type: other

text:
⭐Fimea kehittää, arvioi ja informoi APTEEKKIEN TILINPÄÄTÖSANALYYSI VUOSILTA JULKAISUSARJA 5/2012
 Fimea kehittää, arvioi ja informoi APTEEKKIEN TILINPÄÄTÖSANALYYSI VUOSILTA JULKAISUSARJA 5/2012
 Download "Fimea kehittää, arvioi ja informoi APTEEKKIEN TILINPÄÄTÖSANALYYSI VUOSILTA 2008 2011 JULKAISUSARJA 5/2012"
 1 Fimea kehittää, arvioi ja informoi JULKAISUSARJA 5/2012 APTEEKKIEN TILINPÄÄTÖSANALYYSI VUOSILTA Antti Mäntylä, Esa Kokki, Vesa Kiviniemi & Pertti Happonen2 APTEEKKIEN TILINPÄÄTÖSANALYYSI VUOSILTA Fimea kehittää, arvioi ja informoi -julkaisusarja 5/2012 Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea 2012 Julkaisija Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea Postiosoite: PL 55, Fimea Puh. vaihde: Taitto Edita Prima Oy ISBN KÄSIKIRJOITTAJAT Antti Mäntylä FaT, MBA Kehittämispäällikkö Lääkehoitojen arviointi -prosessi, Fimea Esa Kokki FT Lääketaloustieteilijä Lääkehoitojen arviointi -prosessi, Fimea Vesa Kiviniemi FL Tilastotieteilijä Lääkehoitojen arviointi -prosessi, Fimea Pertti Happonen LL, MPH Johtaja Lääkehoitojen arviointi -prosessi, Fimea ISSN-L ISSN (verkkojulkaisu) 23 SISÄLLYSLUETTELO APTEEKKIEN TILINPÄÄTÖSANALYYSI VUOSILTA Tiivistelmä... 4 Resumé... 5 Abstract Johdanto Selvityksen tavoitteet Aineisto ja menetelmät Yleiskuva apteekkien kannattavuudesta Liikevaihto Myyntikate Liikevoitto (tappio) Palkka-, toimitila- ja muut liiketoiminnan kulut Heikosti kannattavien apteekkien ominaispiirteitä Kannattavuusrajan määrittely Heikosti kannattavien apteekkien lukumäärä ja sijainti Heikosti kannattavien apteekkien kulurakenne Heikosti kannattavien apteekkien taloudellisen tilan muutokset Apteekkien vakavaraisuus ja vaihto-omaisuus Johtopäätökset Lähteet LIITTEET4 TIIVISTELMÄ Mäntylä A, Kokki E, Kiviniemi V, Happonen P. Apteekkien tilinpäätösanalyysi vuosilta Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea. Fimea kehittää, arvioi ja informoi julkaisusarja 5/ s. ISBN (pdf). Tausta Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskuksen laissa määrättyihin tehtäviin kuuluu apteekkien toimilupamenettelyn ja valvonnan sekä kehittämistehtävien lisäksi lääkkeiden maanlaajuisen saatavuuden ja apteekkiverkoston kattavuuden varmistaminen. Fimean vuonna 2011 julkaiseman selvityksen mukaan apteekkipalveluiden maankattava saatavuus ei heikentynyt apteekkitoiminnan kannattavuuden alenemisesta huolimatta. Lääkkeiden maanlaajuisen saatavuuden turvaamiseksi on kuitenkin tärkeää seurata säännöllisesti apteekkitalouden kehittymistä, jotta voidaan tarvittaessa tehdä uudistuksia lääkejakeluverkoston toimintaedellytysten turvaamiseksi. Tavoitteet Selvityksen tavoitteena oli tarkastella apteekkien talouden kehittymistä vuosina Menetelmät Tilinpäätösanalyysi pohjautui taloustietoihin, joita apteekkarit olivat lähettäneet Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskukselle apteekkimaksun määräämistä varten. Tilinpäätösanalyysissä olivat mukana ne yksityiset apteekit, jotka olivat toiminnassa koko tarkastelujakson ajan ja joilla oli täysi tilikausi vuosilta Aineisto analysoitiin kuvailevin menetelmin. Tilinpäätösanalyysi jaettiin kolmeen osaan. Ensimmäisessä osiossa arvioitiin apteekkien liikevaihtoa, lääkkeiden ja yleisten kauppatavaroiden myyntiä, myyntikatetta, liikevoittoa ennen veroja sekä palkka-, toimitila- ja muita liiketoiminnan kuluja. Tämän osan tulokset esitetään sekä koko aineistosta että liikevaihtoryhmittäin. Toisessa osiossa pyrittiin tunnistamaan ja tarkastelemaan heikosti kannattavien apteekkien ominaispiirteitä. Arvioinnissa hyödynnettiin vuonna 2011 määriteltyä, apteekin toiminnan liiketaloudellista mielekkyyttä kuvaavaa ja liikevoittoon perustuvaa kannattavuusrajaa. Tässä osiossa arvioitiin myös sitä, onko heikompi kannattavuus satunnaista tai tilapäistä tietylle apteekille yksittäisenä vuonna vai onko se pidemmän aikavälin ilmiö. Kolmannessa osiossa arvioitiin apteekkien vakavaraisuutta ja vaihto-omaisuutta käytettävissä olleiden tasetietojen avulla. Tulokset Apteekkien vuosina tapahtunut liikevaihdon lasku oli taittunut niin, että vuonna 2011 liikevaihto oli jälleen vuoden 2008 tasolla. Lääkemyynnin laskua hillitäkseen apteekit olivat lisänneet yleisten kauppatavaroiden myyntiä. Vajaa kolmannes apteekeista ilmoitti harjoittavansa apteekin tiloissa myös muuta liiketoimintaa. Vuonna 2011 apteekkien keskimääräinen liikevoitto ennen veroja oli euroa, joka oli 13,5 prosenttia vähemmän kuin vuonna Apteekkien keskimääräinen liikevoitto on laskenut vuosittain. Reilulla kolmella prosentilla apteekeista vaikuttaisi olevan pidemmän aikavälin kannattavuusongelmia. Suurella osalla heikosti kannattavista apteekeista oli suuremmat toimitilavuokrat, palkkakulut ja muut liiketoiminnan kulut kuin muilla vastaavan kokoisilla apteekeilla. Heikosti kannattavat apteekit sijaitsivat enimmäkseen kaupungeissa, mutta maaseudulla niiden määrä oli kasvanut. Apteekeista puolella yhtiön vakavaraisuus oli omavaraisuusasteella mitattuna hyvä. Johtopäätökset Kannattavuuden alenemisesta huolimatta apteekkitoiminta on edelleen pääsääntöisesti liiketaloudellisesti hyvin kannattavaa. Tältä osin lääkkeiden maanlaajuisen saatavuuden laajamittaista heikentymistä ei ole havaittavissa. Lisäksi kolmannes apteekeista on ilmoittanut harjoittavansa tiloissaan myös muuta liiketoimintaa. Yhtiötoiminnalla lienee merkittävää vaikutusta apteekkialan todelliseen kannattavuuteen, mitä tulisi selvittää yksityiskohtaisemmin. Heikosti kannattavien apteekkien lukumäärä on kuitenkin lisääntynyt erityisesti maaseudulla. Kaikista heikosti kannattavista apteekeista yli puolen vakavaraisuus oli heikko vuonna Pidemmällä aikavälillä näiden apteekkien taloudellinen elinvoimaisuus tai toiminnan harjoittamisen mielekkyys lienee huono, ellei taloudellinen tila muutu. Lisäksi apteekkitoiminta näyttää taloudellisessa mielessä jossain määrin polarisoituvan, mikä tarkoittaa, että apteekkien väliset erot liiketoiminnan kannattavuudessa kasvavat. Kannattavan apteekkitoiminnan edellytyksinä vaikuttaisivat olevan riittävä lääkemyynnin volyymi ja siihen tarkoituksenmukaisesti suhteutettu kustannusrakenne. Apteekkien taloudellinen polarisoituminen ja niiden lääkemyynnin rakenteen vaihtelu aiheuttavat sen, että koko apteekkialaa koskevilla uudistuksilla voi olla haasteellista parantaa yksittäisten apteekkien liiketoimintaedellytyksiä. Mikäli kaikkien apteekkien liiketoimintaedellytykset halutaan turvata, tarvitaan todennäköisesti useita kohdennettuja ja vaiheittaisia uudistuksia sekä rakenteeseen että rahoitukseen. 545 RESUMÉ Mäntylä A, Kokki E, Kiviniemi V, Happonen P. Apotekens bokslutsanalys för åren Säkerhets- och utvecklingscentret för läkemedelsområdet. Publikationsserien Fimea utvecklar, utvärderar och informerar 5/ s. ISBN (pdf). Bakgrund De lagstadgade uppgifterna för Säkerhets- och utvecklingscentret för läkemedelsområdet omfattar apotekens koncessionsförfarande, övervakning av apoteken och utvecklingsarbete samt säkerställande av tillgången till läkemedel i hela landet och ett omfattande apoteksnätverk. Enligt en utredning som Fimea publicerade år 2011 försvagades den nationella tillgången till apotekstjänster inte trots att apoteksverksamhetens lönsamhet sjönk. För att säkerställa tillgången till läkemedel i hela landet är det dock viktigt att regelbundet följa upp hur apotekens ekonomi utvecklas, så att reformer kan genomföras för att trygga förutsättningarna för läkemedelsdistributionsnätverkets verksamhet. Mål Målet för utredningen var att granska hur apotekens ekonomi har utvecklats åren Resultat Minskningen av apotekens omsättning åren avstannade, då omsättningen år 2011 var tillbaka på nivån för För att kompensera minskningen av läkemedelsförsäljningen hade apoteken ökat försäljningen av allmänna varor. En knapp tredjedel av apoteken uppgav att de även utövade annan affärsverksamhet i apotekets lokaler. År 2011 var apotekens genomsnittliga rörelsevinst euro före skatt, vilket var 13,5 procent mindre än år Apotekens genomsnittliga rörelsevinst minskade varje år under den analyserade perioden. Drygt tre procent av apoteken verkar ha långvariga lönsamhetsproblem. En stor del av apoteken med dålig lönsamhet hade högre hyror, lönekostnader och andra verksamhetskostnader än andra apotek av motsvarande storlek. De flesta apoteken med dålig lönsamhet låg i städer, men antalet sådana apotek hade ökat även på landsbygden. Hälften av alla apotek hade god ekonomisk soliditet. Metoder Bokslutsanalysen baserar sig på ekonomiska data som apotekare har lämnat in till Säkerhets- och utvecklingscentret för läkemedelsområdet för fastställandet av apoteksavgiften. Bokslutsanalysen omfattar de privata apotek som var verksamma under hela den analyserade perioden och som hade en fullständig redovisningsperiod åren Materialet analyserades med beskrivande metoder. Bokslutsanalysen delades i tre delar. Den första delen utvärderade apotekens omsättning, försäljning av läkemedel och allmänna varor, försäljningsbidrag, rörelsevinst före skatt samt lönekostnader och kostnader för lokaler och andra verksamhetskostnader. Resultaten för denna del presenteras både på basis av hela materialet och enligt omsättningsgrupp. Syftet med den andra delen var att identifiera och granska utmärkande drag för apotek med dålig lönsamhet. I utvärderingen användes den år 2011 definierade lönsamhetsgränsen som beskriver apoteksverksamhetens företagsekonomiska framgång baserat på rörelsevinst. Denna del utvärderade också om ett visst apoteks sämre lönsamhet under ett enstaka år är sporadiskt eller tillfälligt eller ett mera långvarigt fenomen. Den tredje delen utvärderade apotekens soliditet och omsättningstillgångar på basis av tillgängliga balansräkningar. Slutsatser Trots att lönsamheten har sjunkit, är apoteksverksamhet i regel fortfarande mycket lönsamt ur företagsekonomisk synpunkt. Således märks ingen omfattande försämring av tillgången till läkemedel i hela landet. Dessutom har en tredjedel av apoteken uppgett att de även utövar annan affärsverksamhet i apotekets lokaler. Sådan verksamhet torde ha signifikant inverkan på apoteksbranschens verkliga lönsamhet, vilket bör utredas i större detalj. Antalet apotek med dålig lönsamhet har dock ökat särskilt på landsbygden. Av alla apotek med dålig lönsamhet hade över hälften låg soliditet år På lång sikt torde dessa apoteks ekonomiska livskraft och utsikter för framgångsrik affärsverksamhet vara dåliga, om den ekonomiska situationen inte förändras. Dessutom verkar apoteksverksamheten i någon mån polariseras i ekonomisk bemärkelse, vilket betyder att skillnaderna i lönsamhet ökar. Lönsam apoteksverksamhet verkar kräva en tillräcklig försäljningsvolym av läkemedel och en kostnadsstuktur som är ändamålsenlig för denna volym. Apotekens ekonomiska polarisring och variation i strukturen av deras läkemedelsförsäljning leder till att det kan vara svårt att förbättra förutsättningarna för enskilda apoteks affärsverksamhet med reformer som gäller hela apoteksbranschen. För att trygga alla apoteks verksamhetsförutsättningar, behövs sannolikt flera inriktade och stegvis genomförda reformer inom både struktur och finansiering. 