type: other

text:
Id-deċiżjonijiet dwar talba għar-rikonoxximent jew dwar applikazzjoni għal dikjarazzjoni ta’ eżekutorjetà skont l-Artikolu 27 tar-Regolament (KE) Nru. 4/2009 jittieħdu mit-taqsima tal-familja tal-qorti lokali fil-lokalità fejn hemm Qorti Reġjonali Superjuri (Oberlandesgericht), u li fid-distrett tagħha tkun abitwalment residenti l-persuna li kontriha tinġieb l-applikazzjoni jew li fid-distrett tagħha tkun qed tintalab l-eżekuzzjoni.Fil-każ tad-distrett kopert mill-Qorti Reġjonali Superjuri ta’ Berlin (Kammergericht), id-deċiżjonijiet jittieħdu mill-Qorti Lokali ta’ Pankow-Weissensee.
 Jekk il-proċedimenti jkunu jirrigwardaw l-eżegwibbilità ta’ att notarili, dak id-dokument jista’ jiġi ddikjarat eżegwibbli wkoll minn nutar.
 L-appelli fis-sens tat-tifsira tal-Artikolu 33 tar-Regolament (KE) Nru. 4/2009, li jsiru kontra deċiżjonijiet meħuda fil-prim’istanza fi proċedimenti għall-eżekuzzjoni, isiru permezz ta' appell amministrattiv (Beschwerde).Il-qorti tal-appell hija l-Qorti Reġjonali Superjuri.L-appelli għandhom jinġiebu quddiem il-qorti li tkun ħadet id-deċiżjoni.
 Il-proċedura skont l-Artikolu 33 tar-Regolament (KE) Nru. 4/2009 hija dik ta’ appell ulterjuri (Rechtsbeschwerde). Il-ġuriżdizzjoni hija tal-Qorti Federali tal-Ġustizzja (il-Bundesgerichtshof). L-appell ulterjuri jrid jitressaq fi żmien xahar min-notifika tad-deċiżjoni tal-qorti tal-appell.
 Fil-każ tal-proċedura ta’ reviżjoni fl-Artikolu 19 tar-Regolament (KE) Nru. 4/2009, il-qorti kompetenti hija l-istess qorti li tkun ħadet id-deċiżjoni.Jekk jiġu rrispettati l-kundizzjonijiet tal-Artikolu 19, id-dispożizzjonijiet ta’ sentenzi mogħtija b’kontumaċja (Artikoli 343 sa 346 tal-Kodiċi ta' Proċedura Ċivili) huma applikabbli b'analoġija.Jekk il-kundizzjonijiet fl-Artikolu 19 ma jiġux rispettati, il-qorti tiċħad l-applikazzjoni b’deċiżjoni.Id-deċiżjoni tista’ tittieħed mingħajr smigħ.
 L-awtorità ċentrali skont l-Artikolu 49 tar-Regolament (KE) Nru. 4/2009 hija l-Bundesamt für Justiz (Uffiċċju Federali tal-Ġustizzja), u l-indirizz tiegħu huwa:
 Fil-kapaċità tiegħu ta’ awtorità ċentrali, il-Bundesamt für Justiz jista’ jkun ikkuntattjat permezz tat-telefon, il-fax jew l-email:
 Nazzjonali: 0228/99 4 10- 5534, 5869 or 5549
 Internazzjonali: +49/228/99 4 10- 5534, 5869 or 5549
 Nazzjonali: 0228/99 4 10-5202
 Internazzjonali: +49/228/99 4 10-5202
 Fir-rigward ta’ applikazzjonijiet skont l-Artikolu 21 tar-Regolament dwar il-Mantenimenti, il-qrati li għandhom il-ġuriżdizzjoni eżekuttiva huma l-qrati lokali (Amtsgerichte).Il-ġuriżdizzjoni lokali hija tal-qorti lokali li fid-distrett tagħha jkunu qed isiru jew ikunu saru l-proċedimenti għall-eżekuzzjoni.
 It-traduzzjonijiet tad-dokumenti msemmija fl-Artikoli 20, 28 u 40 huma aċċettati biss bil-lingwa Ġermaniża.
 Il-komunikazzjonijiet bejn il-Bundesamt für Justiz, fil-kapaċità tiegħu ta' awtorità ċentrali, u awtorità ċentrali oħra (l-Artikolu 59(3) tar-Regolament (KE) Nru. 4/2009) tista’ ssir bil-lingwa Ingliża bi ftehim bejn l-awtoritajiet ċentrali rispettivi.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 21999D0410(02)
 Decisión n° 1/1999 del Consejo de asociación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Rumania, por otra de 26 de febrero de 1999 por la que se adoptan las condiciones y las modalidades de la participación de Rumania en el programa comunitario de fomento de la eficacia energética, SAVE II
 Diario Oficial n° L 096 de 10/04/1999 p. 0019 - 0021
 DECISIÓN N° 1/1999 DEL CONSEJO DE ASOCIACIÓNentre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Rumania, por otrade 26 de febrero de 1999por la que se adoptan las condiciones y las modalidades de la participación de Rumania en el programa comunitario de fomento de la eficacia energética, SAVE II(1999/248/CE, CECA, Euratom)EL CONSEJO DE ASOCIACIÓN,Visto el Acuerdo europeo por el que se crea una asociación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Rumania, por otra(1),Visto el Protocolo adicional al Acuerdo europeo por el que se crea una asociación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Rumania, por otra(2), relativo a la participación de Rumania en los programas comunitarios, y, en particular, sus artículos 1 y 2,Considerando que, según el artículo 1 del citado Protocolo adicional, Rumania puede participar en programas marco, programas específicos, proyectos u otras acciones de la Comunidad, en particular en el sector de la energía;Considerando que, según el artículo 2 del citado Protocolo adicional, el Consejo de asociación decidirá las condiciones y las modalidades de la participación de Rumania en las actividades contempladas en el artículo 1,DECIDE:Artículo 1Rumania participará en el programa de la Comunidad Europea SAVE II, según las condiciones y las modalidades indicadas en los anexos I y II, que son parte integrante de la presente Decisión.Artículo 2La presente Decisión tendrá validez durante el período de ejecución del programa SAVE II.Artículo 3La presente Decisión entrará en vigor el primer día del mes siguiente a la fecha de su adopción.Hecho en Bruselas, el 26 de febrero de 1999.Por el Consejo de asociaciónEl PresidenteJ. FISCHER(1) DO L 357 de 31.12.1994, p. 2.