklaEronneiden tai erotettujen jäsenmaiden kanssa tehtävät tilinpäätöksetNeuvosto päättää kaikista eroavien tai erotettujen jäsenmaiden kanssa tehtävistä tilinpäätöksistä. Järjestö pitää kaikki eroavan tai erotetun jäsenmaan jo suorittamat maksut ja tämä jäsenmaa on edelleen velvollinen suorittamaan kaikki sen osalta eroamisen tai erottamisen voimaantulohetkellä järjestölle suoritettavaksi erääntyneet maksut, paitsi siinä tapauksessa, ettei sopimuspuoli voi hyväksyä jotakin sopimusmuutosta ja tämän johdosta lakkaa osallistumasta tähän sopimukseen 62 artiklan 2 kappaleen määräysten nojalla, neuvosto voi vahvistaa tilinpäätöksen tehtäväksi kohtuulliseksi katsomallaan tavalla.61 artiklaVoimassaoloaika, sen pidentäminen ja päättyminen1. Tämä sopimus on voimassa viidennen sen voimaantulon jälkeisen täyden kaakaovuoden loppuun, ellei sen voimassaoloaikaa ole tämän artiklan 3 kappaleen nojalla pidennetty tai ellei sitä ole tämän artiklan 4 kappaleen nojalla lakkautettu.2. Neuvosto voi tämän sopimuksen voimassaoloaikana päättää määräenemmistöllä neuvotella tämän sopimuksen uudelleen tarkoituksenaan saattaa uudelleenneuvoteltu sopimus voimaan tämän artiklan 1 kappaleen tarkoittaman viidennen kaakaovuoden lopussa tai neuvoston tämän artiklan 3 kappaleen nojalla päättämän pidennyksen päättyessä.3. Neuvosto voi määräenemmistöllä pidentää koko tämän sopimuksen tai sen osan voimassaoloaikaa kahdessa jaksossa, joista kumpikaan ei ylitä kahta kaakaovuotta. Neuvoston on ilmoitettava tallettajalle tällaisesta voimassaoloajan pidentämisestä.4. Neuvosto voi milloin tahansa määräenemmistöllä päättää lakkauttaa tämän sopimuksen. Lakkautus tulee voimaan neuvoston päättämänä ajankohtana edellyttäen, että jäsenmaiden 25 artiklan mukaiset velvoitteet jatkuvat, kunnes tämän sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvät taloudelliset velvoitteet on selvitetty. Neuvoston on ilmoitettava tallettajalle tällaisista päätöksistä.5. Tämän sopimuksen voimassaolon millä tahansa tavoin tapahtuvan päättymisen estämättä neuvosto jatkaa toimintaansa niin kauan kuin on tarpeen järjestön lakkauttamiseksi, tilien päättämiseksi sekä varojen järjestelemiseksi, ja sillä on tänä aikana näihin tarkoituksiin tarvittavat valtuudet ja tehtävät.6. Jäljempänä 58 artiklan 2 kappaleessa olevien määräysten estämättä jäsenmaan, joka ei halua osallistua tämän artiklan mukaisesti voimassaololtaan pidennettyyn sopimukseen, on tiedotettava asiasta neuvostolle, ja tällainen jäsenmaa lakkaa olemasta tämän sopimuksen osapuoli pidennysjakson alkamishetkestä.62 artiklaMuutokset1. Neuvosto voi määräenemmistöllä antaa sopimuspuolille suosituksia tämän sopimuksen muuttamisesta. Muutos tulee voimaan 100 päivän kuluttua siitä, kun tallettaja on saanut ilmoitukset muutoksen hyväksymisestä sopimuspuolilta, jotka edustavat vähintään 75 prosenttia viejäjäsenmaista ja vähintään 85 prosenttia viejäjäsenmaiden äänistä sekä vähintään 75 prosenttia tuojajäsenmaista ja vähintään 85 prosenttia tuojajäsenmaiden äänistä, taikka neuvoston määräenemmistöllä päättämällä sitä myöhempänä ajankohtana. Neuvosto voi asettaa