656 ABSTRACT Mäntylä A, Kokki E, Kiviniemi V, Happonen P. Analysis of pharmacies financial statements for Finnish Medicines Agency. Fimea Develops, Assesses and Informs Publication Series 5/ p. ISBN (pdf). Background The statutory duties of the Finnish Medicines Agency (Fimea) include licensing and supervision of pharmacies, national development of the pharmaceutical sector, as well as ensuring nationwide access to medicines and geographic coverage of the pharmacy network. According to a report published by Fimea in 2011, despite declining profitability of pharmacy operations, signs of impaired nationwide access to pharmacy services were not observed. To ensure continued nationwide access to medicines, however, it is important to regularly monitor developments in pharmacies financial performance to allow reforms when necessary to secure proper operating conditions for the pharmaceutical retail network. Aims The aim of the review was to assess developments in pharmacy finances in Results The decrease in pharmacy turnover observed in had levelled off and turnover in 2011 reached the 2008 level. To counter the decrease in pharmaceutical sales, pharmacies have increased the sales of general goods. Just under a third of pharmacies reported carrying out other business activities within the pharmacy premises. In 2011, pre-tax profit from pharmacy operations averaged 239,000, being 13.5% less than in Average profit fell every year during the review period. Somewhat more than three per cent of pharmacies appear to have longer-term problems with profitability. The majority of low-profitability pharmacies had higher rents, salary costs and other operating costs than other pharmacies of a similar size. Most of the lowprofitability pharmacies were urban, but the number of such pharmacies has increased in rural areas as well. One half of all pharmacies had good financial solidity in terms of equity ratio. Methods The financial statement analysis was based on financial data submitted by pharmacy owners to Fimea for the determination of their pharmacy fee. The financial statement analysis covered all private pharmacies that operated throughout the target period and had a full financial year for the years of 2008 to The material was analysed using descriptive methods. The financial statement analysis was divided into three sections. The first section assessed pharmacy turnover, the sales of medicines and general goods, gross margins, profit before tax, as well as salaries, premises costs and other operating costs. The results for this section are presented both for the material as a whole and according to turnover categories. The second section attempted to identify and analyse the typical features of low-profitability pharmacies. The analysis utilised the profitability limit defined in 2011, which is based on business profit and indicates the financial sensibility of pharmacy operations. This section also analysed whether the lower profitability of a particular pharmacy in a particular year was occasional or temporary or whether it was a longer-term phenomenon. The third section assessed the financial solidity and current assets of pharmacies, based on the balance sheet information available. Conclusions Despite the decrease in profitability, pharmacy operations generally remain very profitable from a financial point of view. No largescale impairment in nationwide access to medicines is thus discernible. In addition, a third of pharmacies have reported carrying out other business activities within their premises. These activities probably have a significant impact on the actual profitability of pharmacies, which warrants a more detailed assessment. The number of low-profitability pharmacies has nevertheless increased, particularly in rural areas. More than a half of such pharmacies had a poor equity ratio in In the longer term, their financial viability and their prospects for a financially sensible business are likely to be poor without a change their financial situation. It also appears that pharmacy operations are becoming rather polarised financially, which means that differences between pharmacies in business profitability are growing. Profitable pharmacy operations appear to require a sufficient volume of pharmaceutical sales and an appropriately matched cost structure. Due to the financial polarisation of pharmacies and the variation in the structure of their pharmaceutical sales, it may be challenging to target measures to improve the operating conditions to those individual pharmacies that may need them with single general reforms affecting the whole field. If deemed desirable, securing appropriate operating conditions for all pharmacies would probably require several targeted and phased reforms involving both structures and financing. 767 1. johdanto Apteekki on lääkelain mukaan lääkehuollon toimintayksikkö, jonka toimialaan kuuluvat lääkkeiden vähittäismyynti, jakelu ja valmistus sekä lääkkeisiin liittyvä neuvonta ja palvelutoiminta. Apteekkien lakisääteisissä tehtävissä korostuvat vastuu apteekkipalveluiden paikallisesta saatavuudesta, lääkevalikoiman ylläpitämisestä, lääkkeiden oikean ja turvallisen käytön neuvonnasta sekä lääkehoidon kustannusten kasvun hillitsemisestä. Apteekkien tehtäviin kuuluu myös osallistua moniammatillisesti tehtävään potilaan lääkehoidon seurantaan. Apteekkien ammatillinen rooli on laajentunut lääkkeistä terveyden ja hyvinvoinnin edistämiseen. Tämän lisäksi viime vuosina apteekkien liiketoiminta on kasvanut voimakkaasti erityisesti elintarvikkeiden ja yleisten kauppatavaroiden myynnin osalta. Tällä on pyritty kompensoimaan lääkevaihdon tuoman hintakilpailun aiheuttamaa lääkkeiden euromääräisen myyntikatteen vähenemistä. Jyrki Kataisen hallituksen ohjelman mukaan lääkehuollon tavoite on mahdollistaa tehokas, turvallinen, tarkoituksenmukainen ja taloudellinen lääkehoito kaikille sitä tarvitseville. Kansalaisille on turvattava jatkossakin hyvä lääkkeiden saatavuus ja ammatillisesti toimiva lääkkeiden jakelujärjestelmä. Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskuksen (Fimea) laissa määrättyihin tehtäviin kuuluu apteekkien toimilupamenettelyjen ja valvonnan sekä kehittämistehtävien lisäksi lääkkeiden maanlaajuisen saatavuuden ja apteekkiverkoston kattavuuden varmistaminen. Tätä työtä helpottamaan Fimea laati ja julkaisi lokakuussa 2011 ensimmäisen laajamittaisen selvityksen apteekkien taloudellisen tilan kehittymisestä vuosina (Mäntylä ym. 2011). Selvityksen mukaan apteekkitoiminnan kannattavuuden alenemisesta huolimatta ei voitu havaita maankattavan apteekkipalveluiden saatavuuden heikentyneen viitehintajärjestelmän aiheuttaman hintakilpailun vuoksi. Heikosti kannattavat apteekit sijaitsivat selvityksen mukaan pääsääntöisesti kaupunkien keskustoissa, ja niiden lähellä oli vähintään yksi toinen apteekki. Lisäksi apteekkitoiminta oli pääsääntöisesti liiketaloudellisesti kannattavaa, ja vain noin kolmella prosentilla apteekeista vaikutti selvityksen mukaan olevan pidemmän aikavälin kannattavuusongelmia. Pitkän aikavälin ilmiönä liikevaihdon lasku tai sen pysyminen ennallaan johtaa yrityksen liikevoiton laskuun, koska yleensä liiketoiminnan kustannukset nousevat. Yritystoiminnassa vuosia jatkuva liikevaihdon kasvamattomuus saattaa pahimmassa tapauksessa näivettää yrityksen. Lisäksi vuoden 2013 alkupuolelle lakisääteisten sairausvakuutuksen lääkekorvausmenojen vähentämiseksi suunnitelluilla toimenpiteillä on vaikutusta apteekkien talouteen (Sosiaali- ja terveysministeriö 2012). Lääkkeiden maanlaajuisen saatavuuden turvaamiseksi on kuitenkin tärkeää seurata säännöllisesti apteekkitalouden kehittymistä, jotta tarvittaessa voidaan tehdä uudistuksia lääkejakeluverkoston toimintaedellytysten turvaamiseksi. Heinäkuussa 2012 Fimea ehdotti sosiaali- ja terveysministeriölle antamassaan selvityksessä lääketaksan ja apteekkimaksun rakenteellista uudistamista (Fimea 2012). Fimean selvityksen mukaan uudistusten taloudelliset vaikutukset jakautuvat periaatteessa tasaisesti kaikkiin apteekkeihin, jos myynnin rakenteelliset erot jätetään huomioimatta. Käytännössä lääkemyynnin rakenne kuitenkin vaihtelee apteekkikohtaisesti, mitä ei voida tällä hetkellä selvittää käytössä olevien lääkemyyntitilastojen perusteella. Tämän vuoksi onkin perusteltua seurata mahdollisten uudistusten toteuttamisen jälkeen tarkasti apteekkitalouden kehittymistä uudistusten vaikutusten arvioimiseksi. Tämän tarkastelun pohjalta voidaan tarvittaessa tehdä halutut korjaukset tai jatkaa apteekkirahoituksen rakenteiden uudistamista. Fimean tavoitteena on päivittää vuonna 2011 laadittua apteekkien tilinpäätösanalyysia vuosittain apteekkimaksun määräämistä varten saatujen taloustietojen pohjalta. Vuonna 2009 käyttöönotettu viitehintajärjestelmä on ollut perusteltu poliittinen päätös, ja sen tarkoituksena on ollut hillitä lääkekorvausmenojen kasvua. Apteekit ovat kuitenkin olleet uuden tilanteen edessä, kun niiden tulot ovat alkaneet laskea toimitettavien lääkemääräysten määrän sitä vastoin kasvaessa. Tämän vuoksi apteekit ovat pyrkineet lisäämään itsehoitolääkkeiden tai muiden kauppatavaroiden myyntiä. Apteekit ovat yhä useammin perustaneet niiden yhteyteen yhtiöitä, jotka toimivat apteekkien tiloissa. Yleensä niiden kautta myydään vapaankaupan tuotteita, esimerkiksi terveydenhoito- ja kosmetiikkatuotteita, elintarvikkeina myytäviä vitamiineja ja ravintolisiä sekä näihin liittyviä palveluja. Lisäksi esimerkiksi apteekkien ja niiden tiloissa toimivien yhtiöiden välillä tapahtuvan henkilöstö- ja toimitilavuokrien siirtohinnoittelun avulla on mahdollista hankkia verotuksellista hyötyä. Näillä apteekkien ja yhtiöiden välisillä tulonsiirroilla lienee jonkinlaista vaikutusta yleiskuvaan apteekkien taloudellisesta tilasta. Ilman apteekkien tiloissa toimivien yhtiöiden tuloslaskelma- ja tasetietoja apteekkien todellisen kannattavuuden täsmällinen arviointi on käytännössä 78 mahdotonta. Tämän vuoksi apteekkialaa koskevan talous tiedon analysoinnin kehittämistä on jatkettava niin, että jatkossa lääketaksan ja apteekkimaksun uudistamistarpeita voidaan selvittää apteekkien todellisen kannattavuuden pohjalta. 2. SELVITYKSEN TAVOITTEET Ensisijaisena tavoitteena oli selvittää apteekkien talouden kehittymistä aikavälillä vuoden 2008 alusta vuoden 2011 loppuun. Selvityksessä tarkastellaan heikosti kannattavien apteekkien ominaispiirteitä vuosina sekä apteekkien vakavaraisuutta vuonna Tämä selvitys päivittää vuonna 2011 tuotettua tietoa apteekkien taloudellisesta tilanteesta apteekkareille, apteekkien työntekijöille ja eri viranomaisille sekä muille sidosryhmille Fimean perustehtävien mukaisesti (Mäntylä ym. 2011). 3. Aineisto ja menetelmät Apteekkimaksusta annetun lain mukaan apteekin liikevaihdon määräämistä varten apteekkarin tulee toimittaa Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskukselle ilmoitus liikkeen tuloista ja menoista kunakin kalenterivuonna viimeistään seuraavan vuoden toukokuun 1. päivänä. Ilmoitus annetaan Fimean vahvistamalla lomakkeella ja ilmoitukseen liitetään apteekin tuloslaskelma ja tase. Tässä tilinpäätösanalyysissa on hyödynnetty osaa näistä tiedoista vuosilta Alkuperäinen aineisto sisältää kaikkien apteekkien, joita vuonna 2008 oli 611 kpl, vuonna kpl, vuonna kpl ja vuonna kpl, sekä yliopistojen apteekkien (2 kpl) tulostiedot kyseisiltä vuosilta. Tilinpäätösanalyysissä käsitellään vain sellaisia yksityisiä apteekkeja, jotka ovat olleet toiminnassa koko tarkastelujakson ajan ja joilla on täysi tilikausi vuosina Yliopistojen apteekista ei ole käytettävissä sivuapteekkikohtaisia taloustietoja eikä näin ole mielekästä verrata koko Yliopiston apteekki -konsernia yksityisiin apteekkeihin. Uusista apteekeista, joissa liiketoiminta on alkanut kesken vuoden 2008 tai sen jälkeen, ei ole mahdollista arvioida toiminnan kehittymistä ja siinä tapahtuvia muutoksia koko tarkasteltavalta ajanjaksolta. Siksi myös ne on jätetty analyysien ulkopuolelle. Vuoden 2011 aineistossa oli lisäksi neljä apteekkia, joiden Fimealle toimittamissa taloustiedoissa oli sellaisia puutteita, joiden vuoksi niitä ei ollut mielekästä ottaa mukaan tarkasteluun. Analyyseissa 89 mukana olevia apteekkeja on kokonaisuudessaan 604 kpl. Edellä mainituista syistä analyysissä olevien apteekkien lukumäärä poikkeaa edellisen vuoden apteekkien tilinpäätösanalyysin määristä (Mäntylä ym. 2011). Näin ollen myös tulokset voivat olla joiltain osin hieman poikkeavia edellisvuoteen verrattuna. Tässä esitettävä tilinpäätösanalyysi voidaan jakaa kolmeen osaan. Ensimmäisessä osassa tarkastellaan apteekkien liikevaihtoon, myyntiin, apteekkitoimintaan liittyviin kuluihin, poistoihin ja kannattavuuteen liittyviä asioita yleisesti. Osiossa arvioidaan apteekkien liikevaihtoja, lääkkeiden ja yleisten