(2) DO L 317 de 30.12.1995, p. 40.ANEXO ICONDICIONES Y MODALIDADES DE LA PARTICIPACIÓN DE RUMANIA EN EL PROGRAMA PLURIANUAL COMUNITARIO DE FOMENTO DE LA EFICACIA ENERGÉTICA - SAVE II1. Rumania participará en todas las acciones del programa comunitario plurianual de fomento de la eficacia energética - SAVE II (en lo sucesivo denominado "SAVE II"), de conformidad, excepto disposiciones contrarias de la presente Decisión, con los objetivos, criterios, procedimientos y plazos establecidos en la Decisión 96/737/CE del Consejo, de 16 de diciembre de 1996, relativa al programa plurianual de fomento de la eficacia energética en la Comunidad - SAVE II(1), que establece un programa quinquenal para la preparación y la aplicación de medidas y acciones con un criterio de rentabilidad para el fomento de la eficacia energética en la Comunidad.2. Las condiciones y las modalidades de presentación, evaluación y selección de las solicitudes de instituciones, organizaciones y particulares seleccionables de Rumania son las mismas que para las instituciones, organizaciones y particulares seleccionables de la Comunidad, fijadas dentro de los límites de la contribución financiera de Rumania y tras deducir los costes administrativos contemplados en el anexo II.3. Para garantizar, cuando proceda, la dimensión comunitaria de SAVE II, los proyectos y acciones transnacionales propuestos por Rumania deberán incluir un número mínimo de socios de los Estados miembros de la Comunidad. Este número mínimo se determinará en el marco de la aplicación SAVE II, teniendo en cuenta la naturaleza de las distintas actividades, del número de socios en un proyecto determinado y del número de países que participan en la actividad.4. Rumania adoptará todas las medidas necesarias para garantizar la coordinación y la organización a nivel nacional de la aplicación del programa SAVE II.5. Rumania abonará cada año una contribución al presupuesto general de las Comunidades Europeas para cubrir los costes de su participación en el programa SAVE II (véase el anexo II).El Comité de asociación podrá modificar esta contribución en caso necesario.6. En el marco de las disposiciones existentes, los Estados miembros de la Comunidad y Rumania harán todo lo posible para facilitar la libre circulación y la residencia de los participantes en las actividades cubiertas por la presente Decisión entre Rumania y los Estados miembros de la Comunidad.7. Sin perjuicio de las responsabilidades de la Comisión y del Tribunal de Cuentas de las Comunidades Europeas en materia de vigilancia y de evaluación de SAVE II, de acuerdo con el artículo 5 de la Decisión 96/737/CE del Consejo relativa a SAVE II, la participación de Rumania en el programa será objeto de un seguimiento continuo en el marco de una asociación entre la Comisión y Rumania. Rumania presentará a la Comisión los informes necesarios y participará en otras actividades específicas adoptadas por la Comunidad en este contexto.8. Sin perjuicio de los procedimientos contemplados en los artículos 4 y 5 de la Decisión 96/737/CE del Consejo relativa a SAVE II, Rumania estará invitada a las reuniones de coordinación que traten de las cuestiones relativas a la aplicación de la presente Decisión; estas reuniones tendrán lugar antes de las reuniones ordinarias del Comité SAVE. La Comisión informará a Rumania acerca de los resultados de estas reuniones ordinarias.9. La lengua utilizada en los procedimientos relativos a las solicitudes, contratos, informes que deban presentarse y otros aspectos administrativos del programa SAVE II será una de las lenguas oficiales de la Comunidad.(1) DO L 335 de 24.12.1996, p. 50.ANEXO IICONTRIBUCIÓN FINANCIERA DE RUMANIA AL PROGRAMA SAVE II1. La contribución financiera de Rumania cubrirá los elementos siguientes:- las subvenciones u otras ayudas financieras concedidas a los participantes rumanos en el programa,- los costes administrativos suplementarios de la gestión del programa por la Comisión de las Comunidades Europeas generados por la participación de Rumania.2. Para cada ejercicio financiero, el importe acumulado de las subvenciones o de otras ayudas financieras recibidos del programa por los beneficiarios rumanos no deberá exceder la contribución abonada por Rumania, después de deducir los costes administrativos suplementarios.Cuando la contribución abonada por Rumania al presupuesto general de las Comunidades Europeas, tras la deducción de los costes administrativos suplementarios, sea superior al importe acumulado de las subvenciones u otras ayudas financieras recibidas por los organismos nacionales y los beneficiarios rumanos del programa, la Comisión trasladará el saldo al ejercicio presupuestario siguiente y se deducirá de la contribución del año siguiente. Si siguiera existiendo tal excedente al término del programa, el importe correspondiente se reembolsaría a Rumania.3. La contribución anual de Rumania será de 560106 ecus a partir de 1998. De esta suma, 38106 ecus servirán para cubrir los costes administrativos suplementarios de la gestión del programa por la Comisión generados por la participación de Rumania.4. El Reglamento financiero aplicable al presupuesto general de las Comunidades Europeas se aplicará en concreto a la gestión de la contribución de Rumania.Tras la entrada en vigor de la presente Decisión y a principios de cada año posterior, la Comisión enviará a Rumania una petición de fondos correspondiente a su contribución a los costes en virtud de la presente Decisión.Esta contribución se abonará en ecus en una cuenta bancaria de la Comisión expresada asimismo en ecus.Rumania abonará su contribución a los costes anuales de conformidad con la presente Decisión en función de la petición de fondos, a más tardar tres meses después del envío de esta última. Todo retraso en el pago de la contribución dará lugar a un pago por Rumania de intereses sobre el importe restante a partir de la fecha de vencimiento. El tipo de interés corresponderá al tipo aplicado por el Fondo Europeo de Cooperación Monetaria durante el mes del vencimiento, para sus operaciones en ecus(1), aumentado en un porcentaje de 1,5 puntos.5. Rumania pagará los costes administrativos suplementarios a los que se hace mención en el punto 3 con cargo a su presupuesto nacional.6. Rumania pagará 104400 ecus (1998), 261000 ecus (1999) y 417600 ecus (2000) de los costes restantes de su participación en SAVE II con cargo a su presupuesto nacional.A reserva de los procedimientos habituales de programación de PHARE, los costes restantes de 417600 ecus (1998), 261000 ecus (1999) y 104400 ecus (2000) serán abonados con cargo a la dotación anual PHARE de Rumania.(1) Tipo que se publica mensualmente en la serie C del Diario Oficial de las Comunidades Europeas.


