text:
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 18.10.2016
 COM(2016) 662 final
 2016/0325(COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT
 om unionens deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima) som genomförs gemensamt av flera medlemsstater
 {SWD(2016) 331 final}{SWD(2016) 332 final}
 MOTIVERING
 1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 •Motiv och syfte med förslaget
 Medelhavsområdet kännetecknas vanligen av höga nivåer av vattenstress, med 180 miljoner människor som anses som ”vattenfattiga”. Därför är det ytterst viktigt att förvaltningen av vattenförsörjnings- och livsmedelssystemen i det här området är hållbar.
 Klimatförändringar orsakar allt fler allvarliga vattenbrister i området, vilket får betydande följder för jordbruket. Den största delen av det tillgängliga vattnet används för bevattning. Detta innebär att sådana brister orsakar mindre och oregelbundna skördar, vilket leder till ytterligare belastningar på de naturliga tillgångarna och kapaciteten att ge områdets invånare rent vatten och mat till en rimlig kostnad.
 Det här har i sin tur negativa följder för näring, hälsa, försörjning, levnadsstandarder och välfärdsnivån. Den här sociala och ekonomiska stressen är en betydande orsak till instabilitet. Den bidrar också till migration, både inom landet då otaliga jordbrukarfamiljer flyttar till städer, och till andra länder då vissa delar av befolkningen drivs till att migrera, speciellt till Europa.
 Den ohållbara förvaltningen av vattenförsörjnings- och livsmedelssystem i Medelhavsområdet beror på flera faktorer, bland annat politisk instabilitet, klimatförändringar och den snabbt ökande befolkningen. En av de främsta orsakerna till detta är avsaknaden av gemensamma innovativa lösningar som är anpassade till förhållandena i regionen och lätt kan överföras inom den. Några sådana lösningar väntas heller inte uppstå eftersom de regionala utmaningarna är av helt andra proportioner än den totala nivån på investeringar i forskning och innovation i Medelhavsområdet. Investeringsnivåerna varierar också mycket från ett land till ett annat. Finansiering inriktas inte på att åtgärda vatten- och livsmedelsproblemet, och de berörda aktörerna – till exempel inom den privata sektorn – har inte alltid tillräckligt stark kapacitet inom forskning och innovation. Dessutom är samarbetsinsatserna inom forskning och innovation mellan medlemsstaterna och länder i södra och östra Medelhavsområdet för splittrade (i huvudsak förvaltade genom bilaterala avtal) för att ha någon betydande effekt.
 I det här sammanhanget, och i fråga om migration, är det gemensamma programinitiativet Prima som leds av deltagande stater från unionen och södra Medelhavsområdet
 1
 speciellt viktigt och relevant. Initiativet följer strategin för det nya migrationspartnerskapet för förbättrat ekonomiskt samarbete med medlemsstaterna och andra parter. Det visar hur forskningsstrategier kan leda till effektiv samordning genom att man utnyttjar nationella budgeter fullt ut och förenar länder i Medelhavsområdet för att ta itu med långvariga gemensamma problem.
 Programmets strategiska mål är att utarbeta de gemensamma innovativa lösningar för vattenförsörjnings- och livsmedelssystem som Medelhavsområdet akut behöver. Genom att uppnå detta strategiska mål kommer vattenförsörjnings- och livsmedelssystemen att bli mer ändamålsenliga, kostnadseffektiva och hållbara. På detta sätt skulle forskning och innovation kunna vara till hjälp med att lösa större problem gällande näring, hälsa och social välfärd, och i slutändan med att åtgärda massmigrationstrender. Forsknings- och innovationsstrategier kan därmed utnyttjas till fullo för att ta itu med migrationsutmaningen, i linje med kommissionens meddelande om en ny partnerskapsram med tredjeländer inom den europeiska migrationsagendan (COM(2016) 385).
 •Institutionell bakgrund
 Den process som ledde fram till det gemensamma programmet Prima började med Europa-Medelhavskonferensen om vetenskap, forskning och innovation i Barcelona 2012. Målet är att stärka samarbetet mellan de europeiska länderna och länderna i Medelhavsområdet inom forskning och innovation, som en del av de bredare målen för unionens externa politik i fråga om södra grannskapet.
 Flera av rådets ordförandeskap har framhävt behovet av att inrätta ett regionalt partnerskap för att ta itu med stora gemensamma utmaningar, bland annat vattentillgång, vattenförvaltning, innovation och institutionell samordning. Tanken med ett regionalt partnerskap är att arbeta utgående från samägande, gemensamt intresse och delade vinster inom en långvarig, strukturerad ram.
 Rådet (konkurrenskraft) uppmanade den 5 december 2014 kommissionen att bedöma om det vore motiverat för unionen att delta i det gemensamma programmet Prima på grundval av artikel 185 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget), sett till målens omfattning och den mängd resurser som krävs. I sina slutsatser var rådet speciellt positiva till programmets fokus på utveckling och genomförande av innovativa, integrerade lösningar för hållbar förvaltning av vattenförsörjnings- och livsmedelssystemen i Medelhavsområdet. Rådet ansåg att man bör prioritera detta för att förbättra hälsan, välfärden och de sociokulturella förhållandena för människorna i Medelhavsområdet och för att främja ekonomisk tillväxt.
 Följaktligen lämnade några medlemsstater och tredjeländer i Medelhavsområdet i december 2014 in ett förslag till kommissionen om deltagande i det gemensamma programmet Prima.
 På grundval av rådets (konkurrenskraft) slutsatser och efter att förslaget formellt lämnats in bad Carlos Moedas, kommissionär med ansvar för forskning, vetenskap och innovation, kommissionens avdelningar att genomföra en konsekvensbedömning av de möjliga alternativen, bland annat ett initiativ med artikel 185 i EUF-fördraget som rättslig grund.
 •Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området
 Det gemensamma programmet Prima passar in i ett institutionellt sammanhang där man på den högsta politiska nivån har framhävt behovet av att stärka unionens samarbete med länderna i södra Medelhavsområdet på nyckelområdena vattenresurser och livsmedelssystem och relaterade områden.
 Prima förankrar regionens viktigaste forsknings- och innovationsutmaningar i bredare socioekonomiska och geopolitiska mål. Syftet är att komplettera liknande institutionella insatser som gjorts på sistone inom andra områden av unionens politik än forskning och innovation. Dessa förtecknas nedan.
 a)
 Vattendiplomati (utrikesrådets slutsatser av den 22 juli 2013)
 Följderna av klimatförändringen och den demografiska och ekonomiska utvecklingen, tillsammans med stress över vattenkvalitet, vattentillgång och vattenförvaltning är stora säkerhetsutmaningar som sannolikt kommer att ge upphov till spänning och konflikter kring tillgången till vatten. I det här sammanhanget spelar unionen en viktig roll genom att stödja vattendiplomati runtom i världen och kring gränsöverskridande vattendrag i Europa – bland annat genom att stödja vatteninitiativ med EU:s grannskapsländer och andra länder som fastställs i EU:s kartläggning av tryggad vattenförsörjning.
 b)
 Översyn av den europeiska grannskapspolitiken (utrikesrådets slutsatser av den 14 december 2015)
 Rådet välkomnade översynen av den europeiska grannskapspolitiken som en viktig politisk prioritering för unionen under de kommande åren. Denna innefattar den viktiga roll forskning och innovation spelar för den socioekonomiska utvecklingen i grannskapet och hjälper grannskapsländer att modernisera och diversifiera sina ekonomier genom att underlätta deras deltagande i EU:s initiativ.
 c)
 Hållbara utvecklingsmål (utrikesrådets slutsatser av den 26 maj 2015)
 Hänvisning görs till Horisont 2020-åtagandet att stödja hållbar utveckling, både inom unionen och med internationella partner, samt behovet av att främja vetenskap, teknik och innovation som en del av den övergripande strategin för tiden efter 2015 för att utplåna fattigdom och främja hållbar utveckling.
 d)
 Migration (utrikesrådets slutsatser av den 12 oktober 2015 och 17–18 mars 2016)
 Rådet vidkänner i sina slutsatser att migrationskrisen inom och bortom EU:s grannskap förvärras på grund av fattigdom, begränsad socioekonomisk utveckling och brott mot de mänskliga rättigheterna, och efterlyser en stark EU-politik för extern migration och asyl. Rådet förnyade också sitt åtagande att mobilisera alla instrument och strategier för att ta itu med de underliggande orsakerna till migrationsflödena, framför allt dåliga socioekonomiska förhållanden och klimatförändringar.
 e)
 Europeisk klimatdiplomati efter COP21 (utrikesrådets slutsatser av den 15 februari 2016)
 I det allmänna sammanhanget klimatdiplomati hänvisar rådet till utarbetandet av en klimatdiplomatisk handlingsplan, med bland annat åtgärder som fokuserar på sambandet mellan klimatförändring, naturresurser, inklusive vatten, välstånd, stabilitet och migration.
 •Förenlighet med unionens politik inom andra områden
 Målen är förenliga med problemformuleringen och omfattar de relaterade forsknings- och innovationsutmaningarna, vilket säkerställer samverkan mellan strategier i Europa, Medelhavsområdet och globalt. Prima är i synnerhet förenligt med kommissionens meddelande om en ny partnerskapsram med tredjeländer inom den europeiska migrationsagendan (COM(2016) 385). Meddelandets fokus ligger på att ta itu med de underliggande orsakerna till migration och tvångsförflyttning genom all ”EU-politik för bland annat utbildning, forskning, klimatförändringar, energi, miljö och jordbruk”. I meddelandet förespråkas också nya modeller för utvecklingssamarbete med den privata sektorn, innovativa finansieringsmekanismer och investeringar i små och medelstora företag och hållbara infrastrukturer.
 Det har redan fastställts för Horisont 2020 att ”Klimatåtgärder, miljö, resurseffektivitet och råvaror” samt ”Livsmedelstrygghet, hållbart jord- och skogsbruk, havs-, sjöfarts- och inlandsvattenforskning samt bioekonomin” är några av de prioriterade samhällsutmaningar som ska åtgärdas genom stöd till investeringar i forskning och innovation. För Horisont 2020 föreskrivs också att forsknings- och innovationsverksamhet som syftar till att åtgärda dessa utmaningar bör genomföras både inom och utanför unionen, med tanke på den gränsöverskridande och globala karaktären hos klimat och miljö, deras omfattning och komplexitet och den internationella dimensionen hos försörjningskedjan för livsmedels- och jordbruksprodukter.
 De forsknings- och innovationsmål som har att göra med vattenförsörjnings- och livsmedelssystem i Medelhavsområdet förefaller vara förenliga med och relevanta för följande initiativ.
 •
 Utvecklingsagendan efter 2015 och de hållbara utvecklingsmålen.
 •
 Barcelonaprocessen som inleddes i november 1995 på initiativ av EU:s och Medelhavsländernas utrikesministrar och det tillhörande meddelandet Barcelonaprocessen: en union för Medelhavsområdet (KOM(2008) 319), varigenom ett multilateralt partnerskap inrättades, med fokus på regionala och transnationella projekt.
 •
 Meddelandet Förbättra och fokusera unionens internationella samarbete inom forskning och innovation: en strategi (COM(2012) 497) som fastställer ett fokus på att främja integration i – eller anpassning till – det europeiska forskningsområdet för grannskapet.
 2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN
 •Rättslig grund
 Den rättsliga grunden till förslaget till Primaprogrammet är artikel 185 i EUF-fördraget. Detta instrument ger EU rätt att vid genomförandet av det fleråriga ramprogrammet med de berörda medlemsstaternas samtycke vidta åtgärder för deltagande i sådana program för forskning och utveckling som har inletts av flera medlemsstater, inklusive deltagande i de organisationer som har skapats för att genomföra programmen.
 •Subsidiaritetsprincipen (för icke-exklusiv befogenhet)
 Prima är ett gemensamt program som baseras på och består av nationella program som inletts av och åtgärder som genomförs av de deltagande medlemsstaterna och associerade länder, med stöd och deltagande från EU.
 Kommissionens förslag för Horisont 2020 gör det möjligt för EU att delta i Prima enligt artikel 185 i EUF-fördraget. Det är det lämpliga instrumentet för EU:s stöd till initiativet eftersom det möjliggör både samordning av nationella forskningsprogram och EU:s deltagande i det gemensamma programmet.