kauppatavaroiden myyntiä, myyntikatteita, liikevoittoja ennen veroja (absoluuttinen kannattavuus) sekä palkka-, toimitila- ja muita liiketoiminnan kuluja vuosina Edellisten lisäksi on tarkasteltu apteekin tiloissa tapahtuvan muun liiketoiminnan liikevaihtoja ja niiden kehitystä vuodesta 2008 eteenpäin. Muun liiketoiminnan liikevaihtoa ei ole tässä selvityksessä taulukoitu, koska merkittävä osa apteekeista ei ole ilmoittanut Fimealle niiden tiloissa toimivien yhtiöiden liikevaihtotietoja. Näin ollen vuosittaisia vertailuja ei ole mielekästä tehdä. Liikevoittoja ja myyntikatteita tarkasteltaessa analyysiin on otettu mukaan kultakin vuodelta vain sellaiset apteekit, joissa on sama omistaja koko tilikauden ajan, koska kirjanpidollisesti liikevoitto ja myyntikate (tästä aineistosta arvioituna) eivät ole omistajanvaihdostilanteessa suoraan vertailukelpoisia muun aineiston kanssa. Lisäksi henkilöyritysten omistajavaihdostilanteissa kannattavuuden tarkastelu yksittäisenä tilikautena ei välttämättä kerro yrityksen todellisesta kannattavuudesta. Raportin toisessa osassa on pyritty tunnistamaan ja tarkastelemaan mahdollisesti heikosti kannattavien apteekkien ominaispiirteitä. Tätä analysointia varten on määritelty aluksi eräänlainen apteekin toiminnan liiketaloudellista mielekkyyttä kuvaava, liikevoittoon perustuva kannattavuusraja. Tähän rajaan perustuen heikosti kannattavista apteekeista on esitetty niiden lukumääriin ja sijaintiin (maaseutu vs. kaupunki) liittyviä tietoja eri vuosilta Maaseutu-kaupunkijaottelu ei noudata suoraan kunnan taajama-asteen määritelmää, vaan nimikkeet ovat suuntaa-antavia. Maaseutuapteekeiksi on luokiteltu ensinnäkin kaikki ne apteekit, jotka eivät ole kaupungeissa. Sen lisäksi apteekki, joka on esimerkiksi kuntaliitoksen myötä nykyisin kaupungissa, mutta käytännössä harvaan asutulla alueella, on luokiteltu maaseutuapteekiksi. Maaseutuapteekki-luokituksen tässä analyysissä ovat saaneet myös apteekit, jotka sijaitsevat pienissä, alle asukkaan kaupungeissa ja tältä osin maaseutukuntiin verrattavalla toiminta-alueella. Mahdollisesti heikosti kannattavien apteekkien kulurakennetta on verrattu muihin vastaavan kokoisiin (samaan liikevaihtoryhmään kuuluviin) apteekkeihin. Tässä osiossa on myös erilaisin tarkasteluin pyritty arvioimaan, onko heikompi kannattavuus satunnaista tai tilapäistä tietyille apteekeille yksittäisenä vuonna vai onko se niille pidemmän aikavälin ilmiö. Heikosti kannattavien apteekkien tarkasteluissa mukana ei ole sellaisia apteekkeja, joissa tarkasteltavana vuonna on tapahtunut omistajanvaihdos. Vastaava asia on huomioitu myös kannattavuusongelmien pysyvyyden/tilapäisyyden tarkasteluissa. Raportin kolmannessa osassa tarkastellaan vuoden 2011 tasetietojen pohjalta apteekkien vaihto-omaisuutta ja omavaraisuusastetta. Tarkastelu tehtiin vain vuoden 2011 osalta, koska aikaisempien vuosien tasetietoja ei ollut tätä selvitystä tehtäessä käytettävissä sähköisessä muodossa. Aineiston tilastolliset analyysit on tehty SAS-ohjelmistolla. Tunnuslukuina on käytetty frekvenssejä, keskiarvoja, mediaaneja, minimejä, maksimeja ja summia. Muutokset on esitetty pääsääntöisesti prosentuaalisina muutoksina. Ensimmäisen osan tulokset on esitetty sekä koko aineistosta että liikevaihtoryhmittäin. Toisessa osassa liikevaihtoryhmittäistä tarkastelua ei pienten lukumäärien vuoksi ole esitetty. 910 4. Yleiskuva apteekkien kannattavuudesta 4.1 Liikevaihto Apteekkien liikevaihdoksi lasketaan kirjanpitolain mukaan lääkkeiden, elintarvikkeiden ja yleisten kauppatavaroiden myynti sekä lääkemyynti laitoksille, sopimusvalmistus ja nikotiinivalmisteiden myynti. Tässä selvityksessä lääkemyynti laitoksille ja nikotiinimyynti on yhdistetty lääkemyyntiin, ja elintarvikkeet on yhdistetty yleisten kauppatavaroiden myyntiin. Lisäksi sivuapteekkien liikevaihto on yhdistetty pääapteekin liikevaihtoon. Liikevaihdon kehitys Aineiston apteekkien kokonaisliikevaihto sekä lääkemyynnin ja yleisten kauppatavaroiden myynnin liikevaihto vuosina eri liikevaihtoryhmissä esitetään liitteessä 1. Vuonna 2011 aineiston apteekkien liikevaihto oli yhteensä miljoonaa euroa. Vuosina 2009 ja 2010 viitehintajärjestelmän käyttöönotosta johtunut liikevaihdon lasku taittui niin, että vuonna 2011 aineiston apteekkien keskimääräinen liikevaihto oli 0,2 prosenttia enemmän kuin vuonna Suhteellisesti eniten liikevaihto kasvoi kaikkein pienimmissä apteekeissa (liikevaihtoryhmä alle 0,9 miljoonaa euroa). Keskimääräinen liikevaihto kasvoi yhdeksässä liikevaihtoryhmässä vuodesta 2008 vuoteen 2011, mutta kahdessa suurimmassa liikevaihtoryhmässä (100 suurinta apteekkia) liikevaihto laski. Yli 7,5 miljoonan euron liikevaihtoryhmässä apteekkien liikevaihto laski vuodesta 2010 vuoteen 2011, kun taas muihin liikevaihtoryhmiin kuuluvilla apteekeilla liikevaihto keskimäärin kasvoi. Aineiston apteekkien keskimääräinen liikevaihto kasvoi vuodesta 2010 vuoteen ,9 prosenttia. Lääkemyynnin kehitys Lääkemyynnin lasku vuosina 2009 ja 2010 selittänee parhaiten apteekkien liikevaihdon laskua. Vuonna 2011 tapahtunut lääkemyynnin laskun taittuminen ja yleisten kauppatavaroiden myynnin lisääntyminen nostivat aineiston apteekkien keskimääräisen liikevaihdon vuoden 2008 tasolle. Vuonna 2011 apteekkien yhteenlaskettu lääkemyynti oli 0,1 prosenttia pienempi kuin vuonna 2008 (liite 1). Lääkemyynti laski kuudessa liikevaihtoryhmässä ja nousi viidessä liikevaihtoryhmässä. Eniten lääkemyynti nousi 2,1 2,5:n ja alle 0,9 miljoonan euron liikevaihtoryhmiin kuuluvissa apteekeissa, kun kaikkein suurimpien apteekkien (yli 7,5 miljoonan euron liikevaihtoryhmä) lääkemyynti laski 7,7 prosenttia vuonna 2011 verrattuna vuoteen Lisäksi kaikkein suurimpien apteekkien lääkemyynti laski edelleen vuonna 2011 verrattuna vuoteen 2010, kun muihin liikevaihtoryhmiin kuuluvien apteekkien lääkemyynti keskimäärin nousi tällä tarkastelujaksolla. Yleisten kauppatavaroiden myynti Apteekkien kokonaismyynti koostuu lääkemyynnistä ja yleisten kauppatavaroiden myynnistä. Viitehintajärjestelmän aiheuttama lääkkeiden hintakilpailu on vähentänyt apteekkien lääkkeistä saamaa myyntituloa. Laskua kompensoimaan apteekit ovat lisänneet yleisten kauppatavaroiden myyntiä, mikä näkyy tässä aineistossa hyvin. Vuonna 2011 aineiston apteekkien yleisten kauppatavaroiden myynti oli 156 miljoonaa euroa, joka on 7,7 prosenttia apteekkien kokonaismyynnistä (liite 1). Aineiston apteekkien yleisten kauppatavaroiden myynti kasvoi vuonna 2011 vuoteen 2008 verrattuna keskimäärin 14 prosenttia. Kasvu oli suhteellisesti suurinta pienimmissä apteekeissa. Esimerkiksi alle 0,9 miljoonan liikevaihtoryhmässä yleisten kauppatavaroiden myynti kasvoi tällä aikavälillä 62 prosenttia. Vuonna 2011 aineiston apteekkien yleisten kauppatavaroiden myynti pysyi vuoden 2010 tasolla. Yleisten kauppatavaroiden myynnin kehityksessä oli kuitenkin suuria eroja liikevaihtoryhmien välillä vuonna Seitsemässä liikevaihtoryhmässä yleisten kauppatavaroiden myynti kasvoi tarkastelujakson viimeisenä vuonna. Kaikkein suurimmissa apteekeissa (yli 7,5 miljoonan euron liikevaihtoryhmä) yleisten kauppatavaroiden myynti laski tällä tarkastelujaksolla 30 prosenttia. Apteekkien (henkilöyritysten) kautta tapahtuvan yleisten kauppatavaroiden myynnin voimakasta laskua suurissa apteekeissa selittänee pitkälti se, että yleisten kauppatavaroiden myynti on siirtynyt yhä enemmän apteekkien tiloissa toimiville yhtiöille. Apteekkien tiloissa toimivat yhtiöt Vuonna 2011 apteekkareista 166 ilmoitti harjoittavansa apteekin tiloissa myös muuta liiketoimintaa, eli aineiston apteekeista 27 prosentilla oli erillinen yhtiö. Näistä apteekkareista 98 ilmoitti apteekin tiloissa toimivan yhtiön liikevaihdon. Näiden ilmoitettujen yhtiöiden kokonaisliikevaihto vuonna 2011 oli 69,4 miljoonaa euroa. Vuonna 2010 puolestaan 84 apteekkaria ilmoitti harjoittavansa apteekin tiloissa myös muuta liiketoimintaa. Näiden yh- 1011 tiöiden yhteenlasketuksi liikevaihdoksi ilmoitettiin 54,2 miljoonaa euroa. Puutteellisten ilmoitusten vuoksi apteekkien tiloissa toimivien yhtiöiden liikevaihdon kehityksestä ei voida tehdä tarkempia analyysejä. Fimean saamat tiedot kertovat kuitenkin yhtiötoiminnan voimakkaasta lisääntymisestä apteekeissa sekä siitä, että esimerkiksi yleisten kauppatavaroiden myyntiä, toimitilavuokrausta sekä henkilöstön vuokrausta siirrettäneen yhä enemmän apteekkien yhtiöiden kautta tapahtuvaksi toiminnaksi. Erityisesti isot apteekit ilmoittivat harjoittavansa apteekin tiloissa myös muuta liiketoimintaa. Käytännössä yli 80 prosenttia ilmoitetuista yhtiöistä kuului jollekin viiteen suurimpaan liikevaihtoryhmään lukeutuvalle apteekille. Liikevaihtoryhmittäin tarkasteltuna näistä suurista apteekeista lähes kolmanneksella oli apteekin tiloissa muuta toimintaa harjoittava yhtiö. 4.2 Myyntikate Myyntikate on tunnusluku, joka osoittaa, kuinka paljon yritykselle on jäänyt myyntituotoista myyntiä vastaavien tavaraostojen vähentämisen jälkeen. Apteekkien kirjanpidossa esitetään yleensä myyntikate 1 (myyntikateprosentti 1) ja myyntikate 2 (myyntikateprosentti 2). Myyntikate 1 saadaan vähentämällä liikevaihdosta muuttuvat kulut. Myyntikate 2:sta on näiden lisäksi vähennetty liikevaihdon perusteella määrättävä apteekkimaksu. Aineiston apteekkien myyntikate 1 ja myyntikate 2 on esitetty liikevaihtoryhmittäin liitteessä 2. Apteekkien keskimääräinen myyntikateprosentti 2 kasvoi 26,3 prosentista 27,2 prosenttiin (+0,9 prosenttiyksikköä) vuodesta 2008 vuoteen Myyntikateprosentti 2 kasvoi keskimäärin hyvin tasaisesti jokaisessa liikevaihtoryhmässä (vaihteluväli 0,4 1,4 prosenttiyksikköä). Syvällisempään apteekkien todellisen myyntikatteen analysointiin pitäisi olla käytettävissä esimerkiksi tarkemmat myyntitiedot apteekkien tiloissa toimivista yhtiöistä. 4.3 Liikevoitto (tappio) Kirjanpidossa liikevoitto ilmaisee yrityksen kannattavuuden muuttuvien ja kiinteiden kulujen sekä poistojen jälkeen. Liikevoitto ilmaisee, kuinka paljon yritykselle on jäänyt varsinaisen liiketoiminnan tuotoista ennen rahoituseriä (rahoituskulut tai -tuotot) ja veroja. Kirjanpidossa ilmoitetaan yleensä myös voitto (tappio) ennen satunnaisia eriä. Tässä erässä ovat mukana rahoitustuotot tai -tappiot. Satunnaisia eriä ovat esimerkiksi yrityksen omaisuuden myynti yrityksen lopettamistarkoituksessa tai verotarkastuksissa määrätyt lisäverot, jotka todellisuudessa olisivat kuuluneet aikaisempiin tilikausiin. Satunnaisten erien vähentämisen jälkeen päädytään välitulokseen, josta käytetään termiä liikevoitto ennen veroja. Tämä on tulos, josta maksetaan verot ja jaetaan voittoa omistajalle. Tilikauden voitolla (tappiolla) tarkoitetaan sitä, paljonko yritykselle on jäänyt rahaa kaikkien erien ja verojen jälkeen. Liikevoiton kehitys ja jakauma Apteekkien liikevoitto ennen veroja esitetään liikevaihtoryhmittäin vuosilta liitteessä 3. Vuonna 2011 apteekkien keskimääräinen liikevoitto ennen veroja oli euroa (vaihteluväli euroa), joka oli 13,5 prosenttia vähemmän kuin vuonna Keskimäärin eniten liikevoitto pieneni 1,7 2,1 miljoonan ( 18,0 prosenttia) ja 3,4 4,0 miljoonan ( 14,5 prosenttia) liikevaihtoryhmissä. Vähiten liikevoitto ennen veroja pieneni kaikkein pienimmissä apteekeissa (alle 0,9 miljoonan liikevaihtoryhmä). Tarkastelujakson viimeisen vuoden aikana apteekkien liikevoitto ennen veroja laski keskimäärin 2,4 prosenttia. Kolmessa liikevaihtoryhmässä (1,3 1,7 miljoonaa, 2,5 2,9 miljoonaa ja 3,4 4,0 miljoonaa) keskimääräinen liikevoitto ennen veroja nousi tarkastelujakson viimeisenä vuonna. Apteekin liikevoiton suuruus oli suorassa suhteessa apteekin liikevaihtoon, eli suurilla apteekeilla on mahdollisuus suurempaan liikevoittoon kuin pienillä apteekeilla (taulukko 1). Tätä ilmiötä havainnollistamaan voisi piirtää taulukkoon 1 diagonaalin vasemmasta yläkulmasta oikeaan alakulmaan. Taulukosta 1 nähdään myös, että liikevaihdoltaan suurimmissa apteekeissa liikevoiton vaihteluväli apteekkien välillä oli suurempi kuin pienillä apteekeilla. Esimerkiksi 5,0 7,5 miljoonan euron liikevaihtoryhmässä apteekkien liikevoitot jakautuivat seitsemään liikevoittoluokkaan, kun taas kahdessa pienimmässä liikevaihtoryhmässä voitot jakautuivat kahteen liikevoittoluokkaan. Liikevoittoon vaikuttavia tekijöitä Selvityksessä esitettyjen taulukoiden perusteella ei ole syytä tehdä suoraviivaisia johtopäätöksiä erikokoisten apteekkien todellisesta kannattavuudesta. Lääkkeiden hintojen laskiessa apteekin saama absoluuttinen kate on pienentynyt vuonna 2011 verrattuna vuoteen 2008, ja tämä heijastuu suoraan apteekkien liikevoittoon. Apteekkien toimialaan kuuluu kuitenkin myös yleisten kauppatavaroiden myynti, jota on siirretty viime vuosina yhä enemmän apteekkien tiloissa toimivien yhtiöiden toiminnaksi. Apteekkien todellisen liikevoiton tarkempaan arvioimiseen olisi syytä lisätä ainakin niiden tiloissa toimivien yhtiöiden liikevoitot. Nämä tulostiedot eivät ole kuitenkaan suoraan Fimean käytettävissä. Apteekkien ja niiden yhtiöiden välillä lienee mahdollista harjoittaa myös henkilöstö- ja vuokrakulujen siirtohinnoittelua esimerkiksi verosuunnittelullisista lähtökohdista, mutta Fimealla ei ole käytössä tämän selvittämiseksi tarvittavaa tietoa. Apteekkien tiloissa toimivilla yhtiöillä on kokonaisuutena vaikutusta yleiskuvaan apteekkialan taloudellisesta tilanteesta. 