määräajan, jonka kuluessa jäsenmaan on ilmoitettava tallettajalle hyväksyvänsä muutoksen, ja ellei muutos ole kyseiseen ajankohtaan mennessä tullut voimaan, se katsotaan rauenneeksi.2. Jäsenmaa, jonka puolesta muutoksen hyväksymistä koskevaa ilmoitusta ei ole tehty siihen päivään mennessä, jolloin muutos tulee voimaan, lakkaa sanottuna ajankohtana olemasta tämän sopimuksen osapuoli, ellei neuvosto päätä pidentää tämän jäsenmaan osalta hyväksymiselle määrättyä aikaa kyseisessä maassa vaadittavan sisäisen käsittelyn loppuunsaattamista varten. Muutos ei ole kyseistä jäsenmaata sitova ennen kuin se on tehnyt hyväksymistä koskevan ilmoituksen.3. Heti kun muutosesitys on hyväksytty, neuvoston on toimitettava tallettajalle jäljennös muutoksesta. Neuvoston tulee antaa tallettajalle tiedot, joita tämä tarvitsee todetakseen, riittävätkö vastaanotetut hyväksymisilmoitukset saattamaan muutoksen voimaan.63 artiklaLisä- ja siirtymämääräykset1. Tämän sopimuksen katsotaan korvaavan vuoden 1986 kansainvälisen kaakaosopimuksen.2. Kaikki vuoden 1986 kansainvälisen kaakaosopimuksen perusteella järjestön tai sen toimielinten tekemät tai niiden puolesta tehdyt sitoumukset, jotka ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä ja joiden määräykset eivät edellytä niiden päättyvän sanottuna ajankohtana, jäävät voimaan, ellei niitä ole tämän sopimuksen määräyksillä muutettu.Täman vakuudeksi allekirjoittaneet, hallitustensa asianmukaisesti valtuuttamina, ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen siinä mainittuina ajankohtina.Tehty Genevessä 16 päivänä heinäkuuta 1993.Tämän sopimuksen arabian-, englannin-, espanjan-, kiinan-, ranskan- ja venäjänkieliset tekstit ovat yhtä todistusvoimaisia.LIITTEETLIITE A>TAULUKON PAIKKA>LIITE B>TAULUKON PAIKKA>Liite CJalo- ja aromikaakaota yksinomaan tai osittain vievät tuottajat Costa RicaDominicaEcuadorGrenadaIndonesiaJamaikaPanamaPapua-Uusi-GuineaSain LuciaSain Vincent ja GrenadiinitSamoaSao Tome ja PrincipeSri LankaSurinameTrinidad ja TobagoVenezuela


type: other

text:
Število zadetkov: 21cT11bWlrJTIwcHJlZGxvZ2ElMjB6YSUyMGl6dnIlQzUlQTFibyUyMG5ldXRlbWVsamVubyUyMHBvdnpybyVDNCU4RGVuaSUyMHN0cm8lQzUlQTFraSZkYXRhYmFzZSU1QlNPVlMlNUQ9U09WUyZkYXRhYmFzZSU1QklFU1AlNUQ9SUVTUCZfc3VibWl0PWklQzUlQTElQzQlOERpJnJvd3NQZXJQYWdlPTIw
 VSC sklep I Ip 537/2008 Višje sodišče v Celju Izvršilni oddelek 29.01.2009 ustavitev izvršbe - umik predloga za izvršbo - neutemeljeno povzročeni stroški - ugovorni stroški Ker je v predmetni zadevi sodišče prve stopnje ustavilo izvršbo v posledici umika upravičenega predloga za izvršbo, ki ga je upnica umaknila po prejemu ugovora dolžnice, je materialnopravno pravilen zaključek prvostopnega sodišča, da je dolžnica do povrnitve teh stroškov upravičena, saj jih je upnica povzročila neutemeljeno.
 VSL sklep III Ip 2312/2014 Višje sodišče v Ljubljani Izvršilni oddelek 18.08.2014 stroški tretjega - upnikovo ravnanje - nepravočasen umik predloga za izvršbo - neutemeljeno povzročeni stroški - ravnanje izvršitelja Neskrbnega ravnanja izvršitelja in posledic, ki so zaradi tega nastale tretjemu, ni mogoče šteti v breme upniku.