type: wikipedia

text:
Aivars Aksenoks (dzimis ) ir Latvijas politiķis, pašlaik Nacionālās apvienības biedrs. Bijušais Latvijas tieslietu ministrs un Rīgas domes priekšsēdētājs (pārstāvot partiju "Jaunais laiks").
 Dzīvesgājums
 Dzimis 1961. gadā Rīgā Raimonda Gunāra Aksenenoka-Aksenoka un viņa sievas Ritas Aksenokas ģimenē.
 Mācījās Rīgas 1. vidusskolā.
 Studēja Rīgas Politehniskā institūta Mehānikas un mašīnbūves fakultātē, ieguva automobiļu un automobiļu saimniecības specialitāti (1984). Padomju gados bijis Komunistiskās partijas biedrs. Lai gan Aksenoks uzskata, ka ir beidzis darbību partijā jau 1989. gadā, jo beidza maksāt biedra naudu, oficiālu iesniegumu par izstāšanos iesniedzis 1991. gadā.
 Bija CSDD Rīgas nodaļas priekšnieks. Līdztekus studēja Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē, ko absolvēja 2003. gadā.
 No 2002. līdz 2004. gadam bija tieslietu ministrs E. Repšes valdībā. Kopš 2005. gada — Rīgas domes priekšsēdētājs un Rīgas brīvostas pārvaldes valdes loceklis. Pirmoreiz Rīgas domes vēsturē 2007. gadā atlaists no domes priekšsēdētāja amata. 2008. gada sākumā izstājās no JL, bet tā paša gada pievienojās TB/LNNK.
 Kopš 2009. gada oktobra Aksenoks ir Rīgas Motormuzeja direktors, 2018. gadā kļuva par CSDD valdes locekli.
 Atsauces
 1961. gadā dzimušie
 Rīgā dzimušie
 LKP biedri
 "Jaunā laika" politiķi
 Tēvzemei un Brīvībai/LNNK politiķi
 Nacionālās apvienības "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" politiķi
 Latvijas tieslietu ministri
 Rīgas pašvaldības vadītāji
 Rīgas domes deputāti (2005—2009)
 Rīgas Valsts 1. ģimnāzijas absolventi
 Rīgas Politehniskā institūta absolventi


type: caselaw

text:
 26.1.2013
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 26/65
 Recours introduit le 21 novembre 2012 — Conrad Electronic/OHMI — Sky IP International (Eurosky)
 (Affaire T-510/12)
 2013/C 26/128
 Langue de dépôt du recours: l'allemand
 Parties
 Partie requérante: Conrad Electronic SE (Hirschau, Allemagne) (représentants: P. Mes, C. Graf von der Groeben, G. Rother, J. Bühling, J. Künzel, D. Jestaedt, M. Bergermann, J. Vogtmeier et A. Kramer, Rechtsanwälte)
 Partie défenderesse: Office de l’harmonisation dans le marché intérieur (marques, dessins et modèles)
 Autre partie devant la chambre de recours: Sky IP International Ltd (Isleworth, Royaume-Uni)
 Conclusions
 La partie requérante conclut à ce qu’il plaise au Tribunal:
 —
 Annuler la décision de la quatrième chambre de recours de l’Office de l’Harmonisation dans le marché intérieur (marques, dessins et modèles) du 20 septembre 2012 dans l’affaire R 1183/2011-4;
 —
 Condamner la défenderesse aux dépens, y compris ceux de la procédure de pourvoi.
 Moyens et principaux arguments
 Demandeur de la marque communautaire: Conrad Electronic
 Marque communautaire concernée: Marque nominative «Eurosky» pour des produits compris dans la classe 9 — demande de marque communautaire no4 539 896
 Titulaire de la marque ou du signe invoqué à l'appui de l'opposition: Sky International Ltd
 Marque ou signe invoqué: marques nominatives et figuratives nationale et communautaire «SKY» pour des produits et services compris dans les classes 9, 16, 18, 25, 28, 35, 36, 38, 41, 42, 43 et 45
 Décision de la division d'opposition: opposition accueillie
 Décision de la chambre de recours: recours rejeté
 Moyens invoqués: Violation de l’article 8, paragraphe 1, sous b), du règlement no 207/2009


text:
 Avis juridique important
 |
 22001D0076
 Besluit van het Gemengd Comité van de EER nr. 76/2001 van 19 juni 2001 tot wijziging van bijlage XIII (Vervoer) bij de EER-overeenkomst
 Publicatieblad Nr. L 238 van 06/09/2001 blz. 0026 - 0026
 Besluit van het Gemengd Comité van de EERnr. 76/2001van 19 juni 2001tot wijziging van bijlage XIII (Vervoer) bij de EER-overeenkomstHET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER,Gelet op de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, zoals aangepast bij het Protocol tot aanpassing van de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, hierna "de overeenkomst" genoemd, inzonderheid op artikel 98,Overwegende hetgeen volgt:(1) Bijlage XIII bij de overeenkomst werd gewijzigd bij Besluit nr. 50/2001 van het Gemengd Comité van de EER(1).(2) Richtlijn 2001/6/EG van de Commissie van 29 januari 2001 houdende derde aanpassing aan de technische vooruitgang van Richtlijn 96/49/EG van de Raad betreffende de onderlinge aanpassing van de wetgevingen der lidstaten inzake het vervoer van gevaarlijke goederen per spoor(2) dient in de overeenkomst te worden opgenomen,BESLUIT:Artikel 1In bijlage XIII bij de overeenkomst wordt in punt 42b (Richtlijn 96/49/EG van de Raad) het volgende streepje toegevoegd: "- 32001 L 0006: Richtlijn 2001/6/EG van de Commissie (PB L 30 van 1.2.2001, blz. 42).".Artikel 2De in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen bekend te maken teksten in de IJslandse en de Noorse taal van Richtlijn 2001/6/EG zijn authentiek.Artikel 3Dit besluit treedt in werking op 20 juni 2001, op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de overeenkomst bedoelde kennisgevingen aan het Gemengd Comité van de EER(3) hebben plaatsgevonden.Artikel 4Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen.Gedaan te Brussel, 19 juni 2001.Voor het Gemengd Comité van de EERDe voorzitterP. Westerlund(1) PB L 158 van 14.6.2001, blz. 66.(2) PB L 30 van 1.2.2001, blz. 42.(3) Geen grondwettelijke vereisten aangegeven.