1112 Taulukko 1. Apteekkien liikevoiton ennen veroja jakauma vuonna 2011 liikevaihtoryhmittäin. Liikevaihtoryhmä 2011 (M ) < 0,9 0,9 1,3 1,3 1,7 1,7 2,1 2,1 2,5 2,5 2,9 2,9 3,4 3,4 4,0 4,0 5,0 5,0 7,5 > 7,5 Liikevoitto ennen veroja (t ) Yhteensä < > Yhteensä * * Tarkastelusta on poistettu vuoden 2011 aikana tapahtuneet omistajavaihdokset. 4.4 Palkka-, toimitila- ja muut liiketoiminnan kulut Henkilöstökuluja ovat ennakonpidätyksen alaiset palkat tai niihin verrattavat palkkiot sekä välittömästi palkan perusteella määräytyvät kulut kuten sosiaaliturvamaksu, pakolliset ja vapaaehtoiset henkilövakuutusmaksut sekä eläkekulut. Apteekkien tuloslaskelmassa henkilöstökulut voivat sisältää myös apteekkarin yrittäjäeläkemaksun. Yrittäjä maksaa YEL-työeläkemaksua vahvistetun työtulon mukaan, jolloin esimerkiksi apteekkarin on mahdollista vaikuttaa itse eläkemaksun suuruuteen sen lakisääteisyydestä huolimatta. Tässä tilinpäätösanalyysissä henkilöstökuluista analysoidaan tämän vuoksi vain palkkakulujen kehitystä. Toimitilavuokrat ovat merkittävä kiinteä kuluerä apteekkitoiminnassa. Siksi ne pyydetään erittelemään apteekkien tulo- ja menoilmoituksessa liiketoiminnan muista kuluista. Toimitilavuokrien lisäksi liiketoiminnan muihin kuluihin kuuluvat esimerkiksi koulutus- ja matkakulut, vuokratyövoima (kirjataan myös vaihtoehtoisesti ulkopuolisiin palveluihin), muut vapaaehtoiset henkilösivukulut, kertapoistettavat pienhankinnat, myynti-, markkinointi-, hallinto- sekä tutkimus- ja kehityskulut. Liiketoiminnan muihin kuluihin kuuluvat myös luottotappiot. Tässä käytetystä aineistosta ei voida eritellä liiketoiminnan muita kuluja, eikä sen avulla voida selvittää apteekkien ja niiden yhtiöiden välillä mahdollisesti tapahtuvaa siirtohinnoittelua. Apteekkien palkkakulujen, toimitilavuokrien ja muiden liiketoimintakulujen osuus liikevaihdosta on esitetty liikevaihtoryhmittäin vuosilta liitteessä 4. Kuluerien osuuden prosentuaalinen muutos liikevaihdosta on saatu vertaamalla vuosien osuuksia vuoden 2008 kuluerien keskiarvoon. Liitteessä olevat tunnusluvut eivät siis kerro kuluerien keskimääräisestä kasvusta vaan niiden osuuden kasvusta suhteessa liikevaihtoon. Palkkakulujen osuus liikevaihdosta Vuonna 2011 palkkakulujen keskimääräinen osuus apteekkien liikevaihdosta oli 10 prosenttia. Palkkojen osuus liikevaihdosta kasvaa liikevaihtoryhmän kasvaessa, paitsi kahdessa suurimmassa ryhmässä palkkakulujen osuus liikevaihdosta pienenee. Tätä ilmiötä voi selittää osittain apteekin tiloissa toimivien yhtiöiden toiminta. Neljässä alimmassa liikevaihtoryhmässä keskimääräistä pienempi palkkakulujen osuus selittynee apteekkarin suhteellisesti suuremmalla työosuudella. Palkkakulujen osuuden tarkastelussa on huomioitava myös se, että apteekit ovat viime vuosina käyttäneet yhä enemmän henkilöstöpalveluyritysten työvoimaa, mikä ei näy tässä aineistossa palkkakuluna. Henkilöstövuokrauspalvelujen käytössä lienee suuria apteekkikohtaisia eroja. Apteekkien palkkakulujen osuus liikevaihdosta kasvoi vuonna 2011 keskimäärin 6 prosenttia verrattuna vuoteen Palkkakulujen osuus liikevaihdosta suureni eniten 2,5 2,9 miljoonan (+11,1 prosenttia) ja yli 7,5 miljoonan (+10,8 prosenttia) liikevaihtoryhmissä. Kaikkein pienimmissä apteekeissa (liikevaihtoryhmä alle 0,9 miljoonaa) puolestaan palkkakulujen osuus liikevaihdosta kuitenkin pieneni lähes 6 prosenttia. Tämä selittynee osittain sillä, että liikevaihtoryhmän apteekkarit ovat antaneet taloudellisen tilanteen tiukentuessa yhä suuremman työpanoksen apteekkiyritykseensä. Tarkastelujakson viimeisenä vuonna pienimmässä liikevaihtoryhmässä palkkakulujen osuus liikevaihdosta kasvoi 4 prosenttia. Tämä kertonee siitä, että oman työn osuutta ei voi rajattomasti lisätä. Viidessä liikevaihtoryhmässä palkkakulujen osuus laski tarkaste- 1213 lujakson viimeisenä vuonna. Tämä taas kertonee osittain siitä, että liikevaihdon kasvaessa henkilökuntaa ei palkata samassa suhteessa lisää. Toimitilavuokrien osuus liikevaihdosta Vuonna 2011 toimitilavuokrien keskimääräinen osuus aineiston apteekkien liikevaihdosta oli 1,5 prosenttia. Liikevaihtoryhmien tasolla toimitilavuokrien osuudessa liikevaihdosta ei ole merkittäviä ryhmäkohtaisia eroja. Eniten toimitilavuokrien prosentuaalinen osuus liikevaihdosta kasvoi 1,7 2,1 miljoonan (+18,2 prosenttia) ja 2,9 3,4 miljoonan (+16,8 prosenttia) liikevaihtoryhmissä. Alle 0,9 miljoonan liikevaihtoryhmässä toimitilavuokrien osuus liikevaihdosta puolestaan laski 4 prosenttia. Vuonna 2011 apteekkien toimitilavuokrien osuus liikevaihdosta pysyi edellisen vuoden tasolla. Apteekkien liikevaihdon kasvaessa tämä tarkoittaa sitä, että apteekkien vuokrakulut ovat euromääräisesti kasvaneet kyseisenä aikana. Liikevaihtoryhmittäin tarkasteltuna neljässä ryhmässä toimitilavuokrien osuus liikevaihdosta laski ja kuudessa ryhmässä nousi tarkastelujakson viimeisenä vuonna. Muiden liiketoimintakulujen osuus liikevaihdosta Aineiston apteekkien muiden liiketoimintakulujen osuus liikevaihdosta vuonna 2011 oli 4,1 prosenttia. Kahdessa pienimmässä liikevaihtoryhmässä muiden liiketoimintakulujen keskimääräinen osuus liikevaihdosta oli aineiston kaikkien apteekkien keskiarvoa merkittävästi suurempi. Liiketoimintakulujen osuudet liikevaihdosta kasvoivat eniten 2,9 3,4 miljoonan ja yli 7,5 miljoonan liikevaihtoryhmissä. Tarkastelujakson viimeisenä vuonna apteekkien muiden liiketoimintakulujen osuus liikevaihdosta nousi 5 prosenttia. Kaikkein eniten niiden osuus liikevaihdosta kasvoi liikevaihtoryhmässä 0,9 1,3 miljoonaa euroa (+14 prosenttia). Kulueränä muut liiketoimintakulut on hyvin heterogeeninen ryhmä, ja niiden tarkempaa analysointia varten pitäisi olla käytössä yksityiskohtaisempi tuloslaskelma. 1314 5. Heikosti kannattavien apteekkien ominaispiirteitä 5.1 Kannattavuusrajan määrittely Selvityksen yhtenä tavoitteena oli tarkastella taloudellisesti heikosti kannattavia apteekkeja, koska Fimean tehtävänä on maankattavien apteekkipalveluiden turvaaminen. Lähtökohtana kannattavuusrajan määrittelylle vuonna 2011 laaditussa tilinpäätösanalyysissa oli liikevaihdoltaan pienten apteekkien kannattavuus. Tässä selvityksessä käytetään samaa vuonna 2011 määriteltyä, apteekin toiminnan liiketaloudellista mielekkyyttä kuvaavaa, liikevoittoon perustuvaa kannattavuusrajaa. Taloudellisesti heikosti kannattavaksi apteekiksi määriteltiin tässä tilinpäätösanalyysissä apteekki, jonka liikevoitto ennen veroja on alle euroa. Tämä summa koostuu proviisorin ylimmästä taulukkopalkasta ( euroa vuodessa), euron apteekkarilisästä sekä 20 prosentin yritystoiminnan riskilisästä ja investointivarasta. Apteekkarilisä on perusteltua sen vuoksi, että yleensä nuoren apteekkarin työaika on palkkaproviisoriin nähden pidempi tai apteekkarin vuosiloma yrittäjänä on lyhyempi kuin palkkaproviisorin. Määritelty raja ei ole euromääräinen summa, joka valtion pitäisi taata apteekkarille, vaikka apteekkitoiminta onkin tavallaan valtion ja apteekkarin välinen sopimus. Se on enemmänkin toiminnan mielekkyyttä mittaava alaraja. Lisäksi määritelty raja voi olla yksittäiseen tilikauteen pohjautuvassa tarkastelussa kannattamattomuuden mittarina epäspesifi, jolloin sinänsä kannattava apteekki saattaa virheellisesti luokittua kannattamattomaksi esimerkiksi liiketoiminnan muutosten tai kirjanpidollisten syiden vuoksi. Satunnaiset kannattavuuden vaihtelut yksittäisessä apteekissa voidaan sulkea pois tarkastelemalla apteekin taloudellista tilaa useampana vuonna peräkkäin. Määriteltyä rajaa ei voida soveltaa sellaisiin apteekkeihin, joiden liiketoiminnassa on tapahtunut omistajavaihdos tarkasteltavana tilikautena. 5.2 Heikosti kannattavien apteekkien lukumäärä ja sijainti lukumäärä ja sijainti (maaseutu vs. kaupunki) vuosina 2009, 2010 ja Heikosti kannattavien apteekkien lukumäärä kasvoi tarkastelujaksolla 40 apteekista 45 apteekkiin. Vuonna 2008 heikosti kannattavia apteekkeja oli 28 (Mäntylä ym. 2011). Tarkastelun jokaisena vuonna heikosti kannattavat apteekit sijaitsivat enimmäkseen kaupunkien keskustoissa ja niiden lähellä oli vähintään yksi toinen apteekki. Kaikista maaseudun apteekeista noin 5 prosenttia ja kaikista kaupunkiapteekeista noin 10 prosenttia oli heikosti kannattavia vuonna Maaseutuapteekkien suhteellinen osuus kaikista heikosti kannattavista apteekeista näyttää kuitenkin lisääntyneen tarkastelujaksolla. Vuonna 2009 neljännes heikosti kannattavista apteekeista sijaitsi maaseudulla, kun vastaava osuus vuonna 2011 oli kolmannes. Vuonna 2008 heikosti kannattavista apteekeista 11 prosenttia sijaitsi maaseudulla (Mäntylä ym. 2011). Tätä saattaa osin selittää terveyspalveluiden saatavuuden heikkeneminen, mikä on vaikuttanut apteekkien lääkemyynnin kehitykseen. Tämän lisäksi, huolimatta yleisten kauppatavaroiden voimakkaasta kehityksestä, pienten maaseudun apteekkien euromääräisestä myyntikatteesta suurin osa tulee reseptilääkemyynnistä. Näiden lääkkeiden hintojen laskiessa maaseudun apteekkien lienee entistä haasteellisempaa kompensoida lääkkeiden euromääräisen myyntikatteen laskua yleisten kauppatavaroiden myynnin kasvattamisella. Lukumäärältään heikosti kannattavat apteekit jakautuvat melko tasaisesti kaikkiin liikevaihtoryhmiin tarkasteluvuosina 2009 ja Vuonna 2011 heikosti kannattavia apteekkeja oli eniten 1,7 2,1 miljoonan (10 apteekkia, kaksinkertaistunut vuodesta 2009) ja alle 0,9 miljoonan (9 apteekkia, kolminkertaistunut vuodesta 2009) liikevaihtoryhmissä, ja loput 26 apteekkia jakautuivat melko tasaisesti muihin liikevaihtoryhmiin. Kaikkein suurimmassa liikevaihtoryhmässä ei ollut yhtään heikosti kannattavaa apteekkia vuosina Taulukossa 2 esitetään heikosti kannattavien apteekkien 1415 Taulukko 2. Heikosti kannattavien apteekkien lukumäärä ja sijainti. 