 De nationella, bilaterala och gränsöverskridande programmen som har använts hittills för att förbättra forskning och innovation kring vattenförsörjnings- och livsmedelssystem har visat sig otillräckliga för att åtgärda gränsöverskridande problem och locka ytterligare investeringar från den offentliga och privata sektorn.
 Dessutom är utmaningarna kring vattenförsörjnings- och livsmedelssystem i Medelhavsområdet komplexa, sammankopplade, gränsöverskridande och sektorsövergripande. De kräver tvärvetenskaplig forskning och integrerade lösningar som inbegriper innovation. Andra faktorer, som landsbygdssamhällens sociala beteende, ekonomiska begränsningar eller de rättsliga och institutionella ramarnas stabilitet, kan också främja antagandet av de lämpligaste åtgärderna. Ett land skulle knappast kunna klara av en sådan komplexitet på egen hand.
 Erfarenheterna av liknande artikel 185-initiativ visar att åtgärder på unionsnivå kan leda till ett väl samordnat och integrerat program genom att uppfylla följande:
 a)
 Uppnå den skala och omfattning som behövs samt den kritiska massan av resurser.
 b)
 Stimulera hävstångseffekter och påverka EU:s externa politik och migration.
 c)
 Bidra till globalt samarbete och det södra europeiska grannskapet.
 •Proportionalitetsprincipen
 Detta förslag går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målen. Unionens deltagande i Prima kommer att ske inom gränserna för de befogenheter som anges i EUF-fördraget och kommer bara att underlätta och stödja de deltagande staternas uppfyllande av Primas mål, även ekonomiskt. De deltagande staterna kommer att behöva samarbeta för att bättre samordna, anpassa och integrera de relevanta nationella programmen eller åtgärderna, och i slutändan utveckla en gemensam långsiktig strategisk forskningsagenda.
 Mer information finns också i konsekvensbedömningsrapporten, avsnitt 6.5.
 •Val av instrument
 Slutsatserna av samrådet med berörda parter samt analysen och jämförelsen av alternativen i konsekvensbedömningen har visat att artikel 185 i EUF-fördraget är den lämpligaste grunden för att uppnå målen för Prima. Artikel 185 i EUF-fördraget är också de deltagande staternas val.
 Ett initiativ enligt artikel 185 i EUF-fördraget är den mest ändamålsenliga och effektiva typen av intervention för att uppnå Primas strategiska och specifika mål. Ett initiativ enligt artikel 185 i EUF-fördraget ger sannolikt den största möjliga hävstångseffekten jämfört med andra instrument på ett stabilt, långsiktigt och integrerat sätt.
 Ett initiativ enligt artikel 185 i EUF-fördraget skulle ytterligare främja utvecklingen av ett mer jämlikt förhållande med grannskapsländer. Unionen och de berörda länderna kommer tillsammans att fastställa sina gemensamma prioriteringar, vilket leder till en ny samarbetsfas, i linje med prioriteringarna för europeiska grannskapspolitiken.
 3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR
 •Samråd med berörda parter
 Två huvudsakliga samråd ordnades som en del av konsekvensbedömningen för Prima
 •
 ett 12 veckor långt offentligt samråd på nätet, den 1 februari–24 april 2016,
 •
 ett evenemang för berörda parter på Malta den 17 mars 2016.
 Berörda parter från Europa och de södra medelhavsländerna från forskarsamfundet, den akademiska världen, näringslivet och det civila samhället uttryckte sina åsikter. De många bidragen och inlagorna som lades fram har beaktats till fullo vid utarbetandet av förslaget.
 De berörda parterna understödde huvudsakligen ett artikel 185-alternativ.
 •Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden
 En grupp externa experter (Primaexpertgruppen) från medlemsstater och tredjeländer i Medelhavsområdet och andra områden inrättades som stöd för konsekvensbedömningen. Gruppens resultat jämfördes med resultat från andra källor (till exempel en litteraturöversikt som genomfördes av kommissionens avdelningar och resultat från det offentliga samrådet på nätet) och beaktades i konsekvensbedömningen.
 •Konsekvensbedömning
 Olika möjliga alternativ kartlades under konsekvensbedömningen, med olikheter i fråga om omfattning, geografisk täckning och instrumenttyp. Alla dessa alternativ utvärderades med verktyg 14 i verktygslådan för bättre lagstiftning. På denna grund har följande alternativ bibehållits.
 Alternativ 0: Ingen strategiförändring – Referensscenario – Horisont 2020 fortsätter att stödja vatten- och livsmedelsfrågor i allmänhet då det behövs. Det är osannolikt att särskilda initiativ inleds i syfte att integrera medelhavsländernas system för forskning och innovation. Enskilda insatser skulle vanligen vara i 3–4 år, med begränsad inverkan.
 Alternativ 1: ERA-NET Cofund-insats – Den huvudsakliga insatsen inom Horisont 2020 är genomförandet av en enda samfinansierad gemensam ansökningsomgång för varje åtgärd, vilket leder till finansiering av gränsöverskridande forsknings- och/eller innovationsprojekt. Enskilda insatser skulle vanligen vara i 5 år. Detta alternativ skulle bestå av en serie ERA-NET Cofund-insatser, begränsat till den återstående tiden av Horisont 2020. Det skulle inte vara möjligt att åtgärda innovationsdimensionen på ett betydande sätt, eftersom de nationella programmen som skulle samarbeta och samordna sin verksamhet huvudsakligen fokuserar på offentliga forskningsorganisationers forskning. Alternativ 1 väntas inte integrera nationella finansieringsprogram i en gemensam strategisk forskningsagenda.
 Alternativ 2: Det gemensamma programmet Prima på grundval av artikel 185 i EUF-fördraget – EU skulle ha möjlighet att vidta åtgärder för sitt deltagande i forsknings- och utvecklingsprogram som har inletts av flera medlemsstater, inklusive deltagande i de organisationer som har skapats för att genomföra programmen. I artikel 26 i förordningen om ramprogrammet Horisont 2020 anges villkoren och kriterierna för fastställande av och förslag till ett initiativ enligt artikel 185 i EUF-fördraget.
 Kommissionen får bland annat endast föreslå artikel 185-initiativ när det behövs en särskild genomförandestruktur och de deltagande staternas engagemang för närmare integration på vetenskaplig, förvaltningsmässig och finansiell nivå är stort. Detta alternativ innebär att man utarbetar en övergripande strategisk forskningsagenda och dess hela genomförande genom flera gränsöverskridande ansökningsomgångar som genomförs av flera deltagande stater och tillämpas genom en särskild genomförandestruktur. Detta är vanligen ett långsiktigt åtagande (tio år). Unionen skulle bidra ekonomiskt genom att matcha nationella investeringar. Detta alternativ är det som har bäst förutsättningar att leda till att de specifika och allmänna målen uppnås och till att ett antal pilotprojekt och demonstratorer genomförs på områden som är strategiskt viktiga för vattenförsörjnings- och livsmedelssystem. All erfarenhet från genomförandet av tidigare och pågående artikel 185-initiativ beaktas i alternativet, i fråga om förvaltningen av EU:s ekonomiska bidrag, uppnåendet av effekter osv. Detta alternativ är också utformat för att säkerställa sund ekonomisk förvaltning och skydda unionens ekonomiska intressen genom lämpliga förhandskontroller, ekonomiska rapporter och efterhandskontroller.
 Dessa alternativ och deras sannolika konsekvenser jämfördes med varandra med referensscenariot som riktmärke och med beaktande av följande kriterier:
 Ändamålsenlighet: de föreslagna alternativen bör förbättra forsknings- och innovationsramen i Medelhavsområdet på områdena vattenförsörjnings- och livsmedelssystem.
 Effektivitet: de föreslagna alternativen bör uppnå effekterna med största möjliga kostnads–nyttoförhållande.
 Förenlighet med annan politik: de föreslagna alternativen bör vara förenliga med annan politik och andra program inom forskning och innovation på EU-nivå och nationell nivå och med internationell samordnings- och samarbetspolitik.
 Tidigare och pågående initiativ enligt artikel 185 i EUF-fördraget visar att ett sådant initiativ sannolikt har en stor hävstångseffekt på nationella offentliga medel på ett stabilt, långsiktigt och integrerat sätt, vilket bidrar till att göra följande:
 Bidra med den önskade struktureringseffekten på nationell politik och nationella program inom forskning och innovation och integrera dem.
 Göra det möjligt att utarbeta stabila, långsiktiga, gemensamma strategiska forskningsagendor med insatser i lämplig skala och omfattning.
 Stödja anpassningen av nationella forsknings- och innovationsprogram.
 Göra det möjligt att involvera partnerländer på lika villkor.
 Göra det möjligt att strukturellt involvera olika typer av berörda parter, både inom den offentliga och privata sektorn, och sammanföra och utnyttja deras respektive kunskaper och ekonomiska resurser.
 Stärka forsknings- och innovationskapaciteten på ett hållbart sätt.
 •Grundläggande rättigheter
 Initiativet är förenligt med artikel 37 om miljöskydd i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna: ”En hög nivå i fråga om miljöskydd och förbättring av miljöns kvalitet ska integreras i unionens politik och tryggas i enlighet med principen om hållbar utveckling.”
 4.BUDGETKONSEKVENSER
 I finansieringsöversikten som läggs fram tillsammans med detta beslut anges de indikativa budgetkonsekvenserna. EU:s bidrag ska vara upp till 200 miljoner euro, inklusive Eftabidraget. Anslaget anges i löpande priser. EU:s bidrag ska göras som en del av genomförandet av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation.
 Från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling:
 –Samhällsutmaning 2 ”Forskning och innovation kopplat till jordbruk – Säkerställa tillräcklig försörjning av säkra och högkvalitativa livsmedel”.
 Från GD Forskning och innovation:
 –Samhällsutmaning 2 ”Livsmedelstrygghet, hållbart jord- och skogsbruk, havs-, sjöfarts- och inlandsvattenforskning samt bioekonomin”.
 –Samhällsutmaning 5 ”Klimatåtgärder, miljö, resurseffektivitet och råvaror”.
 –Industriellt ledarskap.
 Av EU:s bidrag får högst 5 % användas till administrativa kostnader. Detta motsvarar 10 miljoner euro.
 EU:s bidrag kommer att förvaltas av genomförandestrukturen Prima-IS (indirekt förvaltning av EU-medel). Innan förvaltningen delegeras och medlen överförs kommer Prima-IS att undergå en förhandsbedömning i enlighet med de krav som anges i artikel 61 i budgetförordningen, för att bedöma dess kapacitet att genomföra programmet, till exempel att ta emot, anslå och övervaka EU:s ekonomiska bidrag inom ramen för indirekt förvaltning av EU:s budget.
 Bestämmelserna i beslutet och i det delegeringsavtal som ska ingås mellan kommissionen och den särskilda genomförandestrukturen säkerställer att EU:s ekonomiska intressen är skyddade. Risken för utebliven uppbörd täcks av de ekonomiska garantier som de deltagande staterna kommer att behöva tillhandahålla i god tid, senast innan delegeringsavtalet undertecknas.
 De deltagande staterna och EU gör förhandsåtaganden att bidra till Prima. EU:s åtagande om 200 miljoner euro från den befintliga fleråriga budgetramen kommer främst att användas för att finansiera indirekta åtgärder som följer av ansökningsomgångar som inleds av Prima-IS. Detta kommer att omfatta sju årliga arbetsplaner (2018–2024), och kommissionens sista åtagande som görs 2020 kommer att användas för att finansiera projekt som följer av ansökningsomgångar under åren 2020–2024. I den årliga arbetsplanen kommer de deltagande staterna att beskriva de åtgärder som finansierats genom nationella program och respektive budgeter som anslagits för dessa åtgärder. De deltagande staterna har uppmärksammats på behovet av att göra betydande åtaganden redan under det första året då programmet genomförs och göra tidigare utbetalningar till initiativet för att uppväga det starka förhandsåtagandet från unionens budget.
 EU:s bidrag till varje årlig arbetsplan kommer inte att överstiga de deltagande staternas åtaganden. Detta säkerställer att det finns en balans mellan åtminstone matchande bidrag från EU och de deltagande staterna. Detta möjliggör en mekanism för att minska EU:s åtagande om de deltagande staterna inte gör de åtaganden som förväntas av dem.