 VSL sklep II Cpg 335/2000 Višje sodišče v Ljubljani Gospodarski oddelek 17.05.2000 stvarna pristojnost Ob smiselni uporabi določb 1. odst. 158. člena Zakona o pravdnem postopku mora upnik povrniti dolžniku stroške izvršilnega postopka, razen če je predlog za izvršbo umaknil takoj, ko je dolžnik izpolnil svojo obveznost. Umik predloga za izvršbo je dejanje upnika, ki že samo po sebi kaže na to, da so bili stroški, ki so v zvezi s predlogom nastali dolžniku, povzročeni neutemeljeno. Zato mora upnik dokazati, da je predlog umaknil takoj, ko je dolžnik poravnal svojo obveznost.
 VSL sklep III Ip 771/2012 Višje sodišče v Ljubljani Izvršilni oddelek 25.04.2012 stroški ugovornega postopka – potrebni stroški – umik predloga za izvršbo – načelo uspeha – neutemeljeno povzročeni stroški – načelo krivde – skrbnost – plačilo obveznosti pred izdajo sklepa o izvršbi Ker ZIZ vprašanje stroškov ureja celovito, se v izvršilnem postopku ne uporablja določba 154. člena ZPP, po kateri se o stroških odloča na podlagi kriterija uspeha v postopku. Med plačilom in izdajo sklepa o izvršbi je dejansko pretekel le en delovni dan, zato upniku nikakor ni mogoče očitati pomanjkanja skrbnosti v zvezi z umikom predloga za izvršbo. Ugovor dolžnika zoper sklep o izvršbi je bil sicer potreben zaradi varstva pravic v tem postopku, vendar pa stroški, ki jih je z ugovorom imel, s strani upnika niso bili neutemeljeno povzročeni.
 VSC sklep I Ip 92/2017 Višje sodišče v Celju Izvršilni oddelek 05.04.2017 stroški izvršilnega postopka – stroški dolžnika - neutemeljeno povzročeni stroški – obveznost povračila stroškov Dolžnik v pritožbi utemeljeno navaja, da je bil zaradi neutemeljeno vloženega predloga proti njemu primoran vložiti ugovor.
 VSM sklep I Ip 553/2015 Višje sodišče v Mariboru Civilni oddelek 16.09.2015 povrnitev stroškov ugovora - umik predloga za izvršbo 1. Ker ZIZ v 38. členu nima določila, kako se odloča o povrnitvi stroškov ugovora, v primeru, da je bil predlog za izvršbo umaknjen in postopek ustavljen, je sodišče prve stopnje pravilno presojalo, ali je bil umik predloga za izvršbo podan v sprejemljivem časovnem okvirju – splošnem roku 8 dni za izvedbo procesnih dejanj v izvršilnem postopku. V takih primerih je namreč pravilno uporabiti smiselno določbo 158. člena ZPP (v zvezi s 15. členom ZIZ), ki ureja povrnitev stroškov v primeru umika tožbe.
 VSL Sklep II Ip 42/2019 Višje sodišče v Ljubljani Izvršilni oddelek 07.02.2019 sodni penali - nedenarna obveznost - odločitev o stroških postopka - postopek za določitev sodnih penalov - predlog za izvršbo na podlagi izvršilnega naslova - standardizirana vloga - elektronska vložitev vloge - nerazumljiva vloga - potrebni stroški za izvršbo - neutemeljeno povzročeni stroški izvršilnega postopka - umik predloga - način in čas izpolnitve obveznosti - vrnitev zadeve v nov postopek Kadar upnik vloži takó standardizirano vlogo kot tudi predlog za izvršbo/določitev sodnih penalov, je treba vsebino zahtevanega pravnega varstva presojati po pisni vlogi, v primeru nejasnosti pa stranko prej pozvati k razjasnitvi zadeve. Upnik predloga za določitev sodnih penalov ne more vložiti v standardizirani vlogi, če pa jo izpolni, ima na voljo le vlogo z vsebino predloga za izvršbo. Ali in kdaj je dolžnica izpolnila (vse) obveznosti iz izvršilnega naslova, katerih izpolnitev zahteva upnica, je upoštevaje upničin umik predloga v tem postopku ključno vprašanje za odločitev o priglašenih stroških postopka obeh strank.