5.4 Heikosti kannattavien apteekkien taloudellisen tilan muutokset Vuosi Heikosti kannattavien apteekkien lukumäärä Sijainti, lukumäärä (osuus) Maaseutu Kaupunki (25 %) 30 (75 %) (23 %) 33 (77 %) (33 %) 30 (67 %) 5.3 Heikosti kannattavien apteekkien kulurakenne Taulukossa 3 verrataan heikosti kannattavien apteekkien toimitilavuokrien, palkkojen ja muiden liiketoimintakulujen osuutta liikevaihdosta suhteessa saman liikevaihtoryhmän muihin apteekkeihin vuosina Suurella osalla heikosti kannattavista apteekeista oli suuremmat toimitilavuokrat, palkkakulut ja muut liiketoimintakulut kuin samaan liikevaihtoryhmään kuuluvilla keskimäärin. Lisäksi usealla heikosti kannattavalla apteekilla olivat kaikki kolme kuluerää suurempia kuin samaan liikevaihtoryhmään kuuluvilla keskimäärin. Liikevaihtoryhmittäin tarkasteltuna näyttäisi siltä, että vuonna 2011 kaikkein pienimmät apteekit ovat kyenneet parhaiten keventämään kulurakennetta niin, että niiden toimitilavuokrien, palkkakulujen ja muiden liiketoimintakulujen osuudet liikevaihdosta ovat saman liikevaihtoryhmän keskiarvoa pienemmät. Tästä huolimatta heikosti kannattavista apteekeista erityisesti pienet apteekit eivät ole saaneet toimintaa taloudellisesti kannattavaksi. Taulukko 3. Heikosti kannattavien apteekkien toimitilavuokrien, palkkakulujen ja muiden liiketoimintakulujen osuudet liikevaihdosta suhteessa saman liikevaihtoryhmän mediaaniin. Vuosi Kulurakenne Toimitilavuokrat Palkat Apteekkien lukumäärä 2009 < keskimäärin* > keskimäärin # ei tietoa < keskimäärin* > keskimäärin # ei tietoa < keskimäärin* > keskimäärin # ei tietoa Muut liiketoimintakulut * kulujen osuus liikevaihdosta pienempi kuin saman liikevaihtoryhmään kuuluvilla keskimäärin # kulujen osuus liikevaihdosta suurempi kuin saman liikevaihtoryhmään kuuluvilla keskimäärin Kannattavuusongelmien tarkastelussa on tärkeä arvioida kannattavuutta pitkällä aikavälillä, jolloin mahdolliset satunnaiset tai tilapäiset kannattavuusongelmat voidaan sulkea pois. Taulukossa 4 esitetään vuodesta 2009 vuoteen 2011 heikosti kannattavina pysyneiden, heikosti kannattaviksi muuttuneiden ja kannattaviksi muuttuneiden apteekkien lukumäärä ja sijainti. Nämä apteekkiryhmät määritellään tarkemmin liitteessä 5. Heikosti kannattavista apteekeista 20 apteekin taloudellinen tila ei parantunut tarkastelujaksolla vuodesta 2009 vuoteen Näistä apteekeista kolmannes sijaitsi maaseudulla. Vuosina vastaavan tarkastelun mukaan heikosti kannattavina pysyneiden apteekkien lukumäärä oli 17 ja niistä noin 10 prosenttia sijaitsi maaseudulla (Mäntylä ym. 2011). Liikevaihtoryhmätasolla vuosina apteekkia (70 prosenttia) heikosti kannattavina pysyneistä apteekeista sijoittui viiteen pienimpään liikevaihtoryhmään. Aineiston apteekeista 18:n taloudellinen tila oli muuttunut heikosti kannattavaksi tarkastelujaksolla vuodesta 2009 vuoteen Näistä apteekeista 40 prosenttia sijaitsi maaseudulla. Vuosina vastaavan tarkastelun mukaan heikosti kannattaviksi muuttuneita apteekkeja oli 25 ja niistä 20 prosenttia sijaitsi maaseudulla (Mäntylä ym. 2011). Heikosti kannattaviksi muuttuneiden apteekkien lukumäärässä näyttää olevan pientä laskua tarkastelujaksojen välisessä vertailussa. Liikevaihtoryhmätasolla vuosina apteekkia (67 prosenttia) heikosti kannattaviksi muuttuneista apteekeista sijoittui neljään pienimpään liikevaihtoryhmään. Vuonna 2009 heikosti kannattavista apteekeista 13 oli muuttunut kannattaviksi vuosien aikana. Näistä apteekeista 12 sijaitsi kaupungissa, ja liikevaihtoryhmätasolla tarkasteltuna nämä apteekit sijoittuvat viiteen suurimpaan liikevaihtoryhmään (yli 7,5 miljoonan ryhmässä ei muutoksia). Vuosina vastaavan tarkastelun mukaan vuonna 2010 kaikki kannattaviksi muuttuneet yhdeksän apteekkia sijaitsivat kaupungeissa (Mäntylä ym. 2011). Apteekkien taloudellisen tilan muutoksia kuvaava tarkastelu antaa viitteitä siitä, että noin kolmella prosentilla (vuonna ,8 prosenttia ja vuonna ,2 prosenttia) apteekeista saattaa olla pidemmän aikavälin kannattavuusongelmia. Heikosti kannattavina pysyneiden tai sellaisiksi muuttuneiden apteekkien lukumäärä on noussut erityisesti maaseudulla. Vastaavasti kannattaviksi muuttuneiden apteekkien määrässä on pientä nousua, 1516 mutta lähes kaikki tällaiset apteekit sijaitsevat kaupungeissa. Taulukko 4. Vuodesta 2009 vuoteen 2011 heikosti kannattavina pysyneiden, heikosti kannattaviksi muuttuneiden sekä kannattaviksi muuttuneiden apteekkien lukumäärä ja sijainti. Heikosti kannattavina pysyneiden apteekkien lukumäärä Heikosti kannattaviksi muuttuneiden apteekkien lukumäärä Maaseutu Kaupunki Yhteensä Kannattaviksi muuttuneiden apteekkien lukumäärä Liitteessä 6 kuvataan heikosti kannattavina pysyneiden, heikosti kannattaviksi muuttuneiden ja kannattaviksi muuttuneiden apteekkien liikevaihto, lääkemyynti, yleisten kauppatavaroiden myynti sekä toimitilavuokrien, palkkakulujen ja muiden liiketoimintakulujen osuus liikevaihdosta. Heikosti kannattavina pysyneet apteekit Heikosti kannattavina pysyneiden apteekkien keskimääräinen liikevaihto vuonna 2011 laski 3,5 prosenttia vuoden 2009 liikevaihtoon verrattuna, kun samalla aikavälillä liikevaihto kasvoi apteekeissa keskimäärin 0,6 prosenttia. Vastaavasti lääkemyynti pieneni tässä ryhmässä 3 prosenttia, kun keskimäärin apteekkien lääkemyynti kasvoi samalla aikavälillä 0,9 prosenttia. Lisäksi tässä ryhmässä yleisten kauppatavaroiden myynti laski 1,3 prosenttia, kun se muissa apteekeissa nousi vuodesta 2009 vuoteen 2011 verrattuna keskimäärin 5 prosenttia (tässä vertailussa ei ole huomioitu yhtiöiden kautta tapahtuvaa myyntiä). Vuonna 2009 toimitilavuokrien osuus liikevaihdosta oli heikosti kannattavina pysyneillä apteekeilla keskimäärin 2,8 prosenttia, kun taas kaikkien apteekkien keskiarvo oli 1,4 prosenttia. Näillä apteekeilla toimitilavuokrien osuus liikevaihdosta kuitenkin laski 2,7 prosenttiyksikköön vuonna 2010 ( 4,6 prosenttia vuodesta 2009). Samalla tarkasteluvälillä heikosti kannattavien apteekkien liikevaihto laski, mikä tarkoittaa sitä, että nämä apteekit olivat kyenneet keskimäärin pienentämään toimitilavuokria myös euromääräisesti. Kaikilla apteekeilla vastaava toimitilavuokrien osuus liikevaihdosta vuonna 2011 oli keskimäärin 1,5 prosenttiyksikköä, jossa kasvua oli 6 prosenttia vuoteen 2009 verrattuna. Myös palkkakulujen osuus liikevaihdosta oli heikosti kannattavina pysyneillä apteekeilla merkittävästi suurempi kuin apteekeilla keskimäärin jokaisena tarkasteluvuonna. Esimerkiksi vuonna 2011 näillä apteekeilla palkkakulujen osuus liikevaihdosta oli keskimäärin 11,9 prosenttia, kun taas kaikilla apteekeilla vastaava osuus oli 10,0 prosenttia. Vuodesta 2009 vuoteen 2011 ulottuvalla tarkastelujaksolla heikosti kannattavien apteekkien palkkojen osuus liikevaihdosta laski 0,5 prosenttia, kun se vastaavasti nousi kaikilla apteekeilla keskimäärin 2,5 prosenttia. Heikosti kannattavina pysyneillä apteekeilla liikevaihto laski samana aikana 3,5 prosenttia. Tämä tarkoittaa sitä, että keskimääräisesti euromääräiset palkkakulut ovat kuitenkin nousseet. Muiden liiketoimintakulujen osuus liikevaihdosta oli heikosti kannattavina pysyneillä apteekeilla merkittävästi suurempi kuin muilla apteekeilla keskimäärin jokaisena tarkasteluvuonna. Esimerkiksi vuonna 2011 näillä apteekeilla muiden liiketoimintakulujen osuus liikevaihdosta oli keskimäärin 6,7 prosenttia, kun taas kaikilla apteekeilla vastaava osuus oli 4 prosenttia. Tarkastelujaksolla heikosti kannattavina pysyneiden apteekkien muiden liiketoimintakulujen osuuden kasvu liikevaihdosta ei poikennut kaikkien apteekkien keskiarvosta (11 prosenttia). Heikosti kannattavina pysyneillä apteekeilla toimitilavuokrien ja palkkojen sekä muiden liiketoimintakulujen osuudet liikevaihdosta ovat yhä keskimääräistä suurempia, ja näin näiden apteekkien kulurakenne on kannattavuuden näkökulmasta raskaampi kuin muilla apteekeilla keskimäärin. Heikosti kannattavat apteekit ovat jossain määrin sopeuttaneet liiketoimintaa suhteessa liikevaihdon kehitykseen. Tätä toimintaa lienee vaikeuttanut yhä jatkuva liikevaihdon lasku. Heikosti kannattaviksi muuttuneet apteekit Heikosti kannattaviksi muuttuneiden apteekkien keskimääräinen liikevaihto (2,62 M ) vuonna 2009 oli reilut 20 prosenttia pienempi kuin kaikkien apteekkien keskimääräinen liikevaihto (3,33 M ). Näiden lääkemyynti oli jokseenkin saman verran pienempi kuin kaikkien apteekkien lääkemyynnin keskiarvo. Heikosti kannattaviksi muuttuneiden apteekkien yleisten kauppatavaroiden myynti oli vajaat 40 prosenttia kaikkien apteekkien keskiarvoa pienempi. Heikosti kannattavien apteekkien liikevaihto, lääkemyynti ja yleisten kauppatavaroiden myynti pienenivät merkittävästi, kun taas muilla apteekeilla nämä keskimäärin kasvoivat vuodesta 2009 vuoteen Esimerkiksi vuonna 2011 heikosti kannattaviksi muuttuneiden apteekkien liikevaihto laski 12,2 prosenttia vuoteen 2009 verrattuna, kun taas kaikkien apteekkien liikevaihto nousi samalla aikavälillä keskimäärin 0,6 prosenttia. Lääkemyynti puolestaan laski 11,9 prosenttia (muissa apteekeissa nousua 1617 keskimäärin 0,9 prosenttia) ja yleisten kauppatavaroiden myynti pieneni 5,6 prosenttia. Kaikkien apteekkien yleisten kauppatavaroiden myynti puolestaan kasvoi keskimäärin 5 prosenttia samalla tarkastelujaksolla. Heikosti kannattaviksi muuttuneiden apteekkien toimitilavuokrien, palkkakulujen ja muiden liiketoimintakulujen osuudet liikevaihdosta olivat jo vuonna 2009 kaikkien apteekkien keskiarvoa suuremmat. Keskimääräistä suuremmasta kulurakenteesta huolimatta nämä 18 apteekkia olivat raportin kannattavuusrajan mukaan kannattavia vielä vuonna Vuoden 2011 loppuun mennessä heikosti kannattaviksi muuttuneiden apteekkien kustannusten osuus liikevaihdosta kuitenkin kasvoi merkittävästi, mitä selittänee keskimääräistä suurempi liikevaihdon lasku. Heikosti kannattaviksi muuttuneiden apteekkien kulurakennetta ei ole kyetty sopeuttamaan liikevaihdon laskun mukaisesti. Kannattaviksi muuttuneet apteekit Vuoden 2011 loppuun mennessä kannattaviksi muuttuneiden apteekkien liikevaihto (mukaan lukien lääkemyynti ja yleisten kauppatavaroiden myynti) oli tarkastelujakson jokaisena vuonna keskimääräistä pienempi. Toimitilavuokrien, palkkakulujen ja muiden liiketoimintakulujen osuudet olivat samoina vuosina vastaavasti keskimääräistä suuremmat. Kannattaviksi muuttuneiden apteekkien liikevaihto kasvoi 3,8 prosenttia vuodesta 2009 vuoteen 2011, kun keskimäärin apteekkien liikevaihto nousi 0,6 prosenttia samana aikana. Kannattaviksi muuttuneiden apteekkien lääkemyynti kasvoi 0,9 prosenttia, joka on sama kuin kaikkien apteekkien keskimääräinen kasvuprosentti. Yleisten kauppatavaroiden myynti kasvoi 19,4 prosenttia, kun kaikilla apteekeilla se nousi samalla aikavälillä keskimäärin 5 prosenttia. Kannattaviksi muuttuneiden apteekkien toimitilavuokrien osuus liikevaihdosta kasvoi keskimäärin 3,1 prosenttia, kun se kaikilla apteekeilla kasvoi keskimäärin 5,8 prosenttia. Palkkojen osuus ja muiden liiketoimintakulujen osuus liikevaihdosta pieneni vastaavasti 5,1 ja 14 prosenttia. Nämä kulurakenteeseen tulleet kevennykset selittänevät ainakin osittain apteekkien muuttumisen kannattaviksi tarkastelujakson aikana. Kannattaviksi muuttuneet apteekit ovat todennäköisesti ennen tarkastelujaksoa vaihtaneet liikepaikkaa tai ylipäätään tehneet investointeja tai muita kirjanpidossa näkyviä toimia, mikä selittänee joiltakin osin kannattavuuden parantumista. 