 Dessutom föreskriver lagstiftningsförslaget att kommissionen ska genomföra en bedömning av de åtaganden de deltagande staterna har gjort genom de två första årliga arbetsplanerna som ett villkor för EU:s ekonomiska bidrag. Efter denna utvärdering får EU:s maximala bidrag ses över i enlighet med de tillämpliga garantierna om avslutande, minskning eller tillfällig indragning av EU:s ekonomiska bidrag, som anger att ”Om de deltagande staterna inte deltar, deltar delvis eller för sent i finansieringen av Prima får kommissionen avsluta, minska proportionerligt eller tillfälligt dra in unionens ekonomiska bidrag, med beaktande av det finansieringsbelopp som de deltagande staterna har anslagit för genomförandet av Prima”.
 5.ÖVRIGA INSLAG
 •Årliga arbetsplaner samt åtgärder för övervakning, utvärdering och rapportering
 Primas årliga arbetsplaner kommer att säkerställa att alla åtgärder är enhetliga, samordnade och inriktade på att Primas operativa, specifika och allmänna mål uppnås. Den årliga arbetsplanen måste godkännas av kommissionen och kommer att innehålla följande:
 - Gränsöverskridande ansökningsomgångar som ska finansieras av Prima-IS med EU-bidrag, i enlighet med Horisont 2020-bestämmelserna för deltagande.
 - Åtgärder som endast finansieras av de deltagande staterna, och beräkning av matchningen med unionens bidrag enligt vissa villkor. I synnerhet kommer dessa åtgärder att införas i det årliga arbetsprogrammet efter en positiv extern utvärdering genom internationell sakkunnigbedömning med avseende på målen i det gemensamma programmet Prima. De kommer att genomföras i enlighet med gemensamma principer som de deltagande staterna och kommissionen enas om. Dessa åtgärder kommer att innefatta ansökningsomgångar mellan de deltagande staternas program för gränsöverskridande projekt, anordnade av Prima-IS (även utvärdering av förslag). Åtgärderna bör allt mer också beakta de högre tekniska mognadsgraderna som definieras i de allmänna bilagorna till Horisont 2020-arbetsprogrammen
 2
 .
 Prima-IS:s årliga rapportering kommer att täcka båda aspekterna. Detta ger kommissionens avdelningar möjligheter till noggrann övervakning och gör det lättare att vid behov vidta korrigerande åtgärder, som i synnerhet att minska EU:s åtaganden avseende enskilda årliga arbetsplaner om de deltagande staternas genomförande av åtgärderna inte håller den behövliga åtagandenivån för att motsvara EU:s dito.
 Generaldirektoratet för forskning och innovation har antagit standardiserade övervakningsarrangemang för initiativ enligt artikel 185 i EUF-fördraget. Dessa arrangemang kommer också att gälla det gemensamma programmet Prima. Deras effektivitet bör utvärderas både på programnivå (med fokus på om de allmänna målen har uppnåtts) och nationell nivå (med fokus på enskilda länders mål).
 Kommissionsavdelningarnas, Prima-IS:s och de deltagande staternas ansvarsområden med avseende på övervakning och kontrollmekanismer avgränsas tydligt i den grundläggande akten. De kommer att vidareutvecklas i delegeringsavtalet mellan kommissionen och Prima-IS.
 En mellanliggande och slutlig oberoende utvärdering planeras.
 Kommissionen kommer också att säkerställa att alla åtgärder som vidtas och stöds som en del av initiativet är förenliga med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.
 •Undantag från Horisont 2020-reglerna om deltagande
 Det tillvägagångssätt som valts för artikel 185-alternativet för Prima kräver endast begränsade undantag från Horisont 2020-reglerna om deltagande. För att säkerställa ett balanserat kärndeltagande i indirekta åtgärder i en nord-sydkonfiguration bör antalet deltagare, som ett undantag från artikel 9.1 b i förordning (EU) nr 1290/2013, vara minst tre rättsliga enheter som är etablerade i tre olika deltagande stater, varav en är etablerad i en medlemsstat eller ett land som är associerat till Horisont 2020 och en i ett tredjeland, med eller utan association till Horisont 2020. Ett undantag från artikel 9.3 i förordning (EU) nr 1290/2013 är nödvändigt för att säkerställa att minimikraven för behörighet för deltagande i indirekta åtgärder med ett minimikrav på deltagande av en rättslig enhet inte är diskriminerande mot enheter som är etablerade i tredjeländer som deltar i Prima som deltagande land. Detta skulle endast gälla i undantagsfallet om ansökningsomgångar i den årliga arbetsplanen innefattar åtgärder med en mottagare och måste godkännas av kommissionen. Undantag från artikel 12 i förordning (EU) nr 1290/2013 är nödvändiga för att utvidga samarbetet genom gemensamma ansökningsomgångar som inleds av Prima-IS med andra rättsliga enheter än tredjeländer och internationella organisationer.
 2016/0325 (COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT
 om unionens deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima) som genomförs gemensamt av flera medlemsstater
 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 185 och 188 andra stycket,
 med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
 efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
 med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande
 3
 ,
 i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och
 av följande skäl:
 (1)Kommissionen framhävde i sitt meddelande Europa 2020 En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla av den 3 mars 2010 behovet av att utveckla gynnsamma förhållanden för investeringar i kunskap och innovation för att uppnå smart, hållbar tillväxt för alla i unionen. Både Europaparlamentet och rådet har godkänt den strategin.
 (2)Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013
 4
 inrättades Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (nedan kallat Horisont 2020). Syftet med Horisont 2020 är att uppnå större inverkan på forskning och innovation genom att bidra till stärkandet av offentlig-offentliga partnerskap, till exempel genom unionens deltagande i program som genomförs av flera medlemsstater.
 (3)Offentlig-offentliga partnerskap bör syfta till att utveckla närmare synergieffekter, öka samordningen och undvika onödig överlappning med andra forskningsprogram på unionsnivå samt på internationell, nationell och regional nivå, och bör ta full hänsyn till de allmänna principerna för Horisont 2020, i synnerhet de som avser öppenhet och transparens.
 (4)I förordning (EU) nr 1291/2013 fastställs ”Klimatåtgärder, miljö, resurseffektivitet och råvaror” samt ”Livsmedelstrygghet, hållbart jord- och skogsbruk, havs-, sjöfarts- och inlandsvattenforskning samt bioekonomin” som några av de prioriterade samhällsutmaningar som ska åtgärdas genom stöd till investeringar i forskning och innovation. Dessutom fastställs i förordning (EU) nr 1291/2013 att forsknings- och innovationsverksamhet för dessa utmaningar bör genomföras både inom och utanför unionen, med tanke på den gränsöverskridande och globala karaktären hos klimat och miljö, deras omfattning och komplexitet och den internationella dimensionen hos försörjningskedjan för livsmedel och jordbruk.
 (5)Enligt förordning (EU) nr 1291/2013 är internationellt samarbete med tredjeländer nödvändigt för att effektivt hantera gemensamma utmaningar. Internationellt samarbete kring forskning och innovation är en avgörande aspekt av unionens globala åtaganden och spelar en viktig roll i unionens partnerskap med grannskapsländerna. Detta samarbete följer europeiska grannskapspolitikens tillvägagångssätt att särskilja mellan samarbetsnivån för varje land i grannskapet på grundval av deras åtagande gentemot unionen.
 (6)Kommissionen framhävde i sitt meddelande av den 7 juni 2016 om en ny partnerskapsram med tredjeländer inom den europeiska migrationsagendan behovet av att använda alla strategier, även inom forskning och innovation, för att ta itu med de underliggande orsakerna till irreguljär migration genom en ny samarbetsmodell som involverar privata investerare, utnyttjande av begränsade budgetresurser och ett fokus på små och medelstora företag och hållbar infrastruktur.
 (7)Den 23 december 2014 lämnade en grupp bestående av 19 länder i Medelhavsområdet in ett förslag till kommissionen om ett gemensamt programinitiativ avseende partnerskap för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima). Av dessa länder har 14 enats om att gemensamt genomföra Primainitiativet genom att utfästa ekonomiska bidrag: EU-medlemsstaterna Cypern, Frankrike, Grekland, Italien, Luxemburg, Malta, Portugal, Spanien och Tjeckien, tredjeländerna Israel och Tunisien som är associerade till Horisont 2020 och tredjeländerna Egypten, Libanon och Marocko som inte är associerade till Horisont 2020.
 (8)Prima syftar till att genomföra ett gemensamt program för utveckling och införande av innovativa och integrerade lösningar för att förbättra effektiviteten, säkerheten, tryggheten och hållbarheten för livsmedelsproduktion och vattenförsörjning i Medelhavsområdet. Prima bör bidra till uppnåendet av de nyligen överenskomna målen för hållbar utveckling och till den kommande strategin för hållbar utveckling.
 (9)För att säkerställa att de tredjeländer som inte är associerade till Horisont 2020 – dvs. Egypten, Libanon och Marocko – deltar i Prima bör internationella avtal mellan unionen och dessa tredjeländer krävas för att inbegripa dem i det regelverk som fastställs genom detta beslut.
 (10)I enlighet med målen för Horisont 2020 bör alla andra medlemsstater och tredjeländer som är associerade till Horisont 2020 ha rätt att delta i Prima om de åtar sig att bidra till finansieringen av Prima.
 (11)För att målen för Prima ska uppnås bör det vara möjligt för alla andra tredjeländer som inte är associerade till Horisont 2020, speciellt länder i södra Medelhavsområdet, att delta om de åtar sig att bidra till finansieringen av Prima och om Prima-IS godkänner deras deltagande. Deltagandet bör också föreskrivas i det relevanta internationella avtalet mellan ett sådant tredjeland och unionen.
 (12)För att säkerställa det gemensamma genomförandet av Prima bör en genomförandestruktur inrättas (Prima-IS). Prima-IS bör vara mottagare för unionens ekonomiska bidrag och bör säkerställa effektivt genomförande av Prima.
 (13)Förutsättningen för unionens ekonomiska bidrag bör vara formella åtaganden från de deltagande staterna att bidra till finansieringen av Prima och att de åtagandena fullgörs i enlighet med villkoren i detta beslut. De deltagande staterna bör ges flexibilitet att välja att bidra ekonomiskt till Prima-IS för finansiering av indirekta åtgärder och därigenom uppnå en hög grad av ekonomisk integration. Dessutom bör de deltagande staterna bidra ekonomiskt eller in natura till åtgärder som genomförs utan unionsbidrag. Den period inom vilken de deltagande staterna måste tillhandahålla sitt bidrag bör vara tydligt fastställd.
 (14)Ett högsta gränsvärde bör fastställas för unionens bidrag till Prima med finansiering från Horisont 2020. Upp till det gränsvärdet bör unionens bidrag motsvara de deltagande staternas bidrag till Prima för att man ska uppnå en hög hävstångseffekt och säkerställa starkare integrering av de deltagande staternas program. Det bör vara möjligt att använda en begränsad del av unionens bidrag till att täcka de administrativa kostnaderna för Prima-IS.
 (15)För att undvika att genomförandet av Prima fördröjs bör en tidsfrist fastställas för inledandet av de sista åtgärderna, även de sista ansökningsomgångarna.
 (16)Primas åtgärder bör vara förenliga med målen och forsknings- och innovationsprioriteringarna för Horisont 2020 och med de allmänna principer och villkor som fastställs i artikel 26 i förordning (EU) nr 1291/2013. Prima bör beakta OECD-definitionerna avseende teknisk mognadsgrad vid klassificering av teknisk forskning, produktutveckling och demonstrationsverksamhet.
 (17)I syfte att uppnå målen för Prima bör Prima-IS tillhandahålla ekonomiskt stöd främst i form av bidrag till deltagare i insatser som finansieras genom Prima-IS. De insatserna bör väljas ut efter öppna och konkurrensutsatta ansökningsomgångar som överses av Prima-IS.
 (18)Ansökningsomgångar som handhas av Prima-IS bör också offentliggöras i den gemensamma portalen för deltagare, samt genom andra elektroniska medel för spridning inom Horisont 2020 under kommissionens förvaltning.
 (19)Unionens ekonomiska bidrag bör förvaltas i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning och med de bestämmelser om indirekt förvaltning som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012
 5
 och kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012
 6
 .