 VSC Sklep II Ip 190/2019 Višje sodišče v Celju Gospodarski oddelek 03.07.2019 neutemeljeno povzročeni stroški - stroški dolžnika - delni umik predloga za izvršbo - nepravočasen delni umik predloga za izvršbo Pri odločanju o tem, ali je upnik neutemeljeno povzročil stroške dolžnikku, se presoja upnikova krivda. Ni moč pričakovati, da bo upnik za vsako plačilo nemudoma delno umaknil predlog za izvršbo, ker bi bilo to neekonomično.
 VSL sklep III Ip 3597/2015 Višje sodišče v Ljubljani Izvršilni oddelek 22.12.2015 izvršilni stroški - neutemeljeno povzročeni stroški - pomota upnika - pomota pri vložitvi predloga za izvršbo - ugovor zoper sklep o izvršbi - stroški ugovora - umik predloga za izvršbo po vložitvi ugovora V tej zadevi gre za tipičen primer, ki narekuje uporabo določbe šestega odstavka 38. člena ZIZ, po kateri mora upnik dolžniku oziroma tretjemu na njegovo zahtevo povrniti izvršilne stroške, ki mu jih je neutemeljeno povzročil. Upnik je, kot je to sam pojasnil v umiku predloga za izvršbo z dne 9. 11. 2014, drugega dolžnika po pomoti uvrstil v predlog za izvršbo, zato je sodišče prve stopnje (tudi) proti drugemu dolžniku izdalo sklep o izvršbi. Čeprav je upnik nato že 9. 11. 2014 predlog za izvršbo proti drugemu dolžniku umaknil, je bil drugi dolžnik zaradi zavarovanja svojega pravnega položaja primoran vložiti ugovor proti sklepu o izvršbi, ki mu je bil vročen 4. 11. 2014, in je rok za ugovor že tekel. Sodišče prve stopnje je sicer pravilno navedlo, da je upnik predlog za
 VSL sklep II Ip 6222/2011 Višje sodišče v Ljubljani Izvršilni oddelek 29.02.2012 stroški ugovora – neutemeljeno povzročeni stroški – umik predloga za izvršbo Upnik je takoj po izdaji sklepa o izvršbi, ko je opazil pomoto pri vtoževanem znesku, predlog za izvršbo v presežku umaknil. Ravnal je z vso dolžno skrbnostjo, zato mu ni mogoče očitati, da bi dolžniku stroške ugovora povzročil neutemeljeno.
 VSK sklep I Ip 610/2008 Višje sodišče v Kopru Civilni oddelek 17.02.2009 neutemeljeno povzročeni stroški – delni umik predloga za izvršbo V predmetni zadevi je prišlo do situacije, ko je upnik z delnim umikom predloga za izvršbo (ki je sicer res popolnoma v njegovi dispoziciji) onemogočil vsebinsko odločanje o dolžnikovemu ugovoru.
 VSL sklep I Ip 599/2009 Višje sodišče v Ljubljani Izvršilni oddelek 15.04.2009 stroški ugovora – razveljavitev potrdila o izvršljivosti – ugovor zoper sklep o izvršbi – ustavitev izvršilnega postopka Če bi sodišče prve stopnje do upnikovega umika predloga za izvršbo odločalo o ugovoru, bi moralo dejstvo, da je bil izvršilni naslov razveljavljen, upoštevati po uradni dolžnosti pri odločanju o ugovoru (4. točka 1. odstavka 55. člena ZIZ v zvezi z 2. odstavkom 55. člena ZIZ) in ugovoru tako ugoditi. Ker bi sodišče prve stopnje o ugovoru zoper sklep o izvršbi lahko odločilo že pred ustavitvijo postopka, pa tega ni storilo, pritožbeno sodišče glede na navedeno ocenjuje, da so bili stroški dolžnikovega ugovora, ki ga je le-ta glede na fazo postopka smiselno vložil, potrebni stroški za izvršbo in je dolžnik tako upravičen do njihovega povračila (6. odstavek 38. člena ZIZ).