text:
Lukas Josef Podolski (õieti Łukasz Podolski; sündinud 4. juunil 1985 Poolas Gliwices) on poola päritolu Saksamaa jalgpallur, kes mängib ründajana Poola kõrgliiga klubis Zabrze Górnik.
 Klubikarjäär
 Podolski hakkas mängima 1. FC Kölni juures juba 1995. 2003 kutsus esindusmeeskonna treener Marcel Koller ta esindusmeeskonna juurde treenima ja 22. novembril debüteeris ta esinduskoondises ja mängis seal hooaja lõpuni. Sellegipoolest jäi Köln kindlalt viimaseks ja kukkus 1. Bundesligast välja.
 Järgmisel hooajal oli Podolski Kölni põhiründaja. Ta lõi 24 väravat, millega oli kindlalt 2. Bundesliga parim väravakütt (teine koht lõi 17 väravat). Köln võitis 2. Bundesliga ja tõusis tagasi 1. Bundesligasse.
 Järgmisel hooajal lõi Podolski 1. Bundesligas 12 väravat, olles taas oma meeskonna resultatiivseim ja 1. Bundesligas jagas ta 9. kohta. Sellegipoolest jäi Köln eelviimaseks ja langes jällegi liigast välja. Seepeale lahkus Podolski Kölnist.
 Koondisekarjäär
 Podolski debüteeris Saksamaa jalgpalliakoondises 6. juunil 2004 Ungari vastu. Ta oli esimene 2. Bundesliga mängija pärast 1975. aastat, kes Saksamaa jalgpallikoondises debüteeris. Oma esimesed kaks väravat rahvusmeeskonnas lõi ta sama aasta 21. detsembril Bangkokis sõpruskohtumises Tai vastu, mille sakslased võitsid 5:1.
 Podolski kutsuti 2004. aasta Euroopa U21 meistrivõistlustele, mis toimusid Saksamaal. Ta oli Saksamaa kõige noorem mängija. Esimese kohtumise, milles Saksamaa alistas 2:1 Šveitsi U21, pidi ta vigastuse tõttu vahele jätma, aga mängis kaasa kaks järgmist kohtumist, milles Saksamaa kaotas 30. mail Rootsile 1:2 ja 2. juunil Portugalile samuti 1:2. Saksamaa jäi alagrupis kolmandaks, edestades üksnes Šveitsi.
 2004. aasta EM-valigrupi Saksamaa võitis ühtki mängu kaotamata. Podolski üheski mängus kaasa ei teinud. Finaalturniiril Portugalis viigistas Saksamaa 15. juunil Hollandiga 1:1 ja 19. juunil Lätiga 0:0. Podolski sai esimest korda EM-il mängida viimases alagrupimängus 23. juunil Tšehhi vastu, kus ta mängis teise poolaja (esimene oli lõppenud 1:1). Saksamaa vajas edasipääsuks võitu, aga kaotas 1:2 ja langes välja. Tšehhimaa võitis alagrupi täiseduga, Holland läks teisena edasi.
 2005. aasta konföderatsioonide karikavõistlustele pääses Saksamaa järgmise aasta maailmameistrivõistluste korraldajana. 15. juunil alistas Saksamaa esimeses voorus Austraalia 4:3. Podolski mängis kogu kohtumise ja viis Saksamaa 88. minutil 4:2 ette. 18. juunil alistas Saksamaa teises voorus Tuneesia 3:0 ja Podolski vahetati 87. minutil edus 2:0 välja Mike Hanke vastu, kes minut hiljem lõi värava. Sellega oli edasipääs tagatud ja kolmandas voorus 21. juunil Podolski ei osalenud. Alagrupivõitjat otsustavas mängus Argentinaga tehti viik 2:2, mis andis alagrupivõidu Saksamaale. 25. juunil toimus poolfinaal Brasiilia vastu, kus Adriano viis Brasiilia 21. minutil juhtima ja Podolski viigistas 2 minutit hiljem. Enne poolaega viis Ronaldinho Brasiilia taas juhtima ja taas viigistas Ballack ülejärgmisel minutil. Teisel poolajal lõi Adriano võiduvärava 3:2. 29. juunil mängiti välja kolmas koht Mehhikoga ja Podolski viis Saksamaa 37. minutil juhtima. Mehhiko viigistas kiirelt, aga poolaja võitis Saksamaa 2:1. 74. minutil võeti Podolski seisul 2:2 välja. Saksamaa läks veel kolmandat ja neljandatki korda juhtima ning võitis 4:3.
 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused toimusid Saksamaal, sellepärast polnud Saksamaa koondisel vaja valikmänge pidada. Podolski osales kõigis Saksamaa kohtumistes algrivistuses. 9. juunil alistas Saksamaa avavoorus Costa Rica 4:2. 14. juunil alistas Saksamaa teises voorus Poola üleajal löödud väravast 1:0. Podolski vahetati 71. minutil välja Oliver Neuville'i vastu, kes võiduvärava lõigi. 20. juunil alistas Saksamaa ka Ecuadori 3:0. Saksamaa võitis alagrupi Ecuadori ees. 24. juunil võitis Saksamaa Rootsi 2:0 ja Podolski lõi mõlemad väravad 4. ja 12. minutil. Siiski valiti kohtumise parimaks mängijaks Miroslav Klose. Podolski vahetati 74. minutil välja. 30. juunil toimus veerandfinaal Argentina vastu ja Podolski sai kohe 3. minutil kollase kaardi. Roberto Ayala viis Argentina 49. minutil juhtima ja Klose viigistas 80. minutil. Rohkem väravaid ei löödud, Saksamaa võitis penaltiseerias ja Podolski realiseeris oma löögi sakslastest kolmandana. 4. juulil peeti poolfinaal Itaalia vastu ja Saksamaa kaotas lisaaja lõpus 0:2. 8. juulil võitis Saksamaa pronksimängus Portugali 3:1 ja Podolski võeti platsilt välja 71. minutil seisul 2:0. Podolski valiti maailmameistrivõistluste parimaks noormängijaks.