 (20)I syfte att skydda unionens ekonomiska intressen bör kommissionen ha rätt att minska, tillfälligt dra in eller avsluta unionens ekonomiska bidrag om Prima genomförs bristfälligt, delvis eller för sent, eller om de deltagande staterna inte bidrar, eller bidrar delvis eller för sent, till finansieringen av Prima.
 (21)Deltagande i indirekta åtgärder som finansieras genom Prima-IS omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1290/2013
 7
 . På grund av Primas särskilda operativa behov är det dock nödvändigt att föreskriva undantag i enlighet med artikel 1.3 i den förordningen.
 (22)Undantag från artikel 9.1 b och 9.3 i förordning (EU) nr 1290/2013 är nödvändiga för att beakta de särdrag som följer av Primas geografiska omfattning, genom ytterligare anpassning av minimikraven för behörighet att delta i indirekta åtgärder. För att säkerställa ett balanserat kärndeltagande i indirekta åtgärder i en norr-söderkonfiguration, som ett undantag från artikel 9.1 b i förordning (EU) nr 1290/2013, bör minimiantalet deltagare vara tre rättsliga enheter som är etablerade i tre olika deltagande stater, varav en är etablerad i en medlemsstat eller i ett land som är associerat till Horisont 2020 och en är etablerad i ett tredjeland, med eller utan association till Horisont 2020. Ett undantag från artikel 9.3 i förordning (EU) nr 1290/2013 är nödvändigt för att säkerställa att minimikraven för behörighet att delta i indirekta åtgärder inte är diskriminerande mot enheter som är etablerade i tredjeländer som deltar i Prima som deltagande stater. För att säkerställa att finansieringsvillkoren inte är diskriminerande mot enheter som är etablerade i tredjeländer som deltar i Prima som deltagande stater bör det föreskrivas att rättsliga enheter som är etablerade i deltagande stater är berättigade till stöd, utöver de enheter som anges i artikel 10.1 i förordning (EU) nr 1290/2013. Undantag från artikel 12 i förordning (EU) nr 1290/2013 är nödvändiga för att möjliggöra en utvidgning av samarbetet genom gemensamma ansökningsomgångar som inleds av Prima-IS med andra rättsliga enheter än tredjeländer och internationella organisationer.
 (23)I förenklingssyfte bör den administrativa bördan minskas för alla parter. Dubbelkontroller och oproportionerlig dokumentation och rapportering bör undvikas. Då kontroller utförs bör de nationella programmens särdrag tas i beaktande när så är lämpligt.
 (24)Kontroller av mottagare av unionsmedel som tillhandahålls i enlighet med detta beslut bör säkerställa en minskning av den administrativa bördan, i enlighet med förordning (EU) nr 1291/2013.
 (25)Under hela utgiftscykeln bör unionens ekonomiska intressen skyddas med hjälp av proportionella åtgärder, inbegripet att förebygga, spåra och utreda oriktigheter, att återkräva sådana medel som förlorats eller som utbetalats eller använts felaktigt och, i tillämpliga fall, administrativa sanktioner i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.
 (26)Kommissionen bör utföra en mellanutvärdering med speciellt fokus på Primas kvalitet och effektivitet och de framsteg som har gjorts i riktning mot de fastställda målen, samt en slututvärdering, och bör utarbeta rapporter om dessa utvärderingar.
 (27)På kommissionens begäran bör Prima-IS och de deltagande staterna lämna in all den information kommissionen behöver inkludera i rapporterna om utvärderingen av Prima.
 (28)Målet med detta beslut är att stärka integrationen och samordningen av forsknings- och innovationssystem och verksamhet i Medelhavsländerna på områdena vattenförsörjnings- och livsmedelssystem. Omfattningen av den forskning och innovation som behövs för att ta itu med utmaningarna i Medelhavsområdet är enorm på grund av att de största hindrena är av systembetingad karaktär. Omfattningen av forskning och innovation är komplicerad, tvärvetenskaplig och kräver ett gränsöverskridande tillvägagångssätt med flera aktörer. Ett gemensamt tillvägagångssätt med många deltagande stater kan bidra till att öka den behövliga skalan och omfattningen, genom sammanslagning av ekonomiska och intellektuella resurser. Eftersom målet därför bättre kan uppnås på unionsnivå genom att integrera nationella insatser till en konsekvent unionsstrategi, genom att samordna enskilda nationella forskningsprogram, genom att stödja utformandet av gemensamma forsknings- och finansieringsstrategier över de nationella gränserna och genom att uppnå den kritiska massan av aktörer och investeringar som krävs, får unionen anta åtgärder, i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.
 (29)Därför bör unionen delta i Prima.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Deltagande i Prima
 1.Unionen ska delta i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima), som genomförs gemensamt av [Cypern, Frankrike, Grekland, Israel, Italien, Luxemburg, Malta, Portugal, Spanien, Tjeckien och Tunisien] (nedan kallade deltagande stater), i enlighet med de villkor som fastställs i detta beslut.
 2.Egypten, Libanon och Marocko ska bli deltagande stater under förutsättning att de ingår internationella avtal med unionen där villkoren för deras deltagande i Prima fastställs.
 3.Alla medlemsstater och alla länder som är associerade till Horisont 2020 utöver de som förtecknas i punkt 1 får delta i Prima under förutsättning att de uppfyller det villkor som fastställs i artikel 4.1 c i detta beslut. Om staten uppfyller det villkoret ska den betraktas som en deltagande stat vid tillämpningen av detta beslut.
 4.Alla tredjeländer som inte är associerade till Horisont 2020 utöver de som förtecknas i punkt 2 får delta i Prima under förutsättning att
 (a)landet uppfyller det villkor som fastställs i artikel 4.1 c i detta beslut,
 (b)Prima-IS godkänner landets deltagande i Prima efter att ha utrett vilken relevans dess deltagande har för uppnåendet av målen för Prima, och
 (c)det ingår ett internationellt avtal med unionen där villkoren för dess deltagande i Prima fastställs.
 Om landet uppfyller de krav som anges i första stycket ska det betraktas som en deltagande stat vid tillämpningen av detta beslut.
 Artikel 2
 Mål för Prima
 1.Det allmänna målet för Prima är att utveckla fullt testade och förevisade gemensamma innovativa lösningar för vattenförsörjnings- och livsmedelssystem i Medelhavsområdet, för att göra dem mer klimattåliga, effektiva, kostnadseffektiva och hållbara, och för att bidra till att lösa problem med näring, hälsa, välfärd och migration tidigare.
 2.I syfte att bidra till det allmänna målet ska Prima uppfylla följande specifika mål:
 i)Utformande av en stabil, långsiktig, gemensam strategisk agenda på området vattenförsörjnings- och livsmedelssystem.
 ii)Inriktning av alla nationella forsknings- och innovationsprogram på genomförandet av den strategiska agendan.
 iii)Strukturell medverkan av alla berörda aktörer från den offentliga och privata sektorn i genomförandet av den strategiska agendan genom sammanslagning av kunskap och ekonomiska resurser för att uppnå den kritiska massa som behövs.
 iv)Stärkt finansiering och genomförandekapacitet för alla inblandade aktörer.
 Artikel 3
 Unionens ekonomiska bidrag till Prima
 1.Unionens maximala ekonomiska bidrag till Prima, inklusive Eftaanslag, ska vara 200 000 000 euro för att matcha de deltagande staternas bidrag.
 2.Unionens ekonomiska bidrag ska betalas från de anslag i unionens allmänna budget som anslagits för de relevanta delarna av det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020, fastställt genom rådets beslut 2013/743/EU
 8
 , och i synnerhet från del II ”Industriellt ledarskap” och del III ”Samhällsutmaningar”, i enlighet med artiklarna 58.1 c vi, 60 och 61 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.
 3.Unionens ekonomiska bidrag ska användas av genomförandestrukturen för Prima (Prima-IS)
 (a)för att finansiera de åtgärder som anges i artikel 6.1 a,
 (b)för att täcka de administrativa kostnaderna för Prima-IS, upp till högst 5 % av unionens ekonomiska bidrag.
 Artikel 4
 Villkor för unionens ekonomiska bidrag till Prima
 1.Unionens ekonomiska bidrag ska beviljas på följande villkor:
 (a)Att de deltagande staterna visar att Prima är inrättat i enlighet med de villkor som fastställs i detta beslut.
 (b)Att de deltagande staterna eller de organisationer som utnämnts av de deltagande staterna utnämner en enhet som är en juridisk person, i enlighet med artikel 58.1 c vi i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012, till Prima-IS. Prima-IS ska ansvara för att effektivt genomföra Prima, att ta emot, anslå och övervaka unionens ekonomiska bidrag och de deltagande staternas bidrag, i tillämpliga fall, och att säkerställa att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att målen för Prima ska uppnås.
 (c)Att varje deltagande stat åtar sig att bidra till finansieringen av Prima.
 (d)Att Prima-IS visar sin kapacitet att genomföra Prima, till exempel att ta emot, anslå och övervaka unionens bidrag inom ramen för indirekt förvaltning av unionens budget i enlighet med artiklarna 58, 60 och 61 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.
 (e)Att en förvaltningsmodell inrättas för Prima i enlighet med artikel 12.
 (f)Att Prima-IS efter kommissionens godkännande antar de gemensamma principer som avses i artikel 6.6.
 2.Under genomförandet av Prima ska unionens ekonomiska bidrag också underställas följande villkor:
 (a)Att Prima-IS genomför de mål som anges i artikel 2 och de åtgärder som anges i artikel 6.
 (b)Att en lämplig och effektiv förvaltningsmodell upprätthålls i enlighet med artikel 12.
 (c)Att Prima-IS uppfyller de rapporteringskrav som fastställs i artikel 60.5 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.
 (d)Att de deltagande staterna fullgör de åtaganden som avses i punkt 1 c.
 3.Kommissionen ska bedöma hur de deltagande staterna fullgör sina åtaganden, i synnerhet genom de två första årliga arbetsplanerna för Prima. Efter bedömningen ska unionens maximala bidrag som avses i artikel 3.1 ses över i enlighet med artikel 9.
 Artikel 5
 De deltagande staternas bidrag till Prima
 1.De deltagande staterna ska bidra eller se till att deras nationella finansieringsorgan bidrar ekonomiskt eller in natura med minst 200 000 000 euro under perioden från den dag då detta beslut träder i kraft till och med den 31 december 2028.
 2.Bidragen från de deltagande staterna eller deras nationella finansieringsorgan ska bestå av
 (a)ekonomiska bidrag till Prima-IS, där detta är lämpligt, i syfte att finansiera indirekta åtgärder i enlighet med artikel 6.1 a,
 (b)ekonomiska bidrag eller naturabidrag till de genomförandeåtgärder som avses i artikel 6.1 b, och
 (c)ekonomiska bidrag till den del av Prima-IS:s administrativa budget som inte täcks av unionens bidrag som anges i artikel 3.3 b.
 3.De naturabidrag som avses i punkt 2 b i denna artikel ska bestå av kostnader som de deltagande staterna ådrar sig genom sina nationella finansieringsorgan vid sådana genomförandeåtgärder som avses i artikel 6.1 b, minus unionens direkta eller indirekta ekonomiska bidrag till dessa kostnader.
 4.I syfte att värdera de naturabidrag som avses i punkt 2 b ska kostnaderna fastställas i enlighet med den vanliga redovisningspraxisen i de berörda deltagande staterna eller nationella finansieringsorganen, de tillämpliga redovisningsstandarderna i den deltagande stat där de berörda nationella finansieringsorganen är etablerade och de tillämpliga internationella redovisningsstandarderna/IFRS-standarderna. Kostnaderna ska styrkas av en oberoende revisor som utsetts av de berörda deltagande staterna eller nationella finansieringsorganen. Om några oklarheter uppstår kring styrkandet kan värderingsmetoden granskas av Prima-IS. Om några oklarheter kvarstår får Prima-IS utföra en revision.
 5.De bidrag som avses i punkt 2 a och 2 b och som betraktas som de deltagande staternas bidrag ska göras efter det att detta beslut har trätt i kraft för de åtgärder som ingår i den första årliga arbetsplanen för Prima, och efter att Prima-IS har antagit de följande årliga arbetsplanerna.