 VSC sklep II Ip 291/2013 Višje sodišče v Celju Izvršilni oddelek 14.06.2013 ugovor po izteku roka – stroški izvršilnega postopka – neutemeljeno povzročeni stroški – umik predloga za izvršbo Ker upnik vse do 21.2.2013 ni umaknil predloga za izvršbo, čeprav se je k temu zavezal z izjavo z dne 14.11.2012 in ker je dolžnik na podlagi sklepa o izvršbi imel blokirana sredstva na transakcijskem računu ter vknjižene hipoteke na svojih nepremičninah, je ugovor po izteku roka bil potreben. Stroške, ki so nastali v zvezi z ugovorom po izteku roka, je upnik povzročil dolžniku neutemeljeno, saj bi se tem stroškom bilo mogoče izogniti, če bi upnik takoj ravnal v skladu z izjavo z dne 14.11.2012.
 VSL Sklep I Ip 2838/2018 Višje sodišče v Ljubljani Izvršilni oddelek 20.12.2018 stroški ugovora - umik predloga za izvršbo - ugovor zoper sklep o izvršbi - neutemeljeno povzročeni stroški - poplačilo upnika v izvršbi - izvršitev sklepa o izvršbi pred pravnomočnostjo - sodna praksa - drugačno dejansko stanje zadeve Ob dejstvu, da je potrebo po izvršilnem postopku na podlagi izvršilnega naslova povzročil dolžnik s svojim neplačilom izterjevane terjatve, in upoštevaje dejstvo, da je z ugovorom uspel zgolj zaradi sklicevanja na prisilno poplačilo terjatve, se okoliščina, da upnik v tem postopku (nikoli) ni umaknil predloga za izvršbo v celoti, pri presoji dolžnikove (ne)upravičenosti do povrnitve stroškov ugovora izkaže za okoliščino postranskega pomena.
 VSL Sklep III Ip 1272/2018 Višje sodišče v Ljubljani Izvršilni oddelek 30.08.2018 nadaljevanje izvršbe z istim sredstvom izvršbe - ugovor zoper sklep o nadaljevanju izvršbe z novim izvršilnim sredstvom - umik predloga za izvršbo - ustavitev izvršilnega postopka - naknadna objektivna kumulacija - izvensodna prodaja - izbrisna pobotnica - izbris hipoteke - ponoven vpis hipoteke - odpoved terjatvi - odpust dolga - odpoved zavarovanju terjatve - odpoved pravici do izterjave - preklic umika izvršilnega predloga - časovne meje pravnomočnosti - stroški ugovora in odgovora na ugovor - neutemeljeno povzročeni stroški izvršilnega postopka - nepotrebni stroški - stroški za sestavo vloge - prekinitev izvršilnega postopka - enoten izvršilni postopek Upnika naknadno ne moreta več preklicati svojega umika predloga za izvršbo na sporno stanovanje, četudi sta predlog za nadaljevanje izvršbe z izvršbo na isti predmet vložila v prepričanju, da dolžnica ni ravnala v skladu s sklenjenim dogovorom o izvensodni prodaji stanovanj. Iz določila tretjega odstavka 34. člena ZIZ je jasno razvidno, da se možnost naknadne objektivne kumulacije ne nanaša na sredstva in predmete izvršbe, glede katerih je bila izvršba že dovoljena in ustavljena.
 VSL sklep I Ip 2052/2014 Višje sodišče v Ljubljani Izvršilni oddelek 18.08.2014 ugovor po izteku roka - umik predloga za izvršbo - pravočasnost umika - neutemeljeno povzročeni stroški Sámo dejstvo, da je dolžnica ugovor vložila, preden je upnik predlagal ustavitev postopka, za zaključek, da upnik tega predloga ni podal pravočasno, ne zadošča.