 2008. aasta EM-valikturniiril oli Saksamaa kõigi valikgruppide peale kokku esimene meeskond, kes tagas koha finaalturniiril. Ometigi ei võitnud Saksamaa valikgruppi, sest järgnes 0:3 kaotus Tšehhimaale, kes alagrupi võitiski, ja viimases valikmängus ei suudetud võita Walesi. Finaalturniirile läks kaks parimat meeskonda. Ballack oli kogu valikgrupi resultatiivseim mängija 8 väravaga, millest 4 löödi 6. septembril 2006 võõrsil San Marino vastu.
 Euroopa meistrivõistlustel osales Podolski igas Saksamaa mängus algrivistuses. 8. juunil alistas Saksamaa esimeses voorus Podolski väravatest Poola 2:0. Podolski valiti kohtumise parimaks mängijaks. 12. juunil kaotas Saksamaa Horvaatiale 1:2 ja mängu viimase värava lõi Podolski. 15. juunil toimus viimane alagrupivoor, kus Saksamaa alistas 1:0 Austria ja eduseisus vahetati Podolski 83. minutil välja. 19. juunil mängis Saksamaa veerandfinaali Portugali vastu, võites 3:2. 25. juunil toimus poolfinaal Türgi vastu, mille Saksamaa võitis samuti 3:2. 29. juunil toimus finaal Hispaania vastu. Fernando Torres viis Hispaania 33. minutil juhtima ja see värav jäi mängu ainsaks. Podolski oli üks kolmest sakslasest, kes valiti turniiri sümboolsesse koondisse (ülejäänud olid Michael Ballack ja Philipp Lahm).
 2010. aasta MM-valikgrupi võitis Saksamaa ühegi kaotuseta. Podolski lõi 6 väravat ja oli valikgrupi resultatiivsuselt teine mängija, sest Miroslav Klose lõi 7 väravat.
 Maailmameistrivõistlused toimusid Lõuna-Aafrika Vabariigis. Podolski mängis kõigis Saksamaa kohtumistes peale viimase algusest lõpuni. 13. juunil mängiti esimene voor, kus Saksamaa alistas Austraalia 4:0 ja Podolski lõi juba 8. minutil avavärava. 18. juunil kaotas Saksamaa teises voorus 0:1 Serbiale (mängis pärast Klose eemaldamist alates 37. minutist vähemuses). 23. juunil võitis ta kolmandas voorus Ghana 1:0. Alagrupi võitis Saksamaa Ghana ees. 27. juunil alistas Saksamaa 4:1 Inglismaae ja Podolski viis Saksamaa 32. minutil 2:0 juhtima. 3. juulil alistas Saksamaa veerandfinaalis Argentina 4:0. 7. juulil kaotas Saksamaa poolfinaalis Hispaaniale 0:1 ja 10. juulil (Podolski ei mänginud) võitis ta pronksimängus Uruguayle 3:2.
 2012. aasta EM-valikgrupi võitis Saksamaa täiseduga ja Podolski lõi 3 väravat, millega jagas valikgrupis kõige resultatiivsemate mängijate 7. kohta ja sakslastest 4. kohta.
 Finaalturniiril oli Podolski alagrupis kõigis Saksamaa mängudes algrivistuses. 9. juunil võitis Saksamaa esimeses voorus 1:0 Portugali, 13. juunil teises voorus 2:1 Hollandi ja 17. juunil 2:1 Taani. Selles mängus lõi Podolski 19. minutil avavärava, vahetati 64. minutil seisul 1:1 välja ja valiti kohtumise parimaks mängijaks. Ühtlasi oli see Podolski 100. mäng rahvuskoondises. 22. juunil alistas Saksamaa veerandfinaalis Kreela 4:0 (Podolski ei mänginud). 28. juunil kaotas Saksamaa poolfinaalis 1:2 Itaaliale ja Podolski mängis esimese poolaja, mis lõppes 0:2. Pronksimängu ei peetud.
 Viimase mängu pidas Podolski koondises 22. märtsil 2017 sõprusmängus Inglismaa vastu, kus ta lõi Saksamaa võiduvärava. Kokku mängis ta koondises aastatel 2004–2017 koondises 130 korda ja lõi 49 väravat.
 Saavutused
 Klubid
 Köln
 2. Bundesliga: 2004–05
 Müncheni Bayern
 Bundesliga: 2007–08
 DFB-Pokal: 2007–08
 DFB-Ligapokal: 2007
 Arsenal
 FA Cup: 2013–14
 Galatasaray
 Türkiye Kupası: 2015–16
 Türgi superkarikas: 2015, 2016
 Vissel Kobe
 Emperor's Cup: 2019
 Rahvuskoondis
 Saksamaa
 Jalgpalli maailmameistrivõistlused: 2014
 Isiklikku
 Lukas sündis Waldemar Podolski ja Krysztyna Podolska pojana. Ema oli mänginud Poola käsipallinaiskonnas.
 1987. aastal emigreerus pere Lääne-Saksamaale. Nad elasid algul Nordrhein-Westfaleni liidumaal Gergheimis ja pärast Kölni lähedal Pulheimis. Neil on nii Saksamaa kui Poola kodakondsus.
 Lukas Podolski abiellus 2011. aasta aprillis Monika Puchalskiga. 14. aprillil 2008 sündis neil poeg Louis Gabriel Podolski.
 Lukas on 182 cm pikk ja kaalub 83 kg.
 Viited
 Välislingid
 Lukas Podolski ametlik veebileht
 Saksamaa jalgpallurid
 1. FC Kölni jalgpallurid
 Müncheni Bayerni mängijad
 Arsenal FC mängijad
 Milano Internazionale mängijad
 Galatasaray SK mängijad
 Bundesliga mängijad
 Premier League'i mängijad
 Serie A mängijad
 Sündinud 1985


text:
 13.5.2010
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 120/40
 Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Pravilnik št. 39 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo vozil glede na opremo za merjenje hitrosti, vključno z njeno vgradnjo
 Revizija 1
 Vključuje vsa veljavna besedila do:
 dodatka 5 k prvotni različici Pravilnika – začetek veljavnosti: 7. december 2002
 VSEBINA
 PRAVILNIK
 1.
 Področje uporabe
 2.