 Artikel 6
 Åtgärder och genomförande av Prima
 1.Prima ska stödja följande åtgärder:
 a) Indirekta åtgärder i den mening som avses i förordning (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 och som finansieras av Prima-IS i enlighet med artikel 7, huvudsakligen i form av bidrag efter gränsöverskridande öppna och konkurrensutsatta ansökningsomgångar som ordnas av Prima-IS, däribland
 i) forsknings- och innovationsåtgärder samt innovationsåtgärder, till exempel demonstratorer, pilotanläggningar, provning, förkommersiella åtgärder, i synnerhet avseende högre teknisk mognadsgrad,
 ii) samordnings- och stödåtgärder med fokus på spridning och uppsökande verksamhet för att marknadsföra Prima och maximera dess verkan.
 b) Åtgärder som finansieras av de deltagande staterna genom deras nationella finansieringsorgan utan unionsbidrag, i allt större utsträckning även avseende högre teknisk mognadsgrad, och bestående av
 i) åtgärder som valts ut efter gränsöverskridande öppna och konkurrensutsatta ansökningsomgångar som ordnas av Prima-IS, hanterade av de nationella finansieringsorganen inom ramen för de deltagande staternas nationella program, med ekonomiskt stöd huvudsakligen i form av bidrag,
 ii) åtgärder inom ramen för de deltagande staternas nationella program.
 2.Prima ska genomföras på grundval av de årliga arbetsplanerna, som ska antas av Prima-IS efter kommissionens godkännande senast i slutet av föregående år. Som ett undantag får den årliga arbetsplanen för Prima för 2018 antas senast den 31 mars 2018. Prima-IS ska offentliggöra den årliga arbetsplanen.
 3.Åtgärder får endast finansieras inom ramen för Prima om de fastställs i den årliga arbetsplanen för Prima. Den årliga arbetsplanen för Prima ska göra åtskillnad mellan de åtgärder som anges i punkt 1 a, de åtgärder som anges i punkt 1 b och de administrativa kostnaderna för Prima-IS. Den ska innehålla tillhörande kostnadsberäkningar samt budgetanslaget till åtgärder som finansieras med unionsbidrag och åtgärder som finansieras av de deltagande staterna genom deras nationella finansieringsorgan utan unionsbidrag. Den årliga arbetsplanen för Prima ska också innefatta det beräknade värdet för de deltagande staternas naturabidrag som avses i artikel 5.2 b.
 4.De sista åtgärderna som finansieras, även de sista ansökningsomgångarna inom ramen för de berörda årliga arbetsplanerna för Prima, ska inledas senast den 31 december 2024. I vederbörligen motiverade fall får de inledas senast den 31 december 2025.
 5.Åtgärder som ska finansieras av de deltagande staterna genom deras nationella finansieringsorgan utan unionsbidrag får endast tas med i den årliga arbetsplanen för Prima efter ett positivt utlåtande från en extern oberoende utvärdering gjord av internationella sakkunniga med avseende på målen för Prima, anordnad genom Prima-IS.
 6.Åtgärder som ingår i den årliga arbetsplanen för Prima och som finansieras av de deltagande staterna genom deras nationella finansieringsorgan utan unionsbidrag ska genomföras i enlighet med gemensamma principer som ska antas av Prima-IS efter godkännande från kommissionen. De gemensamma principerna ska beakta de principer som fastställs i detta beslut, i avdelning VI i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 och i förordning (EU) nr 1290/2013, i synnerhet principerna om likabehandling, öppenhet, oberoende utvärdering av sakkunniga och urval. Prima-IS ska också efter godkännande från kommissionen anta kraven avseende de deltagande staternas rapportering till Prima-IS, bland annat med avseende på indikatorer som införs i varje åtgärd.
 7.De åtgärder som avses i punkt 1 b i ska, utöver de gemensamma principer som avses i punkt 6, uppfylla följande villkor:
 a)
 Förslagen ska gälla gränsöverskridande projekt, med deltagande av minst tre oberoende rättsliga enheter som är etablerade i tre olika deltagande stater, av vilka
 i)
 en ska vara etablerad i en medlemsstat eller i ett land som är associerat till Horisont 2020, och
 ii)
 en ska vara etablerad i ett tredjeland som betraktas som en deltagande stat i enlighet med detta beslut senast vid tidsfristen för inlämnande i den berörda ansökningsomgången.
 b)
 Förslagen ska väljas ut efter gränsöverskridande ansökningsomgångar och genom ett förfarande i två steg. Steg 1 ska bestå av en nationell eller gränsöverskridande granskning av förslag som lämnats in av rättsliga enheter som är berättigade till finansiering inom ramen för de berörda nationella programmen. Steg 2 ska bestå av en enda oberoende internationell sakkunnigbedömning som ordnas av Prima-IS. I steg 2 ska förslagen utvärderas med hjälp av minst tre oberoende experter, på grundval av kriterierna spetskompetens, effekter, kvalitet och effektivitet i genomförandet.
 c)
 Förslagen ska rangordnas utifrån utvärderingsresultaten. Urvalet ska göras av Prima-IS på grundval av denna rangordning. De deltagande staterna ska enas om en lämplig finansieringsmodell som möjliggör finansiering av största möjliga antal förslag på grundval av rangordningen, i synnerhet genom att tillhandahålla reservbelopp till de nationella bidragen för ansökningsomgångar.
 8.Prima-IS ska övervaka och rapportera till kommissionen om genomförandet av alla åtgärder som ingår i den årliga arbetsplanen för Prima.
 9.Alla offentliggöranden eller publikationer som rör Primaåtgärderna och som görs i samarbete med Prima, oavsett om de genomförs av Prima-IS, en deltagande stat eller dess nationella finansieringsorgan, eller deltagare i en åtgärd, ska märkas eller sammärkas med texten ”[åtgärdens namn] är en del av programmet Prima som stöds av Europeiska unionen”.
 Artikel 7
 Regler för deltagande och spridning
 1.Prima-IS ska anses vara ett finansieringsorgan i den mening som avses i förordning (EU) nr 1290/2013 och ska ge ekonomiskt stöd till sådana indirekta åtgärder som avses i artikel 6.1 a i detta beslut, i enlighet med de bestämmelser som fastställs i den förordningen, med beaktande av de undantag som fastställs i denna artikel.
 2.Genom undantag från artikel 9.1 b i förordning (EU) nr 1290/2013 ska minimiantalet deltagare vara tre rättsliga enheter som är etablerade i tre olika deltagande stater, varav
 a)
 en ska vara etablerad i en medlemsstat eller i ett land som är associerat till Horisont 2020, och
 b)
 en ska vara etablerad i ett tredjeland som betraktas som en deltagande stat i enlighet med detta beslut senast vid tidsfristen för inlämnande i den berörda ansökningsomgången.
 3.Genom undantag från artikel 9.3 i förordning (EU) nr 1290/2013 ska minimikravet i vederbörligen motiverade fall enligt den årliga arbetsplanen för Prima vara att en rättslig enhet som är etablerad i en deltagande stat som är en medlemsstat, ett land som är associerat till Horisont 2020 eller ett tredjeland som betraktas som en deltagande stat i enlighet med detta beslut deltar senast vid tidsfristen för inlämnande i den berörda ansökningsomgången.
 4.Förutom de deltagare som är berättigade till stöd enligt artikel 10.1 i förordning (EU) nr 1290/2013 ska varje rättslig enhet som är etablerad i en deltagande stat vara berättigad till finansiering.
 5.Genom undantag från artikel 12 i förordning (EU) nr 1290/2013 får Prima-IS, om det ingår i den årliga arbetsplanen för Prima, inleda gemensamma ansökningsomgångar med andra tredjeländer än de deltagande staterna eller deras vetenskapliga och tekniska organisationer och byråer, med internationella organisationer eller med andra tredje parter, i synnerhet icke-statliga organisationer, i enlighet med de bestämmelser som fastställs i artikel 12 i förordning (EU) nr 1290/2013.
 Artikel 8
 Avtal mellan unionen och Prima-IS
 1.Under förutsättning att en positiv förhandsbedömning görs av Prima-IS i enlighet med artikel 61.1 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 och att lämpliga finansiella garantier tillhandahålls i enlighet med artikel 58.1 c vi i samma förordning ska kommissionen, på unionens vägnar, ingå ett delegeringsavtal och avtal om årlig överföring av medel med Prima-IS.
 2.Det delegeringsavtal som avses i punkt 1 ska ingås i enlighet med artiklarna 58.3, 60 och 61 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 och artikel 40 i delegerad förordning (EU) nr 1268/2012. I avtalet ska bland annat följande fastställas:
 a)
 Kraven för Prima-IS-bidrag avseende de resultatindikatorer som anges i bilaga II till beslut 2013/743/EU.
 b)
 Kraven för Prima-IS-bidrag till den övervakning som avses i bilaga III till beslut 2013/743/EU.
 c)
 De särskilda resultatindikatorerna som gäller Prima-IS:s funktion.
 d)
 Kraven för Prima-IS i fråga om tillhandahållande av information om administrativa kostnader och om detaljerade uppgifter om genomförandet av Prima.
 e)
 Arrangemangen kring tillhandahållandet av sådana data som är nödvändiga för att säkerställa att kommissionen kan uppfylla sina spridnings- och rapporteringsskyldigheter.
 f)
 Arrangemangen för kommissionens godkännande eller förkastande av förslaget till årlig arbetsplan för Prima, de gemensamma principer som avses i artikel 6.6 och rapporteringskraven för de deltagande staterna, innan de antas av Prima-IS.
 g)
 Bestämmelser för offentliggörande av ansökningsomgångar av Prima-IS, i synnerhet i den gemensamma portalen för deltagare, samt genom andra elektroniska metoder för spridning inom Horisont 2020 under kommissionens förvaltning.
 Artikel 9
 Avslutande, minskning eller tillfälligt indrag av unionens ekonomiska bidrag
 1.Om Prima inte genomförs eller genomförs bristfälligt, delvis eller för sent, får kommissionen avsluta, minska proportionerligt eller tillfälligt dra in unionens ekonomiska bidrag i enlighet med det faktiska genomförandet av Prima.
 2.Om de deltagande staterna inte deltar, deltar delvis eller för sent i finansieringen av Prima får kommissionen avsluta, minska proportionerligt eller tillfälligt dra in unionens ekonomiska bidrag, med beaktande av det finansieringsbelopp som de deltagande staterna har anslagit för genomförandet av Prima
 Artikel 10
 Efterhandskontroll
 1.Efterhandskontroller av utgifter för de indirekta åtgärder som avses i artikel 6.1 a i detta beslut ska utföras av Prima-IS i enlighet med artikel 29 i förordning (EU) nr 1291/2013.
 2.Kommissionen får besluta att själv utföra de kontroller som avses i punkt 1. I sådana fall ska den göra det i enlighet med de tillämpliga reglerna, i synnerhet bestämmelserna i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012, (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013.
 Artikel 11
 Skydd av unionens ekonomiska intressen
 1.Kommissionen ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras enligt det här beslutet, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och, om oriktigheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda medel samt vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande administrativa sanktioner.
 2.Prima-IS ska ge kommissionens personal och andra personer som har auktoriserats av kommissionen, samt revisionsrätten, tillgång till sina områden och lokaler och till all den information som behövs för att utföra kontrollerna, även information i elektroniskt format.
 3.Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får utföra utredningar, till exempel kontroller på plats och inspektioner, i enlighet med de bestämmelser och förfaranden som fastställs i rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96
 9
 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 833/2013
 10
 , i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med ett bidragsavtal, bidragsbeslut eller ett kontrakt som direkt eller indirekt har finansierats i enlighet med detta beslut.
 4.Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3 ska kontrakt, bidragsavtal och bidragsbeslut som följer av genomförandet av detta beslut innehålla bestämmelser som uttryckligen ger kommissionen, Prima-IS, revisionsrätten och Olaf behörighet att utföra sådana kontroller och utredningar, i enlighet med deras respektive befogenheter. Om genomförandet av en åtgärd helt eller delvis kontrakteras ut eller vidaredelegeras, eller om det krävs att ett offentligt kontrakt eller ekonomiskt stöd tilldelas en tredje part, ska kontraktet, bidragsavtalet eller bidragsbeslutet innehålla en skyldighet för underleverantören eller stödmottagaren att av alla inblandade tredje parter kräva uttryckligt godkännande av dessa befogenheter för kommissionen, Prima-IS, revisionsrätten och Olaf.