1718 6. Apteekkien vakavaraisuus ja vaihto-omaisuus Yrityksen vakavaraisuus on kannattavuuden ja maksuvalmiuden lisäksi yksi keskeisimpiä yrityksen taloudellisen tilan osa-alueita. Vakavaraisuudella tarkoitetaan yrityksen vieraan ja oman pääoman osuutta koko pääomasta, ja näin vakavaraisuus antaa kuvan yrityksen rahoitusrakenteesta tai yrityksen velkaisuudesta. Apteekkien tasetietojen pohjalta voidaan laskea useita oman ja vieraan pääoman suhdetta kuvaavia tunnuslukuja. Hyödyllisiä tunnuslukuja tilinpäätösanalyysin kannalta olisivat apteekkien rahoituslaitoksilta tarvitseman vieraan pääoman määrä, sen takaisinmaksuaika tai kaluston arvo. Lisäksi yritysten kannattavuuden yleispätevänä mittarina pidetään sijoitetun pääoman tuottoprosenttia. Tämä luku saadaan, kun yrityksen nettotulokseen lisätään vieraan pääoman korot ja saatua lukua verrataan tilikauden taseen sijoitettujen pääomien keskiarvoon. Sijoitetun pääoman tuottoprosentti on mielekäs mittari yritysten ja eri toimialojen vertailussa (Alhola ym. 2001). Tämän tunnusluvun laskemiseen tarvitaan apteekkien tuloslaskelma- ja tasetietoja kahdelta viimeiseltä tilikaudelta. Tiedon tallentamiseen liittyvien haasteiden vuoksi näitä tietoja ei ole voitu täysimääräisesti hyödyntää tässä selvityksessä, ja tämän vuoksi selvityksessä ei ole laskettu apteekkien sijoitetun pääoman tuottoprosenttia. Tässä selvityksessä tarkastellaan apteekkien omavaraisuusastetta ja vaihtoomaisuutta vuonna Omavaraisuusaste Yleensä tilinpäätösanalyysissä vakavaraisuutta kuvaavilla tunnusluvuilla halutaan ilmaista yrityksen kykyä selviytyä veloistaan pitkällä aikavälillä. Yrityksen vakavaraisuutta voidaan kuvata omavaraisuusasteella, joka kuvaa oman pääoman suhteellisen osuuden prosentteina taseen loppusummasta eli koko pääoman yhteismäärästä. Yritystutkimusneuvottelukunnan laatiman suhdelukuluokituksen mukaan vakavaraisuus on hyvä, jos omavaraisuusaste on 40 prosenttia tai suurempi. Vakavaraisuus on tyydyttävä, jos omavaraisuusaste on prosenttia, ja se on heikko, jos omavaraisuusaste on 0 20 prosenttia tai negatiivinen (Alhola ym. 2001). Aineiston apteekkien omavaraisuusasteiden jakauma liikevaihtoryhmittäin on esitetty liitteessä 7a. Puolella apteekeista omavaraisuusaste oli hyvä, mutta kolmasosalla apteekeista se oli heikko vuonna Liikevaihtoryhmittäin tarkasteltuna apteekit jakautuivat omavaraisuusasteen mukaan hyvin tasaisesti edellä kuvattuihin luokkiin. Ainoastaan alle 0,9 miljoonan euron liikevaihtoryhmässä suurimmalla osalla (85 prosenttia) apteekeista omavaraisuusaste oli hyvä. Liitteessä 7b on kuvattu myös heikosti kannattavina pysyneiden, heikosti kannattaviksi muuttuneiden ja kannattaviksi muuttuneiden apteekkien omavaraisuusaste vuonna Heikosti kannattavina pysyneistä apteekeista 70 prosentilla (14 apteekkia) omavaraisuusaste oli heikko. Tämä tarkoittaa siitä, että näiden apteekkien pidemmän aikavälin taloudellinen elinvoimaisuus tai toiminnan harjoittamisen mielekkyys lienee huono, ellei taloudellinen tila muutu. Omavaraisuusasteen tulkinnasta apteekkitoiminnassa Tuloksista ei voi tehdä kuitenkaan suoraan johtopäätöstä siitä, että apteekkitoimiala ei antaisi mahdollisuutta kasvattaa omavaraisuusastetta tai siitä, että kolmanneksella apteekeista olisi heikko kyky selviytyä pitkäaikaisista veloistaan. Heikko omavaraisuusaste johtuu pääsääntöisesti pienestä (tai jopa negatiivisesta) omasta pääomasta. Tämä tarkoittaa sitä, että kumulatiiviset yksityisotot ovat suuremmat kuin kumulatiivinen tilikauden voitto tai sijoitukset apteekin toiminimeen. Yksityisliikkeessä apteekkarin ja yrityksen välinen rahaliikenne on joustavaa ja sijoitukset yritykseen ja nostot siitä ovat täysin vapaita. Apteekkari on yksityisliikkeen harjoittajana kuitenkin henkilökohtaisesti vastuussa apteekin veloista. Jos yksityisnostojen määrä ylittää yksityissijoitukset ja kumulatiivisen tilikauden voiton (kirjataan taseeseen), omasta pääomasta tulee negatiivinen. Aineiston apteekeista reilulla 100 apteekilla oma pääoma oli vuonna 2011 negatiivinen, mikä johtui pääasiassa yksityisotoista. Ilmiö on melko tyypillinen yksityisliikkeissä, ja apteekkien vakavaraisuuden tulkintaa tulee tehdä varoen omavaraisuusastetta käytettäessä. Vaihto-omaisuus Liitteessä 8 on kuvattu liikevaihtoryhmittäin apteekkien vaihto-omaisuuden (varaston) määrää. Tällä halutaan kuvata, kuinka paljon rahaa sitoutuu apteekkien varastoon. Apteekkien vaihto-omaisuuden määrä kasvaa keskimäärin liikevaihdon kasvaessa. Liikevaihtoryhmittäin tarkasteltuna apteekkien vaihto-omaisuuden arvossa on suurta vaihtelua. Tämä voi kuvastaa apteekkarin henkilökohtaisia valintoja ja mahdollisuutta tehdä verosuunnittelua, jolla tarkoitetaan verolakien mukaisesti yleisesti hyväksyt- 1819 tyä lähtökohtaa, jossa verovelvollisella on oikeus järjestää toimintansa verotuksellisesti edullisimman vaihtoehdon mukaan. Apteekkarin verotus on sidottu pitkälti yrityksen nettovarallisuuteen (varojen ja velkojen erotus), koska apteekin liikevoitto verotetaan ansio- ja pääomaveroina nettovarallisuuden mukaan. Ilmiölle voi löytyä myös muita syitä, esimerkiksi ostojen ajoitukset. 7. Johtopäätökset Selvityksen perusteella apteekkien vuosina tapahtunut keskimääräisen liikevaihdon lasku on taittunut niin, että vuonna 2011 apteekkien yhteenlaskettu liikevaihto oli neljä miljoonaa euroa enemmän kuin vuonna Vuosina tapahtunut liikevaihdon lasku johtui pääasiassa euromääräisestä lääkemyynnin laskusta. Tätä kompensoimaan apteekit ovat lisänneet yleisten kauppatavaroiden myyntiä. Apteekkitoiminnan kulujen kasvu suhteessa liikevaihtoon on laskenut apteekkien keskimääräistä liikevoittoa tarkastelujakson jokaisena vuonna. Vajaa kolmannes apteekeista ilmoitti vuonna 2011 harjoittavansa apteekin tiloissa myös muuta liiketoimintaa. Erityisesti suurissa apteekeissa yleisten kauppatavaroiden myyntiä on siirretty yhä enemmän näiden yhtiöiden kautta tapahtuvaksi myynniksi. Yksi syy tälle saattaa olla se, että apteekit ovat lähteneet parantamaan todellista kannattavuutta (liikevoittoa) apteekkien toiminimien liikevoiton laskiessa. Liikevoiton laskiessa apteekit kuitenkin haluavat säilyttää henkilökuntansa määrän samana, ja yhtiötoiminta mahdollistanee tämän edullisemmalla verotuksella. Yhtiötoiminnalla lienee merkittävää vaikutusta apteekkialan todelliseen kannattavuuteen. Apteekkien todellisen kannattavuuden selvittämiseksi olisi tarpeen tehdä yksityiskohtainen selvitys kaikesta apteekkien tiloissa tapahtuvasta liiketoiminnasta. Apteekkitoiminta on edelleen pääsääntöisesti liiketaloudellisesti hyvin kannattavaa. Reilulla kolmella prosentilla apteekeista vaikuttaisi olevan pidemmän aikavälin kannattavuusongelmia. Suurella osalla heikosti kannattavista apteekeista on suuremmat toimitila-, palkka- ja muut liiketoiminnan kulut kuin vastaavan kokoisilla apteekeilla yleensä. Suurin osa heikosti kannattavista apteekeista sijaitsee kaupungeissa, ja kaupunkiapteekeista heikosti kannattavien osuus on kaksinkertainen maaseutuapteekkeihin verrattuna. Heikosti kannattavien apteekkien lukumäärä näyttää kuitenkin nousseen maaseudulla. Lisäksi apteekkitoiminta näyttää taloudellisessa mielessä jossain määrin polarisoituvan, mikä tarkoittaa, että apteekkien väliset erot liiketoiminnan kannattavuudessa kasvavat. Kannattavan apteekkitoiminnan edellytyksenä on riittävä lääkemyynnin volyymi ja siihen tarkoituksenmukaisesti suhteutettu kustannusrakenne. Esimerkiksi kaikkein pienimmät apteekit ovat sopeuttaneet kulurakennetta liikevaihdon muutosten mukaisesti, jolloin niiden toimintaa voidaan yleisesti ottaen pitää taloudellisesti mielekkäänä. Kuitenkaan tällä hetkellä näillä apteekeilla ei välttämättä ole enää tehtävissä merkittäviä sopeuttamistoimenpiteitä, minkä lisäksi niiden kannattavuus saattaa vaarantua odottamattomista kustannuksista tai äkillisistä muutoksista lääkemyynnissä. Toisaalta tietyissä kaupunkisijainneissa liian pienellä lääkemyynnillä toimintaa voi olla vaikeaa saada ylipäätään kannattavaksi riippumatta sopeuttamistoimenpiteistä. Apteekkien taloudellinen polarisoituminen ja niiden lääkemyynnin rakenteen vaihtelu aiheuttavat sen, että koko apteekkialaa koskevilla uudistuksilla voi olla haasteellista parantaa yksittäisten apteekkien liiketoimintaedellytyksiä. Mikäli kaikkien apteekkien liiketoimintaedellytykset halutaan turvata, tarvitaan todennäköisesti useita kohdennettuja ja vaiheittaisia uudistuksia sekä rakenteeseen että rahoitukseen. 1920 LÄHTEET Alhola K, Koivikko A, Räty P, Tuominen O. Kirjanpidosta tilinpäätökseen. Helsinki: WSOY; Luonnos hallituksen esitykseksi Eduskunnalle laiksi sairausvakuutuslain muuttamisesta ja väliaikaisesta muuttamisesta. Sosiaali- ja terveysministeriö [Siteerattu ]. Id= &name=DLFE pdf Lääketaksan ja apteekkimaksun uudistaminen. Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea. [Siteerattu ]. Mäntylä A, Kiviniemi V, Kumpusalo-Vauhkonen A, Paaskoski S, Happonen P. Apteekkien tilinpäätösanalyysi vuosilta Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea. Fimea kehittää, arvioi ja informoi -julkaisusarja 2/ Näytä lisää
 JULKAISUSARJA 4/2014 APTEEKKIEN TILINPÄÄTÖSANALYYSI VUOSILTA 2010 2013 APTEEKKIEN TILINPÄÄTÖSANALYYSI VUOSILTA 2010 2013 Fimea kehittää, arvioi ja informoi -julkaisusarja 4/2014 Lääkealan turvallisuus- Lisätiedot Fimea kehittää, arvioi ja informoi APTEEKKIEN TILINPÄÄTÖSANALYYSI VUOSILTA 2008 2010 JULKAISUSARJA 2/2011
 Fimea kehittää, arvioi ja informoi JULKAISUSARJA 2/2011 APTEEKKIEN TILINPÄÄTÖSANALYYSI VUOSILTA 2008 2010 Antti Mäntylä, Vesa Kiviniemi, Anne Kumpusalo-Vauhkonen, Sami Paaskoski & Pertti Happonen KÄSIKIRJOITTAJAT Lisätiedot Opetusapteekkiharjoittelun taloustehtävät. 12.11.2013 Esittäjän nimi 1
 Opetusapteekkiharjoittelun taloustehtävät 12.11.2013 Esittäjän nimi 1 ESIMERKKI APTEEKIN TULOSLASKELMASTA APTEEKIN TULOSLASKELMA Liikevaihto 3 512 895 Kelan ostokertapalkkiot 34 563 Muut tuotot 27 156 Lisätiedot Apteekkien kokonaistaloudellinen tilanne
 1 (6) OHJE 24.3.2015 LÄÄKEALAN TURVALLISUUS- JA KEHITTÄMISKESKUKSEN OHJE APTEEKIN TULOJEN JA MENOJEN ILMOITTAMISESTA APTEEKKIMAKSUN VAHVISTAMISTA VARTEN 1 ILMOITUKSEN ANTAMINEN APTEEKIN TULOISTA JA MENOISTA Lisätiedot Yrittäjän oppikoulu. Johdatusta yrityksen taloudellisen tilan ymmärtämiseen (osa 2) 23.10.2015. Niilo Rantala, Yläneen Tilikeskus Oy
 Yrittäjän oppikoulu Johdatusta yrityksen taloudellisen tilan ymmärtämiseen (osa 2) 23.10.2015 Niilo Rantala, Yläneen Tilikeskus Oy Sisältö Mitä on yrityksen taloudellinen tila? Tunnuslukujen perusteet Lisätiedot Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi apteekkimaksusta annetun lain 1 a ja 2 :n muuttamisesta
 Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi apteekkimaksusta annetun lain 1 a ja 2 :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi apteekkimaksusta annettua lakia. Muutettavaksi Lisätiedot Oy Yritys Ab ( YRITYS (YR) ) 1.1.2010-31.12.2010 (TALGRAF ESITTELY) oletus, 13.8.2009
 TALOUDELLISTA KEHITYSTÄ KUVAAVAT JA OSAKEKOHTAISET TUNNUSLUVUT 1 (6) Liitetietona on esitettävä sijoituspalveluyrityksen taloudellista kehitystä kuvaavat ja osakekohtaiset tunnusluvut viideltä viimeiseltä Lisätiedot Apteekkien tilinpäätösanalyysi vuosilta 2008 2010: Kooste kommenteista ja vastineista
 Apteekkien tilinpäätösanalyysi vuosilta 2008 2010: Kooste kommenteista ja vastineista 1 (7) 20.03.2012 Lokakuussa 2011 Fimea julkaisi verkkosivuillaan ensimmäisen laajamittaisen selvityksen apteekkien Lisätiedot KONSERNIN KESKEISET TUNNUSLUVUT
 Yhtiötiedote SAV-Rahoitus konsernin tilikauden 1.7.2011 30.6.2012 Q1 tulos positiivinen SAV Rahoitus Oyj:n toimitusjohtajan Harri Kalliokosken kommentit ensimmäisen kvartaalin tuloksesta: SAV-Rahoitus Lisätiedot Yritys 1 Oy FI00000001 2013-08-19
 Yritys 1 Oy FI1 213-8-19 Sisällysluettelo Sisällysluettelo Johdanto...4 Yritysvertailun yhteenveto... 5 Toiminnan laajuus...6 Markkinaosuus...7 Liikevaihto... 8 Jalostusarvo... 9 Liikevoitto... 1 Oma Lisätiedot PUUTARHAHARJOITTELURAPORTIN TALOUSLASKELMAT
 PUUTARHAHARJOITTELURAPORTIN TALOUSLASKELMAT Ohjeet perustuvat kululajikohtaiseen tuloslaskelmaan. Lisätietoja tuloslaskelmien ja taseiden esittämisestä löydät esim. http://ktm.elinar.fi/ktm/fin/kirjanpi.nsf/0/ecd13ea878482b8bc22567da002d67f2/$file/tpyleis.pdf Lisätiedot Lääkelain keskeiset muutokset pykälistä käytäntöön. Farmasian Päivät 2010 Eija Pelkonen Fimea
 Lääkelain keskeiset muutokset pykälistä käytäntöön Farmasian Päivät 2010 Eija Pelkonen Fimea Taustaa 08.2007 Sosiaali- ja terveysministeriön asettaman apteekkityöryhmän muistio 03.2008 Sosiaali- ja terveysministeriön Lisätiedot Suomen Asiakastieto Oy 20.01.2009 12:24
 Network to Get Work Tehtäviä opiskelijoille Assignments for students www.laurea.fi Ohje henkilöstölle Instructions for Staff Seuraavassa on esitetty joukko tehtäviä, joista voit valita opiskelijaryhmällesi Lisätiedot SAV-Rahoitus konsernin tilikauden 1.7.2012 30.6.2013 Q1 tulos niukasti tappiollinen
 KONSERNIN KESKEISET TUNNUSLUVUT 7 12/2014 7 12/2013 1 12/2014 1 12/2013 Liikevaihto, 1000 EUR 9 751 6 466 20 427 13 644 Liikevoitto ( tappio), 1000 EUR 1 959 462 3 876 1 903 Liikevoitto, % liikevaihdosta Lisätiedot Fimea ja Moniammatillinen verkosto ikäihmisten lääkkeiden käytön järkeistämiseksi. Pertti Happonen
 Fimea ja Moniammatillinen verkosto ikäihmisten lääkkeiden käytön järkeistämiseksi Pertti Happonen valvoo ja kehittää lääkealaa väestön terveydeksi Organisaatio 31.8.2012 Ylijohtaja Sinikka Rajaniemi Strateginen Lisätiedot https://www.asiakastieto.fi/data/atdbraw?template=&session=198454581&userid=001485001...