 Opredelitev pojmov
 3.
 Vloga za homologacijo
 4.
 Homologacija
 5.
 Specifikacije
 6.
 Spremembe tipa vozila
 7.
 Skladnost proizvodnje
 8.
 Kazni za neskladnost proizvodnje
 9.
 Imena in naslovi tehničnih služb, pristojnih za izvajanje homologacijskih preskusov, ter upravnih organov
 PRILOGE
 Priloga 1 –
 Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali popolnem prenehanju proizvodnje tipa vozila glede na opremo za merjenje hitrosti, vključno z njeno vgradnjo, v skladu s Pravilnikom št. 39
 Priloga 2 –
 Primeri homologacijskih oznak
 Priloga 3 –
 Preskus natančnosti merilnika hitrosti za nadzor skladnosti proizvodnje
 1. PODROČJE UPORABE
 Ta pravilnik se uporablja za homologacijo vozil kategorij L, M in N (1).
 2. OPREDELITEV POJMOV
 V tem pravilniku:
 2.1
 „homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na opremo za merjenje hitrosti, vključno z njeno vgradnjo;
 2.2
 „tip vozila glede na njegov merilnik hitrosti“ pomeni vozila, ki se med seboj ne razlikujejo zlasti v naslednjih bistvenih vidikih:
 2.2.1
 oznaki velikosti pnevmatik, izbranih izmed tistih, s katerimi je vozilo običajno opremljeno;
 2.2.2
 skupnem prestavnem razmerju do merilnika hitrosti, vključno z morebitnimi reduktorji;
 2.2.3
 tipu merilnika hitrosti, kot je določen z:
 2.2.3.1
 dopustnimi odstopanji merilnega mehanizma;
 2.2.3.2
 tehnično konstanto merilnika hitrosti;
 2.2.3.3
 razponom prikazanih hitrosti;
 2.3
 „pnevmatike, s katerimi je vozilo običajno opremljeno“ pomeni tip ali tipe pnevmatik, s katerimi je proizvajalec opremil zadevno vozilo; zimske pnevmatike ne štejejo za pnevmatike, s katerimi je vozilo običajno opremljeno;
 2.4
 „običajni delovni tlak“ pomeni tlak v hladnih pnevmatikah, kakor ga je določil proizvajalec vozila, povečan za 0,2 bara;
 2.5
 „merilnik hitrosti“ pomeni tisti del opreme za merjenje hitrosti, ki vozniku v vsakem danem trenutku kaže hitrost vozila (2);
 2.5.1
 „dopustna odstopanja merilnega mehanizma“ pomeni natančnost samega merilnika hitrosti, ki je izražena kot zgornja in spodnja mejna vrednost kazalnika hitrosti pri različnih hitrostih;
 2.5.2
 „tehnična konstanta merilnika hitrosti“ pomeni razmerje med številom vhodnih vrtljajev ali impulzov na minuto in določeno prikazano hitrostjo;
 2.6
 „neobremenjeno vozilo“ pomeni vozilo, pripravljeno za vožnjo in opremljeno z gorivom, hladilno tekočino, mazivi, orodjem in rezervnim kolesom (če jih je proizvajalec dobavil z vozilom kot standardno opremo), skupaj s 75 kg težkim voznikom, vendar brez sovoznika, dodatne opreme ali tovora.
 3. VLOGA ZA HOMOLOGACIJO
 3.1
 Vlogo za homologacijo tipa vozila glede na opremo za merjenje hitrosti, vključno z njeno vgradnjo, vloži proizvajalec vozila ali njegov pooblaščeni zastopnik.
 3.2
 Vlogi se priložijo naslednji dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:
 3.2.1
 opis tipa vozila glede na elemente iz odstavkov 2.2, 2.3, 2.4 in 2.5 zgoraj; navesti je treba tip vozila.
 3.3
 Tehnični službi, pristojni za izvajanje homologacijskih preskusov, se predloži neobremenjeno vozilo, ki je predstavnik tipa vozila v postopku homologacije.
 3.4
 Pred podelitvijo homologacije pristojni organ preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega preverjanja skladnosti proizvodnje.
 4. HOMOLOGACIJA
 4.1
 Če tip vozila, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve Pravilnika glede na opremo za merjenje hitrosti, vključno z njeno vgradnjo, se homologacija za navedeni tip vozila podeli.
 4.2
 Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli številka homologacije. Prvi dve števki ustrezata zadnji seriji sprememb, vključenih v Pravilnik v času izdaje homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti te številke drugemu tipu vozila ob upoštevanju določb odstavka 6 tega pravilnika.
 4.3
 Obvestilo o podelitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 tega pravilnika, skupaj z diagrami vgradnje, ki jih predloži vlagatelj v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), ali zloženimi na ta format in v ustreznem merilu.
 4.4
 Na vsako vozilo, skladno s tipom vozila, homologiranega v skladu s tem pravilnikom, se na vidno in zlahka dostopno mesto, navedeno na homologacijskem certifikatu, pritrdi mednarodna homologacijska oznaka, ki jo sestavljajo:
 4.4.1
 krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (3);
 4.4.2
 številka tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije desno od kroga iz odstavka 4.4.1.
 4.5
 Če je vozilo skladno s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, priloženih Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 v stolpcih navedejo dodatne številke in simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.
 4.6
 Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.
 4.7
 Homologacijska oznaka se namesti v bližini podatkovne tablice, ki jo je na vozilo namestil proizvajalec, ali nanjo.
 4.8
 Priloga 2 k temu pravilniku prikazuje primere homologacijskih oznak.
 5. SPECIFIKACIJE
 5.1
 Prikazovalnik merilnika hitrosti mora biti v neposrednem vidnem polju voznika, prikazane vrednosti pa jasno čitljive podnevi in ponoči. Razpon prikazanih hitrosti mora biti dovolj velik, da vključuje največjo hitrost za ta tip vozila, kakor jo je navedel proizvajalec.
 5.1.1
 Pri merilnikih hitrosti, namenjenih za vozila kategorij M, N, L3, L4 in L5 mora imeti skala razdelke po 1, 2, 5 ali 10 km/h. Številčne vrednosti hitrosti morajo biti označene na prikazovalniku, kakor sledi: če največja vrednost na prikazovalniku ne presega 200 km/h, presledki med označenimi vrednostmi hitrosti ne smejo biti večji od 20 km/h. Če največja vrednost na prikazovalniku presega 200 km/h, presledki med označenimi vrednostmi hitrosti ne smejo biti večji od 30 km/h. Za presledke med označenimi številčnimi vrednostmi hitrosti ni nujno, da so enakomerni.