 5.Vid genomförandet av Prima ska de deltagande staterna vidta de rättsliga, reglerande, administrativa och andra åtgärder som behövs för att skydda unionens ekonomiska intressen, i synnerhet för att säkerställa fullständig återbetalning av alla unionens fordringar i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 och delegerad förordning (EU) nr 1268/2012.
 Artikel 12
 Primas ledning
 1.Organen i Prima-IS ska omfatta
 a) generalförsamlingen,
 b) styrelsen,
 c) sekretariatet,
 d) den rådgivande vetenskapliga nämnden.
 2.Prima-IS ska ledas av generalförsamlingen, där alla de deltagande staterna företräds. Generalförsamlingen ska vara det beslutsfattande organet för Prima-IS.
 Generalförsamlingen ska, efter godkännande från kommissionen, anta
 a)
 den årliga arbetsplanen för Prima,
 b)
 de gemensamma principer som avses i artikel 6.6, och
 c)
 kraven avseende de deltagande staternas rapportering till Prima-IS.
 Generalförsamlingen ska godkänna deltagandet i Prima för alla tredjeländer som inte är associerade till Horisont 2020, förutom de som förtecknas i artikel 1.2, efter att ha granskat hur relevant deras deltagande är för att målen för Prima ska uppnås.
 Varje deltagande stat ska ha en röst i generalförsamlingen. Besluten ska fattas enhälligt. Om enhällighet inte kan uppnås ska generalförsamlingen fatta sina beslut genom en majoritet med minst 75 % av rösterna. Godkännande att delta i Prima för tredjeländer som inte är associerade till Horisont 2020, förutom de som förtecknas i artikel 1.2, ska ges enhälligt.
 Unionen, företrädd av kommissionen, ska bjudas in till alla generalförsamlingens möten som en observatör, och får delta i diskussionerna. Den ska motta alla behövliga dokument.
 3.Generalförsamlingen ska fastställa antalet styrelseledamöter, som ska vara minst fem, och ska utnämna dem. Styrelsen ska övervaka Prima-IS:s sekretariat.
 4.Generalförsamlingen ska inrätta Prima-IS:s sekretariat som Primas verkställande organ.
 Sekretariatet ska
 (a)genomföra den årliga arbetsplanen för Prima,
 (b)stödja de andra organen i Prima-IS,
 (c)övervaka och rapportera om genomförandet av Prima,
 (d)förvalta de ekonomiska bidragen från unionen och de deltagande staterna och rapportera om användningen av dem,
 (e)öka synligheten för Prima genom opinionsbildning och kommunikation,
 (f)samarbeta med kommissionen i enlighet med det delegeringsavtal som avses i artikel 8.
 5.Generalförsamlingen ska utnämna en rådgivande vetenskaplig nämnd som består av oberoende experter från de deltagande staterna, med sakkunskap om områden av relevans för Prima. Generalförsamlingen ska fastställa antalet medlemmar i den rådgivande vetenskapliga nämnden, deras rösträtt och förfarandena för deras utnämning i enlighet med artikel 40 i förordning (EU) nr 1290/2013.
 Generalförsamlingen får inrätta specialiserade arbetsgrupper inom den rådgivande vetenskapliga nämnden med ytterligare oberoende experter för särskilda uppgifter.
 Den rådgivande vetenskapliga nämnden ska göra följande:
 (a)Ge generalförsamlingen råd om strategiska prioriteringar och behov.
 (b)Ge generalförsamlingen råd om innehållet i och omfattningen av förslaget till årlig arbetsplan för Prima från en vetenskaplig och teknisk synpunkt.
 (c)Se över de vetenskapliga och tekniska aspekterna av genomförandet av Prima och ge ett uttalande om sin årliga rapport.
 (d)Ge generalförsamlingen råd, i tillämpliga fall, om att inrätta vetenskapliga underkommittéer, specialgrupper och specialiserade arbetsgrupper.
 Artikel 13
 Informationsförmedling
 1.På kommissionens begäran ska Prima-IS sända kommissionen all information som den behöver för att utarbeta de rapporter som avses i artikel 14.
 2.De deltagande staterna ska tillställa kommissionen, genom Prima-IS, all information som Europaparlamentet, rådet eller revisionsrätten begär gällande den ekonomiska förvaltningen av Prima.
 3.Kommissionen ska inkludera den information som avses i punkt 2 i denna artikel i de rapporter som avses i artikel 14.
 Artikel 14
 Utvärdering
 1.Kommissionen ska utföra en mellanliggande utvärdering av Prima senast den 30 juni 2022. Kommissionen ska utarbeta en rapport om utvärderingen, som innehåller slutsatserna av utvärderingen och kommissionens anmärkningar. Kommissionen ska sända denna rapport till Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2022.
 2.Kommissionen ska utföra en slutlig utvärdering av Prima senast den 31 december 2028. Kommissionen ska utarbeta en rapport om utvärderingen, som innehåller slutsatserna av utvärderingen. Kommissionen ska sända denna rapport till Europaparlamentet och rådet senast den 30 juni 2029.
 Artikel 15
 Ikraftträdande
 Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
 Artikel 16
 Adressater
 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.
 Utfärdat i Bryssel den
 På Europaparlamentets vägnar
 På rådets vägnar
 Ordförande
 Ordförande
 FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT
 1.GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 1.1.Förslagets eller initiativets beteckning
 1.2.Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen
 1.3.Typ av förslag eller initiativ
 1.4.Mål
 1.5.Motivering till förslaget eller initiativet
 1.6.Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen
 1.7.Planerad metod för genomförandet
 2.FÖRVALTNING
 2.1.Bestämmelser om uppföljning och rapportering
 2.2.Administrations- och kontrollsystem
 2.3.Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter
 3.BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 3.1.Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel
 3.2.Beräknad inverkan på utgifterna
 3.2.1.Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna
 3.2.2.Beräknad inverkan på driftsanslagen
 3.2.3.Beräknad inverkan på anslag av administrativ natur
 3.2.4.Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen
 3.2.5.Bidrag från tredje part
 3.3.Beräknad inverkan på inkomsterna
 FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT
 1.GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 1.1.Förslagets eller initiativets beteckning
 Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska unionens deltagande i ett partnerskap för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima) som genomförs gemensamt av flera medlemsstater.
 1.2.Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen
 11
 Rubrik 08 Forskning och innovation, Horisont 2020-ramprogrammet
 1.3.Typ av förslag eller initiativ
 ⌧ Förslaget/initiativet rör en ny åtgärd
 ◻ Förslaget/initiativet rör en ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd
 12
 ◻ Förslaget/initiativet rör en befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden
 ◻ Förslaget/initiativet rör en tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny
 1.4.Mål
 1.4.1.Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till
 Det strategiska målet för det gemensamma programmet Prima är att utveckla fullt testade och förevisade gemensamma innovativa lösningar för vattenförsörjnings- och livsmedelssystem i Medelhavsområdet, för att därmed göra dem mer klimattåliga, effektiva, kostnadseffektiva och hållbara, och därmed bidra till att lösa större problem kring näring, hälsa, välfärd och migration.
 1.4.2.Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som berörs
 Det strategiska målet ovan kräver en stadig ram för forskning och innovation, som kan konkretiseras i följande specifika mål:
 • Utformande av en stabil, långsiktig, gemensam strategisk forsknings- och innovationsagenda på området vattenförsörjnings- och livsmedelssystem.
 • Inriktning av alla nationella forsknings- och innovationsprogram på genomförandet av den strategiska forsknings- och innovationsagendan.
 • Strukturell medverkan av alla berörda forsknings- och innovationsaktörer (från den offentliga och privata sektorn) i genomförandet av den strategiska forskningsagendan genom sammanslagning av kunskap och ekonomiska resurser för att uppnå den kritiska massa som behövs.
 • Stärkt forsknings- och innovationsfinansiering och genomförandekapacitet för alla inblandade aktörer.
 1.4.3.Verkan eller resultat som förväntas
 Beskriv den verkan som förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av befolkningen som berörs.
 Utformande av en stabil, långsiktig, gemensam strategisk forsknings- och innovationsagenda på området vattenförsörjnings- och livsmedelssystem förväntas resultera i betydande framsteg mot de specifika målen ovan. Förslaget förväntas också ha andra effekter, som att locka till privata investeringar tack vare det förutsägbara långsiktiga institutionella åtagandet, att främja vetenskapliga och diplomatiska kopplingar mellan deltagare (vetenskapsdiplomati), och att stärka bilaterala avtal om vetenskap och teknik mellan EU och enskilda länder.
 1.4.4.Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan
 Ange vilka indikatorer som ska användas för att följa upp hur förslaget eller initiativet genomförs.
 Framsteg för Prima kommer att mätas enligt följande:
 1. Genom genomförandeindikatorer, dvs. insats- och resultatindikatorer, för att bedöma den medelfristiga utvecklingen för åtgärder inom ramen för Prima:
 a) Resultatindikatorer:
 • Storskaliga pilotprojekt och demonstratorer.
 • De nationella forskningsprioriteringarna (finansiering) anpassade som resultat och (forsknings- och innovations)prioriteringarna för den strategiska forsknings- och innovationsagendan.
 • Anpassning av nationella forsknings- och innovationsfinansieringsprogram.
 • Nya eller uppdaterade nationella strategier som återspeglar initiativets effekter.
 • Effektivitetsfördelar genom sammanslagning av resurser. Andel av de deltagande staternas offentliga investeringar. Volym och andel av samfinansiering från EU och tredjeländer i Medelhavsområdet. Driftskostnader. Tid att bevilja. Tid att utbetala.
 • Anslagen finansiering genom gemensamma gränsöverskridande ansökningsomgångar eller icke-projektfinansierade åtgärder.
 • Ökning i andelen genomförda modeller för hållbar förvaltning av vattenförsörjnings- och livsmedelssystem i Medelhavsområdet.
 • Ökning i andelen genomförda nya strategier för förbättrad vatten- och livsmedelseffektivitet och minskad mängd avfall vilka utvecklats för Medelhavsområdet.
 • Nya affärsmodeller och strategier som är inriktade på vatten- och livsmedelskvalitet och har antagits på nationell och regional nivå.
 • Utökning av nationella team som är involverade i forsknings- och innovationsprojekt som syftar till att effektivisera förvaltningen av vattenförsörjnings- och livsmedelssystem.
 • Antal länder där vattenbesparande lösningar har genomförts.
 • Antal övergångsansökningsomgångar per år som avser vattenförsörjnings- och livsmedelssystem.
 b) Insatsindikatorer:
 • Deltagandegrad för deltagande stater i styrelsens möten.
 • Ytterligare länder som deltar i initiativet.
 • Länder som upphör att delta.
 • De deltagande staternas faktiska ekonomiska åtagande in natura.
 • Framsteg med uppdateringarna av den strategiska forsknings- och innovationsagendan.
 • Deltagande på lika villkor för alla tredjeländer.
 2. Genom särskilda indikatorer, som baserar sig på målen för hållbar utveckling och som huvudsakligen men inte enbart fokuserar på livsmedelstrygghet (mål 2 för hållbar utveckling) och hållbar förvaltning av vatten (mål 6 för hållbar utveckling). De viktigaste indikatorerna och deras koppling till de operativa målen är
 • Flerdimensionellt fattigdomsindex
 → Mål 1 (smart och hållbart jordbruk, naturresurser, ökad produktion)
 → Mål 4 (lösningar för effektivitet i livsmedels- och vattenkedjan, minskade förluster och avfall)
 → Mål 5 (färre skadedjur och patogener i jordbruket, människors hälsa)
 • Befolkningens övervikt (%)
 → Mål 3 (lösningar för jordbruks- och livsmedelsbranschen, näringsrikt medelhavsarv)
 • Markanvändning (%)
 → Mål 7 (förbättrad mark- och vattenhållbarhet i halvtorra avrinningsområden)
 • Utsläpp av växthusgaser (totalt och för jord- och skogsbruk och annan markanvändning – totalt koldioxidutsläpp)
 → Mål 1
 • Spannmålsavkastning (kg/ha)
 → Mål 1
 • Jordbrukets förädlingsvärde (euro/arbetare)
 → Mål 6 (innovativa modeller inom jordbruksföretag, nya jobb, ekonomisk tillväxt)
 • Förbrukning av gödsel (kg/ha av åkermark)
 → Mål 1
 • Bevattningseffektivitet (kg/m3)
 → Mål 2 (vattenbesparande lösningar vid jordbruk)
 • Proportion av total vattenanvändning
 → Mål 7
 • Befolkning som använder vattentjänster som förvaltas på ett säkert sätt (rural, %)
 → Mål 8 (nya styrningsmodeller vid vattenförvaltning)
 • Befolkning som använder sanitetstjänster som förvaltas på ett säkert sätt (rural, %)
 → Mål 8
 • Mängd jordbruksavfall som används för energisyften (t)
 → Mål 4
 1.5.Motivering till förslaget eller initiativet
 1.5.1.Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt
 Prima kommer att förena EU-resurser och nationella resurser för att på ett strukturerat sätt utarbeta en stabil forsknings- och innovationsram på området vattenförsörjnings- och livsmedelssystem i Medelhavsområdet.