 Page 1 of 5 Suomen Asiakastieto Oy 0 14:22:23 Rating Alfa Konehuone Oy Päivänkakkarantie 8 02270 Espoo Päivänkakkarantie 8, 02270 Espoo Tiedot luovutettu 0 Puhelin +358 0207438000 Fax +358 0207438020 Kaupparekisterinumero Lisätiedot Atria Oyj 1.1. 30.6.2009
 Atria Oyj 1.1. 30.6.2009 Atria-konserni Katsaus Q2 Konsernin liikevaihto kasvoi 1,6 % ja liikevoitto jäi edellisvuoden tasosta Kiinteillä valuuttakursseilla laskettuna konsernin liikevaihto kasvoi 7,8 Lisätiedot Suomen Asiakastieto Oy 22.12.2009 14:21:18
 Suomen Asiakastieto Oy 22.12.2009 14:21:18 Yrityksen perustiedot Malliyritys Oy Yritystie 5 00100 Helsinki Y-tunnus 011111111 Kaupparekisterinumero Kotipaikka Helsinki Rekisteröity kaupparekisteriin 01.01.2000 Lisätiedot Osavuosikatsaus 1.7. - 30.9.2001
 Osavuosikatsaus 1.7. - 30.9.2001 1 Elisan kasvu jatkui ja taloudellinen asema säilyi hyvänä Valitun strategian mukainen ohjelma eteni Osakevaihtotarjous Soonin osakkeenomistajille toteutui, Elisan omistus Lisätiedot Yrittäjän oppikoulu Osa 1 (25.9.2015) Tuloslaskelman ja taseen lukutaito sekä taloushallinnon terminologiaa. Niilo Rantala, Yläneen Tilikeskus Oy
 Yrittäjän oppikoulu Osa 1 (25.9.2015) Tuloslaskelman ja taseen lukutaito sekä taloushallinnon terminologiaa Niilo Rantala, Yläneen Tilikeskus Oy Oppitunnin sisältö Tuloslaskelma Mikä on tuloslaskelma? Lisätiedot ASUNTOKUNNAT JA PERHEET 2013
 ASUNTOKUNNAT JA PERHEET 2013 Tietoisku 8/2013 Sisällys 1. Asuntokuntien keskikoko pieneni hieman 2. Perheiden keskikoko pysynyt ennallaan 3. Monilapsisuus yleisintä Pohjois-Espoossa 4. Perheiden kaksikielisyys Lisätiedot 1/2013 LAADUNVALVONTAMAKSU. Määräys 9.1.2013 4998/03.01.01/2012. Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskuksen määräys. Valtuutussäännökset
 Määräys 9.1.2013 4998/03.01.01/2012 1/2013 Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskuksen määräys LAADUNVALVONTAMAKSU Valtuutussäännökset Lääkelaki (395/1987) 84 b :n 2 momentti sellaisena kuin se on muutettuna Lisätiedot Ostamisen muutos muutti myynnin. Technopolis Business Breakfast 21.8.2014
 Ostamisen muutos muutti myynnin Technopolis Business Breakfast 21.8.2014 Taking Sales to a Higher Level Mercuri International on maailman suurin myynnin konsultointiyritys. Autamme asiakkaitamme parantamaan Lisätiedot Osavuosikatsaus 1.1. 31.3.2014 [tilintarkastamaton]
 Osavuosikatsaus 1.1. 30.9.2013 [tilintarkastamaton] Kohti kansainvälistymistä Kolmannen vuosineljänneksen liikevaihto+korkotuotot nousivat 13.7% edellisvuodesta ja olivat EUR 4.3m (EUR 3.8m Q3/2012). Vuoden Lisätiedot Osavuosikatsaus 1.1. 30.6.2015 [tilintarkastamaton]
 Osavuosikatsaus 1.1. 3.6.2 [tilintarkastamaton] OPR-Vakuus konserni Toisen vuosineljänneksen antolainaus kasvoi 6.7% edellisvuodesta ja oli EUR 31.3m (EUR 19.5m /2) Toisen vuosineljänneksen liiketoiminnan Lisätiedot www.pwc. Listayhtiöiden vuoden 2011 tilinpäätökset Kesäkuu 2012
 www.pwc. Listayhtiöiden vuoden 2011 tilinpäätökset Kesäkuu 2012 IFRS-tilinpäätösselvitys 2011 Selvityksessä tarkasteltiin: Onko yhteisyritysten käsittelytavassa vaihtelevuutta? Mitkä ovat uuden IFRS 11 Lisätiedot ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ
 HE 107/2011 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi apteekkimaksusta annetun lain 1 a ja :n muuttamisesta Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi apteekkimaksusta annettua lakia. Apteekin mukaan määräytyvän Lisätiedot Osavuosikatsaus 1.4. 30.6.2013 Ennätykset uusiksi. 11. heinäkuuta 2013
 Osavuosikatsaus 1.4. 30.6.2013 Ennätykset uusiksi 11. heinäkuuta 2013 Osavuosikatsaus 1.4. 30.6.2013 [tilintarkastamaton] Ennätykset uusiksi Toisen vuosineljänneksen liikevaihto+korkotuotot nousivat 30% Lisätiedot TULOSLASKELMAN RAKENNE
 Julkaistu: 2003-11-12 08:00:20 CET Wulff - neljännesvuosikatsaus BELTTON-YHTIÖT OYJ:N OSAVUOSIKATSAUS 1.1 Beltton-Yhtiöt Oyj PÖRSSITIEDOTE 12.11.2003, klo 9.00 BELTTON-YHTIÖT OYJ:N OSAVUOSIKATSAUS 1.1. Lisätiedot Sisällys. Esipuhe... 11. Mistä on kysymys... 15. Tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen sisältö... 38
 Sisällys 1 2 Esipuhe.................................... 11 Mistä on kysymys............................ 15 1.1 Tilinpäätös ja toimintakertomus mistä ne kertovat.. 15 1.2 Tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen Lisätiedot Yritys Oy. Yrityskatsastusraportti Turussa 15.1.2015
 KONSERNI ( 0410 KUM TOT. ) Konserniraportti, 13.8.2009 KONSERNIN ULKOINEN MYYNTI Ympyrä 1= kuluva tilikausi; Ympyrä 2 = edellinen tilikausi KONSERNI TULOS - HUHTIKUU 2010 Oy Yritys 1 Ab Oy Yritys 2 Ab Lisätiedot TULOSTIEDOT 24 Lappeenrannan energia Oy VuOsikertOmus 2014
 TULOSTIEDOT 24 Lappeenrannan Energia Oy Vuosikertomus 2014 Konserni Tuloslaskelma (1 000 ) 1.1. 31.12.2014 1.1. 31.12.2013 LIIKEVAIHTO 128 967 121 379 Valmistus omaan käyttöön 4 869 4 273 Liiketoiminnan Lisätiedot Yhtiökokous 19.4.2011
 KONSERNIN KESKEISET TUNNUSLUVUT 7 12/2015 7 12/2014 1 12/2015 1 12/2014 Liikevaihto, 1000 EUR 10 223 9 751 27 442 20 427 Liikevoitto ( tappio), 1000 EUR 1 266 1 959 6 471 3 876 Liikevoitto, % liikevaihdosta Lisätiedot söverojen osuus liikevoitosta oli 13,5 prosenttia ja suomalaisomisteisten Virossa toimivien yritysten, poikkeuksellisen vähän, 3,2 prosenttia.
 Helsinki 213 2 Viron nopea talouskasvu 2-luvulla sekä Suomea alhaisempi palkkataso ja keveämpi yritysverotus houkuttelevat Suomessa toimivia yrityksiä laajentamaan liiketoimintaansa Virossa. Tässä tutkimuksessa Lisätiedot TIEDOTE 15.8.2011. Medialiiketoiminnan liikevaihdon ja kannattavuuden ennakoidaan pysyvän edellisvuoden tasolla.
 Tilinpäätöstiedote vuodelta 2014 1 (7) Osuuskunta KPY -konsernin tilinpäätöstiedote ajalta 1.1. 31.12.2014 Vuoden 2014 tuloskehitys Konsernin liikevaihto oli 323,6 miljoonaa euroa (247,0 milj. euroa vuonna Lisätiedot 1. Laitoksen tutkimusstrategia: mitä painotetaan (luettelo, ei yli viisi eri asiaa)
 Tutkimuksen laadunvarmistus laitostasolla: Itsearviointi Tutkimuksen laadunvarmistukseen ja laadun arviointiin liittyvä kysely on tarkoitettu vastattavaksi perusyksiköittäin (laitokset, osastot / laboratoriot, Lisätiedot Oriola-KD Oyj Tammi syyskuu 2015
 Oriola-KD Oyj Tammi syyskuu 2015 Eero Hautaniemi toimitusjohtaja 22.10.2015 Oriola-KD tammi-syyskuu 2015 Ruotsin liiketoimintojen liikevaihto ja liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä kasvoi vertailukaudesta. Lisätiedot SAV-Rahoitus konsernin tilikauden 1.7.2010 30.6.2011 Q1 tulos, voitto ennen veroja laski 10,5 %
 Yhtiötiedote SAV-Rahoitus konsernin tilikauden 1.7.2010 30.6.2011 Q1 tulos, voitto ennen veroja laski 10,5 % SAV Rahoitus Oyj:n toimitusjohtajan Harri Kalliokosken kommentit ensimmäisen kvartaalin tuloksesta: Lisätiedot Avainluvut-malli ja taloudellinen analysointi
 Avainluvut-malli ja taloudellinen analysointi 2012 Leena Kinanen Vaadi Palvelua Anna palautetta Tuloksiin tilinpidolla Malliyritys Oy 1000 Tilikausi 2009 2010 10/2011 Maksuvalmius 2009 2010 10/2011 Toiminnan Lisätiedot KULULAJIPOHJAISEN TULOSLASKELMAN KAAVA LIITE 1 (Yritystutkimus ry 2011, 12-13)
 KULULAJIPOHJAISEN TULOSLASKELMAN KAAVA LIITE 1 (Yritystutkimus ry 2011, 12-13) Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen lisäys (+) tai vähennys (-) Valmistus omaan käyttöön (+) Liiketoiminnan Lisätiedot Valtion tuottavuustilasto 2007
 Julkinen talous 2008 Valtion tuottavuustilasto 2007 Valtion tuottavuuden kasvu hidastui vuonna 2007 Valtion virastojen ja laitosten tuottavuuskehitys heikkeni vuonna 2007 edellisvuoteen verrattuna. Työn Lisätiedot 1/2015 YHTEISEN TUNNUKSEN KÄYTTÖ APTEEKIN VERKKOPALVELUSSA. Määräys 17.06.2015 Dnro Fimea 001783/00.01.02/2015
 Määräys 17.06.2015 Dnro Fimea 001783/00.01.02/2015 1/2015 Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskuksen määräys YHTEISEN TUNNUKSEN KÄYTTÖ APTEEKIN VERKKOPALVELUSSA Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Lisätiedot Q3 2011 Osavuosikatsaus 7.11.2011 Matti Hyytiäinen, toimitusjohtaja
 OLVI OYJ PÖRSSITIEDOTE 4.11.2004 klo 09.00 1(4) OLVI-KONSERNIN OSAVUOSIKATSAUS 1.1.- 30.9.2004 (9 KK) Konsernin liikevaihto kasvoi 16,0 % 99,90 (86,09) milj. euroon ja liikevoitto oli 7,83 (7,65) milj. Lisätiedot Henkilöstö vuonna 2009 oli 130 henkilöä. Yrityksen tutkittu toimiala 18.08.2005 perintä- ja luottotietopalvelut (82910)
 Tulosta Ohje Rating Alfa Suomen Asiakastieto Oy Työpajankatu 10 00580 Helsinki PL 16, 00581 Helsinki Tiedot luovutettu 29.06.2010 Yhteenveto Puhelin: +358 0102707000 Telefax: +358 0102707338 Kaupparekisterinumero: Lisätiedot Kokonaisvaltaista tilanpitoa - kannattavasti eteenpäin. Reijo Käki www.reijokaki.com
 Kokonaisvaltaista tilanpitoa - kannattavasti eteenpäin Reijo Käki www.reijokaki.com 1. PÄIVÄ I Voitto ja arvopohjainen päätöksenteko? II Kassavirta ja katetuotto III Heikot lenkit IV Marginaalituottavuus Lisätiedot Osavuosikatsaus tammi-maaliskuu 2015
 YRITYKSEN MAKSUKYKY JA STRATEGINEN JOHTAMINEN HELSINKI 29.1.2010 OTM, KTM MIKKO HAKOLA 1 TULOSLASKELMAPERUSTEINEN MITTARISTO JOHDON KONTROLLITYÖVÄLINEESTÄ Financial Statement Scorecard as a Tool for Small Lisätiedot WULFF-YHTIÖT OYJ OSAVUOSIKATSAUS 12.8.2009, KLO 11.15 KORJAUS WULFF-YHTIÖT OYJ:N OSAVUOSIKATSAUKSEN 1.1. - 30.6.2009 TIETOIHIN
 WULFF-YHTIÖT OYJ OSAVUOSIKATSAUS 12.8.2009, KLO 11.15 KORJAUS WULFF-YHTIÖT OYJ:N OSAVUOSIKATSAUKSEN 1.1. - 30.6.2009 TIETOIHIN Pörssille 11.8.2009 annetussa tiedotteessa oli toisen neljänneksen osakekohtainen Lisätiedot Tiedot harmonisaation aiheuttamista muutoksista löytyvät antotavoittain raportoiduissa, yksityiskohtaisissa taulukoissa, sekä tekstin alaviitteinä.