 VSL Sklep II Ip 24/2019 Višje sodišče v Ljubljani Izvršilni oddelek 20.03.2019 evropski nalog za izvršbo - izvršilni naslov - primernost izvršilnega naslova za izvršbo - določljivost terjatev - odlog izvršbe - nenadomestljiva ali težko nadomestljiva škoda - zahteva za umik potrdila o evropskem nalogu za izvršbo - prekinitev izvršbe - omejitev izvršbe - zaščitni ukrepi - sodni rok - podaljšanje sodnega roka - primernost roka - odločitev o glavni stvari - odločitev o izvršilnih stroških - potrebnost stroškov - neutemeljeno povzročeni stroški - pravočasnost priglasitve stroškov Uredba kot izvršilni naslov predvideva skupno sodbo in potrdilo o potrditvi te sodbe kot evropski nalog za izvršbo, zato je tudi vsebino terjatve treba ugotavljati iz obeh listin. Sodba o nespornem zahtevku se lahko potrdi kot evropski nalog za izvršbo pod pogoji iz člena 6 Uredbe (izvršljivost sodbe, sodna pristojnost, ...) in če je sodni postopek v državi članici izvora izpolnjeval minimalne standarde za postopke o nespornih zahtevkih. Sodišče, ki izda potrdilo o evropskem plačilnem nalogu, torej ne preverja vsebine sodbe, temveč le te pogoje, zato tudi ni podlage za sklepanje, da je sodišče ob potrditvi sodbe, ki upniku daje pravico do obresti vse do plačila terjatve, s pojasnilom o višini obrestne mere za določena obdobja tek obresti omejilo. Postopek izvršbe za sodbe, potrjene kot evropski nalog za izvršbo, se izvede po zakonodaji države članice izvršbe. Ne v potrdilu o evropskem...
 VSL Sklep II Ip 2742/2018 Višje sodišče v Ljubljani Izvršilni oddelek 09.01.2019 ugovor po izteku roka - ugovor dolžnika po izteku roka - izpolnitev dolžnika ali tretjega - pooblaščenec - prekoračitev pooblastila - nadaljevanje izvršbe - nadaljevanje odložene izvršbe pred pretekom časa - izvršilni stroški Sodišče prve stopnje je pravilno ugodilo dolžnikovemu ugovoru po izteku roka zaradi celotnega poplačila upnikove terjatve. Upnika sta neutemeljeno nasprotovala dolžnikovemu ugovoru, v katerem je ta trdil, da je dne 28. 6. 2018 plačal upnikovo terjatev s plačilom zneska 220.270,27 EUR. Iz potrdila o plačilu, ki je bil priložen ugovoru dolžnika z dne 2. 7. 2018, je namreč razvidna opravilna številka te zadeve, že samo dejstvo, da je dolžnik vložil ugovor, v katerem je to plačilo uveljavljal, pa je treba šteti kot strinjanje dolžnika s plačilom izterjevanega dolga s strani tretje osebe (tretji odstavek 271. člena OZ). Zakon za takšno soglasje dolžnika namreč ne zahteva nobene posebne oblike. Glede na navedeno ni pravno pomembno, ali je pooblaščenka dolžnika imela pooblastilo dolžnika za poplačilo dolga, nenazadnje pa lahko zastopani odobri dejanje, ki predstavlja prekoračitev pooblastila, kar je dolžnik prav tako storil najkasneje z...
 VSL sklep II Ip 1007/2016 Višje sodišče v Ljubljani Izvršilni oddelek 01.06.2016 izvršilni stroški - ugovor tretjega - stroški ugovora tretjega - odsotnost upnika z rubeža premičnin - upoštevanje pravic drugih oseb na zarubljeni stvari - domneva lastninske pravice - prometno dovoljene - leasing - neutemeljeno povzročeni stroški - umik predloga za izvršbo po ugovoru tretjega Iz načela domneve lastništva izhaja, da se domneva, da je lastnik stvari tisti, ki ima stvar v svoji neposredni posesti. Vendar pritožnik pravilno opozarja, da je bilo že ob rubežu jasno (s stopnjo velike verjetnosti), da se posega na premično stvar, na kateri ima tretji verjetno pravico, ki preprečuje izvršbo. Iz zapisnika o opravljenem izvršilnem dejanju z dne 10. 6. 2014 namreč izhaja, da je izvršitelj na zapisnik zapisal opombo, da je dolžnik uporabnik vozila, dejanski lastnik pa je L. d.o.o. Drži sicer ugotovitev sodišča prve stopnje, da upnik pri izvršilnem dejanju ni bil prisoten, vendar to ne more iti v breme tretjega. Morebitna upnikova odsotnost ne more voditi k ustavitvi izvršbe (primerjaj tretji odstavek 82. člena ZIZ, veljavnega ob uveljavitvi ZIZ), ne pomeni pa, da njegova odsotnost nima drugih posledic, na primer stroškovnih. Iz prometnega dovoljenja je namreč izhajalo drugačno lastninsko stanje kot pa ga je pokazalo posestno...