 Mer information finns i rapporten om konsekvensbedömningen av Prima, som medföljer lagstiftningsförslaget.
 1.5.2.Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå
 Initiativet är förenligt med den nya ramen för partnerskap med tredjeländer inom ramen för den europeiska migrationsagendan, eftersom det tar itu med några av de underliggande orsakerna till migration, har tydliga kopplingar till forsknings-, klimatförändrings-, miljö- och jordbrukspolitik, och är ett exempel på den nya modell för utvecklingssamarbete som främjas genom den nya partnerskapsramen i den mån det involverar privata investerare, utnyttjar begränsade budgetresurser och fokuserar på små och medelstora företag och hållbar infrastruktur.
 Endast genom åtgärder på EU-nivå går det att uppnå ett väl samordnat och integrerat program med den skala, omfattning och kritiska massa som krävs för att uppnå de specifika och allmänna målen. Åtgärder på unionsnivå karaktäriseras av en kraftig hävstångseffekt eftersom de mobiliserar avsevärda tilläggsinvesteringar både från den offentliga och från den privata sektorn. De ger också upphov till effekter som går utöver politik och lösningar inom forskning och innovation och stöder på så sätt EU:s externa politik och arbete för att ta itu med de underliggande orsakerna till migration. EU:s deltagande i Prima kommer också sannolikt att stärka Europas synlighet och globala ansvar, i linje med EU:s grannskapspolitik, som främjar differentiering och större ömsesidigt ägarskap med grannskapspartner.
 1.5.3.Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök eller åtgärder
 Prima har utformats för att fungera som ett artikel 185-initiativ, dvs. ett flerårigt gemensamt program som genomförs av de deltagande staterna med EU-deltagande. Erfarenheterna från tidigare och pågående initiativ från det sjätte ramprogrammet till Horisont 2020 visar positiva resultat, speciellt i fråga om följande:
 - Långsiktig vetenskaplig, förvaltningsmässig och ekonomisk integration av nationella och europeiska insatser som avser gemensamma utmaningar med tydliga ekonomiska och politiska förhandsåtaganden, utan behov av att institutionalisera gemensamma insatser eller skapa omfattande nya strukturer.
 - Hävstångseffekter och uppnådda effekter.
 - Internationellt ledarskap och globalt samarbete – både i fråga om synlighet, vetenskapligt ledarskap och nya modeller för utvecklingssamarbete.
 - Effektivt genomförande och god ekonomisk förvaltning.
 1.5.4.Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekter
 Prima kommer att bidra till ett antal flaggskeppsinitiativ, i synnerhet till hållbarhetsstrategin: flaggskeppsinitiativet ”Ett resurseffektivt Europa” och programmet för europeiskt grannskapsstöd till jordbruk och landsbygdsutveckling. Prima har också relevans för ett antal externa strategier, i synnerhet ramen för partnerskap med tredjeländer inom ramen för den europeiska migrationsagendan, utvecklingsagendan efter 2015 och de hållbara utvecklingsmålen.
 Prima kommer att bidra starkt till att målen för Horisont 2020 och forsknings- och innovationspolitiken uppnås (öppen vetenskap, öppen innovation, öppenhet för omvärlden).
 1.6.Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen
 ⌧ Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid
 –⌧
 Förslag eller initiativ som pågår från den dag då detta beslut träder i kraft tills den 31.12.2028.
 –⌧
 Resursanvändning 2018–2020 för åtagandebemyndiganden och 2018–2029 för betalningsbemyndiganden.
 ◻Förslag eller initiativ som pågår under en obegränsad tid.
 –Efter en inledande period ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ,
 –beräknas genomförandetakten nå en stabil nivå.
 1.7.Planerad metod för genomförandet
 13
 ◻ Direkt förvaltning som sköts av kommissionen
 –◻ inom dess avdelningar, vilket också inbegriper personalen vid unionens delegationer
 –◻
 via genomförandeorgan
 ◻ Delad förvaltning med medlemsstaterna
 ⌧ Indirekt förvaltning genom att uppgifter som ingår i budgetgenomförandet delegeras till
 –◻ tredjeländer eller organ som de har utsett
 –◻ internationella organisationer och organ kopplade till dem (ange vilka)
 –◻ EIB och Europeiska investeringsfonden
 –◻ organ som avses i artiklarna 208 och 209 i budgetförordningen
 –◻ offentligrättsliga organ
 –⌧ privaträttsliga organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier
 –◻ organ som omfattas av privaträtten i en medlemsstat, som anförtrotts genomförandet av ett offentlig-privat partnerskap och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier
 –◻ personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder inom Gusp som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som anges i den grundläggande rättsakten
 –Vid fler än en metod, ange kompletterande uppgifter under ”Anmärkningar”.
 Anmärkningar
 En ny rättslig enhet kommer att inrättas, enbart i syfte att genomföra Prima. EU:s ekonomiska bidrag till initiativet kommer att tillhandahållas genom denna struktur.
 2.FÖRVALTNING
 2.1.Bestämmelser om uppföljning och rapportering
 Ange intervall och andra villkor för sådana åtgärder:
 Standardiserade övervakningsarrangemang, som antagits av GD Forskning och innovation för initiativ enligt artikel 185 i EUF-fördraget, som kommer att tillämpas i samma utsträckning på det gemensamma programmet Prima.
 Ansvarsområdena för kommissionens avdelningar och Primas särskilda genomförandestruktur (Prima-IS) och de deltagande staterna kommer att fastställas i grundakten och i delegeringsavtalet.
 Prima-IS kommer att bli föremål för en förhandsbedömning i enlighet med de krav som fastställs i artikel 61 av budgetförordningen innan delegeringsavtalet undertecknas. Prima-IS tillhandahåller omfattande årlig rapportering inklusive revisionsberättelser och en förvaltningsförklaring och ansvarar för förhandskontrollen av utgifterna för alla indirekta åtgärder som finansieras genom Prima-IS.
 Dessutom kommer de deltagande staterna, i enlighet med budgetförordningen, att behöva tillhandahålla tillräckliga ekonomiska garantier i god tid och senast innan kommissionen undertecknar delegeringsavtalet.
 De deltagande staterna kommer att fastställa kostnaderna för sin verksamhet i enlighet med normal redovisningspraxis och redovisningsstandarderna i de berörda deltagande staterna och med de tillämpliga internationella redovisningsstandarderna/IFRS-standarderna. Hit hör bland annat revisionsintyg och en förvaltningsförklaring.
 Kommissionen är observatör i det beslutsfattande organet för Prima-IS och granskar och godkänner den årliga arbetsplanen och relaterade budgetplaner genom kommissionens beslut och årlig rapportering. Om bokföringen inte kan godkännas kommer uppföljningsåtgärder att vidtas i syfte att minimera eventuella risker för kommissionens ekonomi eller anseende. Vid behov kommer betalningarna till Prima-IS att tillfälligt dras in och/eller återkrävas, vid behov genom att tillämpa de ekonomiska garantier de deltagande staterna har tillhandahållit. Om alla steg ovan är otillräckliga för att skydda unionens ekonomiska intressen eller säkerställa att de politiska målen uppnås på rätt sätt kan, efter vederbörligt övervägande, en revision av Prima-IS genomföras. Kommissionen kan vid behov dessutom besluta att tillfälligt inställa genomförandet eller upphäva delegeringsavtalet.
 Genomförandet av Prima kommer att övervakas genom årliga rapporter. De kommer att inbegripa en detaljerad översikt av Primas verksamhet i jämförelse med den fleråriga strategiska arbetsplanen och den årliga arbetsplanen, samt de framsteg som har gjorts för att uppnå de mål och uppdaterade indikatorer som förtecknas i 1.4.4.
 2.2.Administrations- och kontrollsystem
 2.2.1.Risker som identifierats
 1) Prima-IS:s kapacitet att förvalta EU:s bidrag och skydda EU:s ekonomiska intressen.
 2) De deltagande staternas kapacitet att finansiera sina bidrag till programmet.
 3) Viktiga förhandsåtaganden för EU 2020.
 2.2.2.Uppgifter om det interna kontrollsystemet
 Risk 1 – se punkt 2.1.
 Risk 2 – EU:s bidrag kommer att överlåtas i synnerhet i enlighet med de villkor som fastställs i den grundläggande akten och i delegeringsavtalet. En mekanism för avslutande, minskning eller tillfälligt indragande av unionens bidrag föreskrivs också i den grundläggande akten (artikel 9).
 Risk 3 – I den grundläggande akten föreskrivs möjligheten att avsluta, minska eller tillfälligt dra in EU:s ekonomiska bidrag om de deltagande staternas åtaganden inte fullgörs inom angiven tid, och omfördela budgeten till andra initiativ 2020.
 2.2.3.Beräknade kostnader för och fördelar med kontroller – bedömning av förväntad risk för fel
 Artikel 10 i den grundläggande akten föreskriver efterhandskontroller av utgifterna för indirekta åtgärder som genomförs i enlighet med bestämmelserna för Horisont 2020. Kostnaderna för kontrollsystemet är en del av de administrativa kostnaderna för genomförandet av Prima. Systemet kommer att ge rimlig säkerhet och möjliggöra tillräcklig hantering av de risker som identifierats.
 2.3.Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter
 Beskriv förebyggande åtgärder (befintliga eller planerade)
 Den grundläggande akten föreskriver en rad åtgärder för att förebygga bedrägerier och oegentligheter, i synnerhet följande:
 I artikel 11 i den grundläggande akten föreskrivs bland annat att Prima-IS måste bevilja den tillgång till information och lokaler som behövs för att kommissionen ska kunna kontrollera, övervaka och utföra kontroller av genomförandet av Prima eller för att Olaf ska kunna genomföra utredningar.
 I artikel 4 i den grundläggande akten fastställs bland annat att EU:s bidrag är underställt villkoret att Prima uppfyller de rapporteringskrav som fastställs i artikel 60.5 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. Enligt artikel 9 får kommissionen avsluta, minska eller tillfälligt dra in sitt bidrag.
 3.BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 3.1.Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel
 Befintliga budgetrubriker (även kallade ”budgetposter”)
 Redovisa enligt de berörda rubrikerna i den fleråriga budgetramen i nummerföljd.
 Rubrik i den fleråriga budgetramen
 Budgetrubrik
 Typ av
 anslag
 Bidrag
 Rubrik 1a – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning
 Diff./Icke-diff
 14
 .
 från Efta-länder
 15
 från kandidat-länder
 16
 från tredje-länder
 enligt artikel 21.2 b i budgetförordningen
 1A
 05.090301 – Säkerställa tillräcklig försörjning av säkra och högkvalitativa livsmedel och andra biobaserade produkter
 Differentierade
 JA
 JA
 JA
 JA
 1A
 08.020302 – Förbättra livsmedelssäkerheten, utveckla hållbart jordbruk, havs-och sjöfartsforskning och bioekonomi
 Differentierade
 JA
 JA
 JA
 JA
 1A
 08.020305 – Skapa en resurseffektiv och klimattålig ekonomi och en hållbar försörjning av råvaror
 Differentierade
 JA
 JA
 JA
 JA
 1A
 08.020201 – Ledarskap i nanoteknik, avancerade material, bioteknik, avancerad tillverkning och bearbetning
 Differentierade
 JA
 JA
 JA
 JA
 3.2.Beräknad inverkan på utgifterna
 [Dessa uppgifter ska anges på
 databladet för budgetuppgifter av administrativ natur
 (andra dokumentet i bilagan till denna finansieringsöversikt), vilket ska laddas upp i CISNet som underlag för samråden mellan kommissionens avdelningar.]