 5.1.2
 Pri vozilih, proizvedenih za prodajo v državi, kjer se uporabljajo imperialne enote, mora biti merilnik hitrosti označen tudi v miljah na uro (mph); skala mora imeti razdelke po 1, 2, 5 ali 10 mph. Vrednosti hitrosti morajo biti na številčnici označene v presledkih, ki ne presegajo 20 mph in se začnejo pri 10 ali 20 mph. Za presledke med označenimi vrednostmi hitrosti ni nujno, da so enakomerni.
 5.1.3
 Pri merilnikih hitrosti, namenjenih za vozila kategorij L1 (mopedi) in L2, smejo biti na prikazovalniku označene le vrednosti do 80 km/h. Skala mora imeti razdelke po 1, 2, 5 ali 10 km/h, presledki med označenimi številčnimi vrednostmi pa ne smejo presegati 10 km/h. Za presledke med označenimi vrednostmi hitrosti ni nujno, da so enakomerni.
 5.1.4
 Pri vozilih kategorij M, N, L3, L4 in L5, proizvedenih za prodajo v državi, kjer se uporabljajo imperialne enote, mora biti merilnik hitrosti označen tudi v miljah na uro (mph); skala mora imeti razdelke po 1, 2, 5 ali 10 mph. Številčne vrednosti hitrosti morajo biti na prikazovalniku označene v presledkih, ki ne presegajo 20 mph in se začnejo pri 10 ali 20 mph. Za presledke med označenimi vrednostmi hitrosti ni nujno, da so enakomerni.
 5.2
 Natančnost opreme za merjenje hitrosti se preverja po naslednjem postopku:
 5.2.1
 uporabljene pnevmatike morajo ustrezati tipom pnevmatik, s katerimi je vozilo običajno opremljeno, v skladu z odstavkom 2.3 tega pravilnika. Preskus se opravi za vsak tip merilnika hitrosti, ki ga je proizvajalec predvidel za vgradnjo;
 5.2.2
 preskus se opravi na neobremenjenem vozilu. Za namene meritev se lahko uporabi dodatna masa. Masa vozila in njena porazdelitev na osi morata biti navedeni v sporočilu o homologaciji (glej odstavek 6 Priloge 1);
 5.2.3
 referenčna temperatura na merilniku hitrosti mora znašati 23 ± 5 °C;
 5.2.4
 pri vsakem preskusu mora biti tlak v pnevmatikah običajni delovni tlak, kot je opredeljen v odstavku 2.4;
 5.2.5
 vozilo se preskuša pri naslednjih hitrostih:
 Največja konstrukcijsko določena hitrost vozila, kot jo je določil proizvajalec (Vmax) (km/h)
 Hitrost pri preskusu (V1)
 (km/h)
 Vmax ≤ 45
 80 % Vmax
 45 < Vmax ≤ 100
 40 km/h in 80 % Vmax
 (če je končna preskusna hitrost ≥ 55 km/h)
 100 < Vmax ≤ 150
 40 km/h, 80 km/h in 80 % Vmax
 (če je končna preskusna hitrost ≥ 100 km/h)
 150 < Vmax
 40 km/h, 80 km/h in 120 km/h
 5.2.6
 dopustno odstopanje preskusne naprave, ki se uporablja za merjenje dejanske hitrosti vozila, sme znašati največ ± 0,5 %;
 5.2.6.1
 če se preskusi opravljajo na preskusni stezi, mora biti njena površina ravna, suha in dovolj oprijemljiva;
 5.2.6.2
 če se za preskus uporablja dinamometer z valji, morajo imeti valji premer najmanj 0,4 m.
 5.3
 Prikazana hitrost ne sme biti manjša od dejanske hitrosti vozila. Pri preskusnih vrednostih iz odstavka 5.2.5 zgoraj mora med prikazano hitrostjo (V1) in dejansko hitrostjo vozila (V2) obstajati naslednje razmerje:
 0 ≤ (V1 – V2) ≤ 0,1 V2 + 4 km/h
 6. SPREMEMBE TIPA VOZILA
 6.1
 Vsaka sprememba tipa vozila se sporoči upravnemu organu, ki je podelil homologacijo za tip vozila. Služba lahko potem:
 6.1.1
 meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali
 6.1.2
 od tehnične službe, pristojne za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu.
 6.2
 Obvestilo o potrditvi ali zavrnitvi homologacije se z navedbo podrobnosti sprememb po postopku iz odstavka 4.3 zgoraj sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.
 7. SKLADNOST PROIZVODNJE
 7.1
 Postopki za nadzor skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Sprem. 2), pri čemer je treba upoštevati naslednje zahteve:
 7.2
 Vsako vozilo, homologirano v skladu s tem pravilnikom, se proizvede tako, da je skladno s homologiranim tipom z izpolnjevanjem zahtev ustreznih delov tega pravilnika.
 7.3
 Za vsak tip vozila se opravijo ustrezna preverjanja v zvezi z opremo za merjenje hitrosti; predvsem je treba za vsak tip vozila opraviti vsaj preskus iz Priloge 3 k temu pravilniku.
 7.4
 Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Običajno se to preverjanje opravi enkrat na dve leti.
 7.5
 Če so rezultati preverjanja v skladu z odstavkom 7.4 zgoraj nezadovoljivi, mora pristojni organ zagotoviti, da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi za čimprejšnjo vnovično vzpostavitev skladnosti proizvodnje.
 8. KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE
 8.1
 Homologacija, podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če ni izpolnjena zahteva iz odstavka 7.1 zgoraj ali če vozila ne opravijo preverjanj iz odstavka 7 zgoraj.
 8.2
 Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.
 9. IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, PRISTOJNIH ZA IZVAJANJE HOMOLOGACIJSKIH PRESKUSOV, TER UPRAVNIH SLUŽB
 Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije.
 (1) Kot je opredeljeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Sprem.2).
 (2) To ne velja za del tahografa, ki kaže hitrost, če tahograf izpolnjuje zahteve za homologacijo tipa, ki med dejansko in prikazano hitrostjo ne dopuščajo absolutne razlike, ki bi bila večja od vrednosti, ki izhajajo iz zahtev odstavka 5.3 spodaj.