 VSC sklep II Ip 152/2017 Višje sodišče v Celju Izvršilni oddelek 11.05.2017 stroški ugovora po izteku roka - krivdno povzročeni stroški Izvršilni postopek se vodi zaradi poplačila upnika in ko ta prejme določeno plačilo, je prav, da o tem obvesti sodišče. Če tega ne stori prostovoljno, ga dolžnik k temu ne more drugače prisiliti kot z ugovorom po izteku roka.


type: wikipedia

text:
Το μουσείο Ροντέν (Musée Rodin) βρίσκεται στο Παρίσι και αποτελεί μουσείο αφιερωμένο στο έργο του Γάλλου γλύπτη Ωγκύστ Ροντέν.
 Το κτίριο που στεγάζει σήμερα το μουσείο στέγαζε προηγουμένως το ξενοδοχείο Biron στο οποίο διέμενε ο Ροντέν από το 1908 μέχρι τον θάνατό του. Το 1912, το γαλλικό κράτος σχεδίαζε την κατεδάφιση του ξενοδοχείου αλλά ο Ροντέν έπεισε τις αρχές να διατηρηθεί το κτήριο και να μετατραπεί αργότερα σε μουσείο όπου θα εκτίθενται τα έργα του, με αντάλλαγμα την παραχώρηση εκ μέρους του όλων των έργων του στη γαλλική κυβέρνηση.
 Λειτούργησε για πρώτη φορά το 1919. Στα εκθέματά του συμπεριλαμβάνονται και έργα άλλων καλλιτεχνών, όπως του Βίνσεντ βαν Γκογκ, που είχαν παραχωρηθεί στον Ροντέν. Επιπλέον, μία αίθουσα είναι αφιερωμένη σε έργα της γλύπτριας Καμίλ Κλοντέλ, συνεργάτιδας και συντρόφου του Ροντέν.
 Αντίστοιχο μουσείο αφιερωμένο στον Ροντέν βρίσκεται στη Φιλαδέλφεια των ΗΠΑ, στο οποίο εκτίθεται η μεγαλύτερη συλλογή έργων του εκτός Παρισιού. Αποτελεί δωρεά του Jules Mastbaum (1872–1926), ο οποίος ξεκίνησε από το 1923 να συλλέγει έργα του Ροντέν με στόχο την ίδρυση ενός μουσείου ως προσφορά στην αμερικανική πόλη. Για την κατασκευή του εργάστηκαν οι Γάλλοι αρχιτέκτονες Πολ Κρε (Paul Cret) και Ζακ Γκρεμπέρ (Jacques Gréber), ενώ εγκαινιάστηκε στις 29 Νοεμβρίου 1929.
 Παραπομπές
 Εξωτερικοί σύνδεσμοι
 Musée Rodin, Παρίσι
 Rodin Museum, Φιλαδέλφεια, ΗΠΑ
 Μουσεία στο Παρίσι
 Μουσεία τέχνης στη Γαλλία
 Γλυπτά στη Γαλλία


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 11.3.2011
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 64/13
 A TANÁCS 233/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2011. március 10.)
 a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 204/2011/EU rendelet 16. cikke (2) bekezdésének végrehajtásáról
 AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
 tekintettel a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, 2011. március 2-i 204/2011/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 A Tanács 2011. március 2-án elfogadta a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 204/2011/EU rendeletet.
 (2)
 Figyelembe véve a líbiai helyzet súlyosságát, további személyeket és szervezeteket kell felvenni az említett rendelet III. mellékletében foglalt, korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékébe,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az e rendelet mellékletében foglalt személyeket és szervezeteket fel kell venni a 204/2011/EU rendelet III. mellékletébe.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2011. március 10-én.
 a Tanács részéről
 az elnök
 MARTONYI J.
 (1) HL L 58., 2011.3.3., 1. o.
 MELLÉKLET
 Az 1. cikkben említett személyek és szervezetek
 Személyek
 Név
 Azonosító adatok
 A jegyzékbe vétel okai
 A jegyzékbe vétel időpontja
 1.