 1 (5) ELÄIMILLE KÄYTETTÄVIEN MIKROBILÄÄKKEIDEN MYYNTI LISÄÄNTYI HIEMAN Eläimille käytettävien mikrobilääkkeiden myyntiä on seurattu Suomessa vuodesta 1995 1. Kulutustiedot perustuvat lääketukkujen Lääkealan Lisätiedot Testiyritys SQL-Suomalainen Oy - 00000006. Pvm Rating Limiitti
 TULOSTIEDOT 2 LAPPEENRANNAN ENERGIA OY VUOSIKERTOMUS 2015 KONSERNI Tuloslaskelma (1 000 ) 1.1. 31.12.2015 1.1. 31.12.2014 LIIKEVAIHTO 124 532 128 967 Valmistus omaan käyttöön 4 647 4 869 Liiketoiminnan Lisätiedot ECVETin soveltuvuus suomalaisiin tutkinnon perusteisiin. Case:Yrittäjyyskurssi matkailualan opiskelijoille englantilaisen opettajan toteuttamana
 Write down the Temporary Application ID. If you do not manage to complete the form you can continue where you stopped with this ID no. Muista Temporary Application ID. Jos et onnistu täyttää lomake loppuun Lisätiedot SALON RAUTA OY. Yritys valmistaa metallisia portaita ja portteja sekä ruostumattomasta teräksestä mm. postilaatikoita.
 Eettisen pankkitoiminnan kehitys osuuskunta Ehta Tasekirja 1.1.2014-31.12.2014 Osoite c/o Marika Lohi Sinikalliontie 10 02630 Espoo Y-tunnus: 252555-5 Kotipaikka: Helsinki Eettisen pankkitoiminnan kehitys Lisätiedot Pääpaino kannattavuuteen. Lasse Kurkilahti, Pääjohtaja 2.5.2007
 Pääpaino kannattavuuteen Lasse Kurkilahti, Pääjohtaja 2.5.27 Sisältö Kemiran tammi-maaliskuu Liiketoiminta-alueet tammi-maaliskuu Näkymät 2 Kemiran tammi-maaliskuu Tunnusluvut Q1/7 Q1/6 Muutos Liikevaihto Lisätiedot Amer Sportsin yhtiökokous 2014 Positiivinen kehitys jatkui laajalla rintamalla 12.3.2015 // Toimitusjohtaja Heikki Takala
 Amer Sportsin yhtiökokous 2014 Positiivinen kehitys jatkui laajalla rintamalla 12.3.2015 // Toimitusjohtaja Heikki Takala 2014: viides peräkkäinen kannattavan kasvun vuosi Liikevaihto 2 228,7 milj. euroa, Lisätiedot Maksukyvyttömyysongelmien kontrollista & rikosoikeudesta. Kaarlo Hakamies Ma. vanhempi oikeussihteeri, KKO 26.11.2010
 Maksukyvyttömyysongelmien kontrollista & rikosoikeudesta Kaarlo Hakamies Ma. vanhempi oikeussihteeri, KKO 26.11.2010 Rikosoikeus viimesijainen keino Yhteiskunnallisiin ongelmiin tulisi ensisijaisesti löytää Lisätiedot Vuosineljänneksen liiketulokseen sisältyi omaisuuden myyntivoittoja 0,2 (3,9) miljoonaa euroa.
 3.11.2014 VR-KONSERNIN OSAVUOSIKATSAUS 1.1. 30.9.2014 VR-konsernin liikevaihto oli kolmannella vuosineljänneksellä 348,9 (382,5) miljoonaa euroa. Vertailukelpoinen liikevaihto laski 7,0 prosenttia. Raportoitu Lisätiedot Puhelin: +358 9 148861 Telefax: +358 9 735338 Kaupparekisterinumero: 161689 Rekisteröity: 10.11.1961
 Tulosta Ohje Rating Alfa Suomen Asiakastieto Oy Työpajankatu 10 00580 Helsinki PL 16, 00581 Helsinki Tiedot luovutettu 20.05.2007 Yhteenveto Puhelin: +358 9 148861 Telefax: +358 9 735338 Kaupparekisterinumero: Lisätiedot Suomen elintarviketoimiala 2014
 Suomen elintarviketoimiala 2014 Strateginen toimialakatsaus Sisällysluettelo Sisällysluettelo Sisällysluettelo 3 Tiivistelmä 8 1 Suomen talous ja elintarviketoimiala 10 1.1 Kansantalouden kehitys 10 1.2 Lisätiedot Yleiselektroniikka Oyj Yhtiökokous 26.3.2015 1. Toimitusjohtajan katsaus Janne Silvennoinen 2. Taloudellinen kehitys Talousjohtaja Marika Rusko 3.
 Yleiselektroniikka Oyj Yhtiökokous 26.3.2015 1. Toimitusjohtajan katsaus Janne Silvennoinen 2. Taloudellinen kehitys Talousjohtaja Marika Rusko 3. Yleiselektroniikka lyhyesti 1. Toimitusjohtajan katsaus Lisätiedot Oriola-KD Oyj Tammi maaliskuu 2015
 Oriola-KD Oyj Tammi maaliskuu 2015 Eero Hautaniemi toimitusjohtaja 23.4.2015 23.4.2015 Oriola-KD tammi-maaliskuu 2015 Ruotsin liiketoimintojen liikevaihto kasvoi ja liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä Lisätiedot Ravintola Gumböle Oy
 KIRJALLINEN KYSYMYS 519/2003 vp Apteekkimaksun poistamisen vaikutukset pienille apteekeille Eduskunnan puhemiehelle Lääketaksa ja siihen liittyvä apteekkimaksujärjestelmä ovat pitäneet huolen siitä, että Lisätiedot Liikevaihto 4 179 5 607-25,47 % Liikevoitto 278 170 63,53 % Voitto ennen veroja 413 156 164,74 % Tilikauden tulos 305 162 88,27 %
 SAV Rahoitus Oyj OSAVUOSIKATSAUS TIEDOTE 1.7. 31.12.2008 osavuosikatsaus (tilintarkastamaton).n osakekohtainen tulos kasvoi 100 % Välitilinpäätös lyhyesti: Voitto ennen veroja oli 413 tuhatta euroa (ed. Lisätiedot 9.12.2010 Dnro 2712/03.01.01/2010
 Ohje 2/2010 1 (5) 9.12.2010 Dnro 2712/03.01.01/2010 Lääkkeiden haittavaikutusten ilmoittaminen Kohderyhmät Lääkkeen määräämiseen tai toimittamiseen oikeutetut henkilöt Voimassaoloaika Ohje tulee voimaan Lisätiedot SOLTEQ OYJ? OSAVUOSIKATSAUS 1.1.-31.3.2. Solteq Oyj Pörssitiedote 24.4.2003 klo 9.00 SOLTEQ OYJ OSAVUOSIKATSAUS 1.1.-31.3.2003
 Julkaistu: 2003-04-24 07:01:11 CEST Solteq Oyj - neljännesvuosikatsaus SOLTEQ OYJ? OSAVUOSIKATSAUS 1.1.-31.3.2 Solteq Oyj Pörssitiedote 24.4.2003 klo 9.00 SOLTEQ OYJ OSAVUOSIKATSAUS 1.1.-31.3.2003 Konsernin Lisätiedot 01/2016 ELÄKETURVAKESKUKSEN TUTKIMUKSIA TIIVISTELMÄ. Juha Rantala ja Marja Riihelä. Eläkeläisnaisten ja -miesten toimeentuloerot vuosina 1995 2013
 01/2016 ELÄKETURVAKESKUKSEN TUTKIMUKSIA TIIVISTELMÄ Juha Rantala ja Marja Riihelä Eläkeläisnaisten ja -miesten toimeentuloerot vuosina 1995 2013 Sukupuolten välinen tasa-arvo on keskeinen arvo suomalaisessa Lisätiedot Demoyritys Oy TASEKIRJA 1.1.2011-31.12.2011
 PMA:n peruskaavat tuloslaskelmalle ja taseelle PIENYRITYKSEN KULULAJIKOHTAINEN TULOSLASKELMA 1. LIIKEVAIHTO 2. Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos 3. Valmistus omaan käyttöön 4. Liiketoiminnan Lisätiedot 5/2013 LÄÄKKEIDEN HYVÄT JAKELUTAVAT. Määräys 4.12.2013 Dnro 000396/00.01.02/2013. Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskuksen määräys
 Määräys 4.12.2013 Dnro 000396/00.01.02/2013 5/2013 Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskuksen määräys LÄÄKKEIDEN HYVÄT JAKELUTAVAT Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Säkerhets- och utvecklingscentret Lisätiedot Oy Yritys Ab 1.1.2006-31.12.2010 (TALGRAF ESITTELY) Tilinpäätös - 5 vuotta - Tuloslaskelma ja tase - katteet, 13.12.2011
 Tilinpäätös - 5 vuotta - Tuloslaskelma ja tase - katteet, 13.12.2011 7000 7000 6000 6000 5000 5000 4000 4000 3000 3000 2000 2000 1000 1000 1206 KUM TOT. 1207 KUM TOT. 1208 KUM TOT. 1209 KUM TOT. 1210 KUM Lisätiedot SUOMEN IVF-TILASTOT 1992-2007 FINLANDS IVF-STATISTIK 1992-2007 FINNISH IVF STATISTICS 1992-2007. Taulukot/Tabeller/Tables:
 SUOMEN IVF-TILASTOT 1992-2007 FINLANDS IVF-STATISTIK 1992-2007 FINNISH IVF STATISTICS 1992-2007 Taulukot/Tabeller/Tables: Taulukko 1: IVF-hoitoja antavien klinikoiden määrä ja koko 1992-2007 Tabell 1: Lisätiedot Lääkehoidon tulevaisuus kotihoidossa. Anne Kumpusalo-Vauhkonen 15.3.2012
 Lääkehoidon tulevaisuus kotihoidossa Anne Kumpusalo-Vauhkonen 15.3.2012 Taustalla Suomessa tehdyt lääkepoliittiset linjaukset 1) Turvallinen lääkehoito Oppaita 2005: 32: Valtakunnallinen opas lääkehoidon Lisätiedot Eduskunnan puhemiehelle
 KIRJALLINEN KYSYMYS 1231/2010 vp Vuosilomapalkkasäännösten saattaminen vastaamaan Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiota C-486/08 Eduskunnan puhemiehelle Euroopan unionin tuomioistuin (EUT) on jo 22.4.2010 Lisätiedot Kullo Golf Oy TASEKIRJA 1.1.2010-31.12.2010. Golftie 119 06830 KULLOONKYLÄ Kotipaikka: PORVOO Y-tunnus: 1761478-9


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 22.10.2021
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 376/3
 РЕШЕНИЕ No 2/2021 НА КОМИТЕТА НА ПОСЛАНИЦИТЕ АКТБ—ЕС
 от 13 октомври 2021 година
 за освобождаване от отговорност на директора на Техническия център за аграрно и селско сътрудничество (ЦРЗ) във връзка с изпълнението на бюджета на Центъра за финансовата 2020 година [2021/1846]
 КОМИТЕТЪТ НА ПОСЛАНИЦИТЕ АКТБ—ЕС,
 като взе предвид Споразумението за партньорство между членовете на Групата страни от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн, от една страна, и Европейската общност и нейните държави членки, от друга страна (1), и по-специално член 2, параграф 6 от приложение III към него,
 като взе предвид Решение No 2/2020 на Комитета на посланиците АКТБ—ЕС от 4 декември 2020 г. за изменение на Решение No 3/2019 на Комитета на посланиците АКТБ—ЕС за приемането на преходни мерки в съответствие с член 95, параграф 4 от Споразумението за партньорство АКТБ—ЕС (2),
 като взе предвид Решение No 5/2013 на Комитета на посланиците АКТБ—ЕС от 7 ноември 2013 г. относно устава на Техническия център за аграрно и селско сътрудничество (ЦРЗ) (3), и по-специално член 4, параграф 2 от приложението към него,
 като взе предвид Решение No 3/2006 на Комитета на посланиците АКТБ—ЕС от 27 септември 2006 г. относно Финансовия регламент за Техническия център за аграрно и селско сътрудничество (ЦРЗ) (4), и по-специално член 26, параграф 5 от него,
 като взе под внимание финансовите отчети на Техническия център за аграрно и селско сътрудничество за финансовата 2020 година, която приключи на 31 декември 2020 г.,
 като взе под внимание доклада на одиторите за финансовите отчети за финансовата 2020 година,
 като взе под внимание одобряването от управителния съвет на Центъра на финансовите отчети на Техническия център за аграрно и селско сътрудничество за финансовата 2020 година, въз основа на разглеждането на одитния доклад,
 като има предвид, че:
 (1)
 Приходите на Центъра за финансовата 2020 година се състоят основно от вноски от Европейския фонд за развитие в размер на 13 833 000 EUR от общо 15 279 000 EUR.
 (2)
 Цялостното изпълнение на бюджета на Центъра от страна на директора през финансовата 2020 година показа, че той следва да бъде освободен от отговорност във връзка с изпълнението на този бюджет,
 РЕШИ:
 Член единствен
 Комитетът, въз основа на доклада на одиторите и финансовите отчети за съответната финансова година, освобождава от отговорност директора на Техническия център за аграрно и селско сътрудничество във връзка с изпълнението на бюджета на Центъра за финансовата 2020 година.
 Съставено в Брюксел на 13 октомври 2021 година.
 За Комитета на посланиците АКТБ—ЕС
 Председател
 Iztok JARC
 (1) ОВ L 317, 15.12.2000 г., стр. 3.
 (2) ОВ L 420, 14.12.2020 г., стр. 32.
 (3) ОВ L 309, 19.11.2013 г., стр. 50.
 (4) ОВ L 350, 12.12.2006., стр. 1.