 3.2.1.Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Rubrik i den fleråriga
 budgetramen
 Nummer
 Rubrik 1a – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning
 GD: AGRI/H, RTD/F, RTD/I, RTD/D
 År
 2018
 17
 År
 2019
 År
 2020
 År
 2021–2029
 TOTALT
 •Driftsanslag
 08.020302
 Åtaganden
 1)
 5,000
 5,000
 40,000
 50,000
 Betalningar
 2)
 1,000
 2,500
 2,500
 44,000
 50,000
 08.020305
 Åtaganden
 1a)
 7,500
 7,500
 60,000
 75,000
 Betalningar
 2a)
 1,500
 3,750
 3,750
 66,000
 75,000
 08.020201
 Åtaganden
 1b)
 2,500
 2,500
 20,000
 25,000
 Betalningar
 2b)
 500
 1,250
 1,250
 22,000
 25,000
 TOTALA anslag
 för GD Forskning och innovation
 Åtaganden
 =1+1a+1b
 15,000
 15,000
 120,000
 150,000
 Betalningar
 =2+2a+2b
 3,000
 7,500
 7,500
 132,000
 150,000
 05.090301
 Åtaganden
 1c)
 5,000
 5,000
 40,000
 50,000
 Betalningar
 2c)
 1,000
 2,500
 2,500
 44,000
 50,000
 TOTALA anslag
 för GD Jordbruk och landsbygdsutveckling
 Åtaganden
 =1c
 5,000
 5,000
 40,000
 50,000
 Betalningar
 =2c
 1,000
 2,500
 2,500
 44,000
 50,000
 År
 2018
 18
 År
 2019
 År
 2020
 År
 2021–2029
 TOTALT
 •TOTALA driftsanslag
 Åtaganden
 4)
 20,000
 20,000
 160,000
 200,000
 Betalningar
 5)
 4,000
 10,000
 10,000
 176,000
 200,000
 •TOTALA anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program (08 01 05)
 6)
 0,222
 0,226
 0,230
 0,678
 TOTALA anslag
 under rubrik 1a
 i den fleråriga budgetramen
 Åtaganden
 =4+6
 20,222
 20,226
 160,230
 200,678
 Betalningar
 =5+6
 4,222
 10,226
 10,230
 176,000
 200,678
 Rubrik i den fleråriga
 budgetramen
 5
 ”Administrativa utgifter”
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 År
 2018
 År
 2019
 År
 2020
 År
 2021–2029
 TOTALT
 GD: Forskning och innovation
 •Personalresurser
 0,204
 0,208
 0,212
 0,624
 •Övriga administrativa utgifter
 0,018
 0,018
 0,018
 0,054
 TOTALT GD Forskning och innovation
 Anslag
 0,222
 0,226
 0,230
 0,678
 TOTALA anslag
 under RUBRIK 1A ”Administrativa utgifter”
 i den fleråriga budgetramen
 (summa åtaganden = summa betalningar)
 0,222
 0,226
 0,230
 0,678
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 År
 2018
 19
 År
 2019
 År
 2020
 År
 2021–2029
 TOTALT
 TOTALA anslag
 för RUBRIKERNA 1–5
 i den fleråriga budgetramen
 Åtaganden
 20,222
 20,226
 160,230
 200,678
 Betalningar
 4,222
 10,226
 10,230
 176,000
 200,678
 3.2.2.Beräknad inverkan på driftsanslagen
 –◻
 Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i anspråk
 –☒
 Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt följande:
 Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Mål- och resultatbeteckning
 ⇩
 År
 2019
 År
 2020
 År
 2021
 År
 2022
 År
 2023
 År
 2024
 År
 2025
 TOTALT
 RESULTAT
 Typ
 20
 Genomsnittliga kostnader
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Totalt antal
 Total kostnad
 SPECIFIKT MÅL nr 1
 21
 ...
 - Resultat
 Demonstratorer/pilotprojekt*
 3
 20,000
 3
 20,000
 3
 20,000
 4
 30,000
 4
 30,000
 6
 40,000
 6
 40,000
 29
 200,000
 SPECIFIKT MÅL nr 2...
 - Resultat
 Forsknings- och utvecklingsprojekt**
 15
 20,000
 15
 20,000
 15
 20,000
 20
 30,000
 20
 30,000
 30
 40,000
 30
 40,000
 145
 200,000
 TOTALA KOSTNADER
 18
 40,000
 18
 40,000
 19
 55,000
 24
 65,000
 24
 65,000
 36
 67,500
 36
 67,500
 175
 400,000
 * EU-bidrag som används för 10 demonstrationsprojekt med en genomsnittlig kostnad på 10–15 miljoner euro och 20 pilotprojekt med en genomsnittlig kostnad på 2,5 miljoner euro per projekt.
 ** De deltagande staternas bidrag som använts för projekt med en genomsnittlig kostnad på 1–1,5 miljoner euro.
 3.2.3.Beräknad inverkan på anslag av administrativ natur
 3.2.3.1.Sammanfattning
 –◻
 Förslaget/initiativet kräver inte att anslag av administrativ natur tas i anspråk
 –⌧
 Förslaget/initiativet kräver att anslag av administrativ natur tas i anspråk enligt följande:
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 År
 2018
 År
 2019
 År
 2020
 År
 2021–2029
 TOTALT
 RUBRIK 5
 i den fleråriga budgetramen
 Personalresurser
 Övriga administrativa utgifter
 Delsumma RUBRIK 5
 i den fleråriga budgetramen
 För belopp utanför RUBRIK 5
 22
 i den fleråriga budgetramen
 Personalresurser
 0,204
 0,208
 0,212
 0,624
 Andra utgifter
 av administrativ natur
 0,018
 0,018
 0,018
 0,054
 Delsumma
 för belopp utanför RUBRIK 5
 i den fleråriga budgetramen
 0,222
 0,226
 0,230
 0,678
 TOTALT
 0,222
 0,226
 0,230
 0,678
 De anslag som krävs för personalbehov och andra administrativa kostnader ska täckas genom anslag inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i fråga om budgetmedel.
 3.2.3.2.Beräknade personalbehov
 –◻
 Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk
 –◻
 Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande:
 Beräkningarna ska anges i heltidsekvivalenter
 
 År
 2018
 År
 2019
 År
 2020
 
 •Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda)
 08 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna)
 08 01 01 02 (vid delegationer)
 08 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder)
 1
 1
 1
 10 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder)
 
 •Extern personal (i heltidsekvivalenter)
 23
 
 XX 01 02 01 (kontraktsanställda, vikarier och nationella experter finansierade genom ramanslaget)
 XX 01 02 02 (kontraktsanställda, vikarier, unga experter, lokalanställda och nationella experter som tjänstgör vid delegationerna)
 XX 01 04 yy
 24
 
 – vid huvudkontoret
 
 
 
 – vid delegationerna
 
 08 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med indirekta forskningsåtgärder)
 
 1
 1
 1
 10 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med direkta forskningsåtgärder)
 Annan budgetrubrik (ange vilken)
 TOTALT
 2
 2
 2
 XX motsvarar det politikområde eller den budgetrubrik som avses.
 Personalbehoven ska täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i fråga om budgetmedel.
 Beskrivning av arbetsuppgifter:
 Tjänstemän och tillfälligt anställda
 Tjänstemän och kontraktsanställda
 Personalbehoven i avsnitt 8.2.1 har beräknats med en genomsnittlig kostnad på 134 000 euro per tjänsteman och 70 000 euro per kontraktsanställd med en ökning med 2 % per år.
 De huvudsakliga uppgifter som följer av dessa åtgärder kommer att vara följande:
 Deltagande i möten i Primakommittén och forskningsrådet för Prima som medlem, +/- 3–4 stycken två dagars möten per år.
 Observatör vid förslagsutvärderingar för Prima, 2–3 dagar per år.
 Deltagande i workshoppar och spridningsevenemang, 2–3 gånger per år.
 Förhandling och utarbetande av avtal med Prima-IS.
 Utarbetande av årligt finansieringsbeslut och relaterade betalningar.
 Godkännande av den årliga arbetsplanen.
 Övervakning av genomförandet utgående från de årliga rapporterna, och samordning av de mellanliggande och slutliga utvärderingarna.
 Ekonomisk och rättslig kontroll av genomförandet av Prima.
 Extern personal
 3.2.4.Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen
 –⌧
 Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen.
 –◻
 Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen.
 Förklara i förekommande fall vilka ändringar i planeringen som krävs, och ange berörda budgetrubriker och belopp.
 –◻
 Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras.
 Beskriv behovet av sådana åtgärder, och ange berörda rubriker i budgetramen, budgetrubriker i den årliga budgeten samt belopp.
 3.2.5.Bidrag från tredje part
 –Det ingår inga bidrag från tredje part i det aktuella förslaget eller initiativet
 –⌧ Förslaget eller initiativet kommer att medfinansieras enligt följande:
 Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 År
 2018
 År
 2019
 År
 2020
 År
 2021
 År
 2022
 År
 2023
 Åtaganden för deltagande stater i Prima
 20,000
 20,000
 20,000
 30,000
 30,000
 40,000
 40,000
 200,000
 TOTALA anslag som tillförs genom medfinansiering
 20,000
 20,000
 20,000
 30,000
 30,000
 40,000
 40,000
 200,000
 3.3.Beräknad inverkan på inkomsterna
 –⌧
 Förslaget/initiativet påverkar inte budgetens inkomstsida.
 –◻
 Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna på följande sätt:
 –◻
 Påverkan på egna medel
 –◻
 Påverkan på ”diverse inkomster”
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Budgetrubrik i den årliga budgetens inkomstdel:
 Belopp som förts in för det innevarande budgetåret
 Förslagets eller initiativets inverkan på inkomsterna
 25
 År
 N
 År
 N+1
 År
 N+2
 År
 N+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 Artikel ....
 Ange vilka budgetrubriker i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att avsättas för särskilda ändamål.
 Ange med vilken metod inverkan på inkomsterna har beräknats.
 (1)
 Det gemensamma programmet Prima omfattar 19 länder:- 11 medlemsstater: Cypern, Frankrike, Grekland, Italien, Kroatien, Luxemburg, Malta, Portugal, Slovenien, Spanien och Tjeckien.- 8 tredjeländer: Algeriet, Egypten, Israel, Jordanien, Libanon, Marocko, Tunisien och Turkiet.Av dessa har 14 länder (Cypern, Egypten, Frankrike, Grekland, Israel, Italien, Libanon, Luxemburg, Malta, Marocko, Portugal, Spanien, Tjeckien och Tunisien) kommit överens om att gemensamt genomföra Primainitiativet.
 (2)
 Kommissionens beslut C(2016) 4614 av den 25 juli 2016.
 (3)
 EUT C ... [Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande].
 (4)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 104).
 (5)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).
 (6)
 Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 av den 29 oktober 2012 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 362, 31.12.2012, s. 1).
 (7)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1290/2013 av den 11 december 2013 om reglerna för deltagande och spridning i Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1906/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 81).
 (8)
 Rådets beslut 2013/743/EU av den 3 december 2013 om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut 2006/971/EG, 2006/972/EG, 2006/973/EG, 2006/974/EG och 2006/975/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 965).
 (9)
 Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).
 (10)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).
 (11)
 Verksamhetsbaserad förvaltning och verksamhetsbaserad budgetering benämns ibland med de interna förkortningarna ABM respektive ABB.
 (12)
 I den mening som avses i artikel 54.2 a och b i budgetförordningen.
 (13)
 Närmare förklaringar av de olika metoderna för genomförande med hänvisningar till respektive bestämmelser i budgetförordningen återfinns på BudgWeb:
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 (14)
 Differentierade respektive icke-differentierade anslag.
 (15)
 Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen.
 (16)
 Kandidatländer och i förekommande fall potentiella kandidatländer i västra Balkan.
 (17)
 Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.
 (18)
 Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.
 (19)
 Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.
 (20)
 Resultaten som ska anges är de produkter eller tjänster som levererats (t.ex. antal studentutbyten som har finansierats eller antal kilometer väg som har byggts).
 (21)
 Mål som redovisats under punkt 1.4.2: ”Specifikt/specifika mål...”.
 (22)
 Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.
 (23)
 [Denna fotnot förklarar vissa initialförkortningar som inte används i den svenska versionen]
 (24)
 Särskilt tak för finansiering av extern personal genom driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster).
 (25)
 När det gäller traditionella egna medel (tullar och sockeravgifter) ska nettobeloppen anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 % avdrag för uppbördskostnader.