 Mustafa Zarti
 szül. idő: 1970. március 29., osztrák állampolgár (útlevélsz.: P1362998, érvényes 2006. november 6-tól2016. november 5-ig)
 Közeli kapcsolat a rezsimmel, a Líbiai Beruházási Hatóság alelnöke, a Nemzeti Olajtársaság igazgatósági tagja, a Tamoil olajvállalat vezetője, a bahreini First Energy Bank alelnöke
 (1)
 Szervezetek
 Név
 Azonosító adatok
 A jegyzékbe vétel okai
 A jegyzékbe vétel időpontja
 1.
 Líbiai Központi Bank (CBL)
 Moamer Kadhafi és családja ellenőrzése alatt áll, és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása
 (1)
 2.
 Líbiai Afrikai Befektetési Alap (Libya Africa Investment Portfolio)
 Jamahiriya Street, LAP Building, PO Box 91330, Tripoli, Líbia
 Moamer Kadhafi és családja ellenőrzése alatt áll, és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása
 (1)
 3.
 Líbiai Nemzetközi Bank (Libyan Foreign Bank)
 Moamer Kadhafi és családja ellenőrzése alatt áll, és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása
 (1)
 4.
 Líbiai Lakás- és Közműépítési Projektek Hivatala (Libyan Housing and Infrastructure Board (HIB))
 Tajora, Tripoli, Líbia. Jogszabály száma: a Líbiai Népbizottság 60/2006. sz. jogszabálya
 Tel.: +218 21 369 1840,
 Fax: +218 21 369 6447
 http://www.hib.org.ly
 Moamer Kadhafi és családja ellenőrzése alatt áll, és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása
 (1)
 5.
 Líbiai Beruházási Hatóság (LIA, más néven: Líbiai Arab Külföldi Befektetési Társaság (LAFICO))
 I Fateh Tower Office No.99 22nd Floor, Borgaida Street, Tripoli, 1103 Líbia,
 Tel.: 218 21 336 2091,
 Fax: 218 21 336 2082,
 www.lia.ly
 Moamer Kadhafi és családja ellenőrzése alatt áll, és a rezsim potenciális pénzeszköz-forrása
 (1)
 (1) Az elfogadás napja.


type: contracts

text:
 11/Sv. 089
 HR
 Službeni list Europske unije
 211
 22009D0028
 L 130/21
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 17.03.2009.
 ODLUKA ZAJEDNIČKOGA ODBORA EGP-a
 br. 28/2009
 od 17. ožujka 2009.
 o izmjeni Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je izmijenjen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Prilog II. Sporazumu je izmijenjen Odlukom Zajedničkoga odbora EGP-a br. 100/2008 od 26. rujna 2008. (1).
 (2)
 Direktiva Komisije 2008/15/EZ od 15. veljače 2008. o izmjeni Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća radi uvrštavanja klotianidina kao aktivne tvari u njezin Prilog I. (2) treba se unijeti u Sporazum.
 (3)
 Direktiva Komisije 2008/16/EZ od 15. veljače 2008. o izmjeni Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća radi uvrštavanja etofenproksa kao aktivne tvari u njezin Prilog I. (3) treba se unijeti u Sporazum,
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 U točku 12n. (Direktiva 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća) Glave XV. Priloga II. Sporazuma dodaju se sljedeće alineje:
 „—
 32008 L 0015: Direktiva Komisije 2008/15/EZ od 15. veljače 2008. (SL L 42, 16.2.2008., str. 45.),
 —
 32008 L 0016: Direktiva Komisije 2008/16/EZ od 15. veljače 2008. (SL L 42, 16.2.2008., str. 48.)”.
 Članak 2.
 Tekstovi Direktiva 2008/15/EZ i 2008/16/EZ na islandskom i norveškom jeziku, koji se objavljuju u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije, vjerodostojni su.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 18. ožujka 2009., pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene Zajedničkom odboru EGP-a (4).
 Članak 4.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu 17. ožujka 2009.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 Alan SEATTER
 (1) SL L 309, 20.11.2008., str. 22.
 (2) SL L 42, 16.2.2008., str. 45.
 (3) SL L 42, 16.2.2008., str. 48.
 (4) Ustavni zahtjevi nisu navedeni.