 (3) 1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Jugoslavijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko in 48 za Novo Zelandijo. Nadaljnje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem vrstnem redu, po katerem ratificirajo Sporazum o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov, ali pristopijo k njemu, generalni sekretar Združenih narodov pa tako dodeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.
 PRILOGA 1
 SPOROČILO
 (Največji format: A4 (210 × 297 mm))
 PRILOGA 2
 PRIMERI HOMOLOGACIJSKIH OZNAK
 VZOREC A
 (glej odstavek 4.4 tega pravilnika)
 VZOREC B
 (glej odstavek 4.5 tega pravilnika)
 (1) Druga številka je navedena le kot primer.
 PRILOGA 3
 PRESKUS NATANČNOSTI MERILNIKA HITROSTI ZA NADZOR SKLADNOSTI PROIZVODNJE
 1. PRESKUSNI POGOJI
 Za preskus se uporabijo preskusni pogoji iz odstavkov 5.2.1 do 5.2.6 tega pravilnika.
 2. ZAHTEVE
 Za proizvodnjo se šteje, da je skladna s tem pravilnikom, če se med hitrostjo, ki jo prikazuje merilnik hitrosti (V1) in dejansko hitrostjo vozila (V2) ugotovi naslednje razmerje:
 pri vozilih kategorij M in N:
 0 ≤ (V1 – V2) ≤ 0,1 V2 + 6 km/h;
 pri vozilih kategorij L3, L4 in L5:
 0 ≤ (V1 – V2) ≤ 0,1 V2 + 8 km/h;
 pri vozilih kategorij L1 in L2:
 0 ≤ (V1 – V2) ≤ 0,1 V2 + 4 km/h.


text:
 31.10.2013
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 291/54
 SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP
 št. 88/2013
 z dne 3. maja 2013
 o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP
 SKUPNI ODBOR EGP JE –
 ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti člena 98 Sporazuma EGP,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Direktivo Komisije 2012/48/EU z dne 10. decembra 2012 o spremembi prilog k Direktivi 2006/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh (1), je treba vključiti v Sporazum EGP.
 (2)
 Direktivo Komisije 2012/49/EU z dne 10. decembra 2012 o spremembi Priloge II k Direktivi 2006/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh (2), je treba vključiti v Sporazum EGP.
 (3)
 Prilogo XIII k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –
 SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
 Člen 1
 V točki 47a (Direktiva 2006/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta) Priloge XIII k Sporazumu EGP se dodata naslednji alinei:
 „—
 32012 L 0048: Direktiva Komisije 2012/48/EU z dne 10. decembra 2012 (UL L 6, 10.1.2013, str. 1),
 „—
 32012 L 0049: Direktiva Komisije 2012/49/EU z dne 10. decembra 2012 (UL L 6, 10.1.2013, str. 49).“
 Člen 2
 Besedili direktiv 2012/48/EU in 2012/49/EU v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavita v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, sta verodostojni.
 Člen 3
 Ta sklep začne veljati 4. maja 2013 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP (3).
 Člen 4
 Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.
 V Bruslju, 3. maja 2013
 Za Skupni odbor EGP
 Predsednik
 Gianluca GRIPPA
 (1) UL L 6, 10.1.2013, str. 1.
 (2) UL L 6, 10.1.2013, str. 49.
 (3) Navedena ni nobena ustavna zahteva.


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 31997L0065
 Directive 97/65/CE de la Commission du 26 novembre 1997 portant troisième adaptation au progrès technique de la directive 90/679/CEE du Conseil concernant la protection des travailleurs contre les risques liés à l'exposition à des agents biologiques au travail (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)
 Journal officiel n° L 335 du 06/12/1997 p. 0017 - 0018
 DIRECTIVE 97/65/CE DE LA COMMISSION du 26 novembre 1997 portant troisième adaptation au progrès technique de la directive 90/679/CEE du Conseil concernant la protection des travailleurs contre les risques liés à l'exposition à des agents biologiques au travail (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES,vu le traité instituant la Communauté européenne,vu la directive 89/391/CEE du Conseil, du 12 juin 1989, concernant la mise en oeuvre de mesures pour promouvoir l'amélioration de la sécurité et de la santé des travailleurs au travail (1), et notamment son article 17,vu la directive 90/679/CEE du Conseil, du 26 novembre 1990, concernant la protection des travailleurs contre les risques liés à l'exposition à des agents biologiques au travail (septième directive particulière au sens de l'article 16 paragraphe 1 de la directive 89/391/CEE) (2), modifiée en dernier lieu par la directive 97/59/CE de la Commission (3), et notamment son article 19,vu l'avis du comité consultatif pour la sécurité, l'hygiène et la protection de la santé sur le lieu de travail,considérant que les dispositions de la directive 90/679/CEE doivent être considérées comme un élément important de l'approche globale visant à protéger la santé des travailleurs sur le lieu de travail;considérant que la directive 93/88/CEE du Conseil (4), qui fixe une première liste d'agents biologiques sur la base des définitions visées à l'article 2 points d) 2, d) 3 et d) 4 de la directive 90/679/CEE, a pour objet d'harmoniser les conditions dans ce domaine tout en préservant les progrès réalisés;considérant que la liste et la classification des agents biologiques doivent être régulièrement examinées et révisées sur la base de nouvelles données scientifiques; que, en particulier, au vu des nouvelles preuves scientifiques concernant la transmissibilité à l'homme de l'agent de l'encéphalopathie spongiforme bovine (ESB), il est nécessaire de rectifier la classification de l'agent de l'ESB et de faire référence à la variante de la maladie de Creutzfeldt-Jakob;considérant qu'il est nécessaire de protéger les travailleurs contre une possible transmission, sur le lieu de travail, des encéphalopathies spongiformes transmissibles (EST) affectant l'homme et l'animal;considérant que les mesures prévues par la présente directive sont conformes à l'avis du comité institué par l'article 17 de la directive 89/391/CEE,A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DIRECTIVE:Article premier L'annexe III de la directive 90/679/CEE est modifiée conformément à l'annexe de la présente directive.Article 2 1. Les États membres mettent en vigueur les dispositions législatives, réglementaires et administratives nécessaires pour se conformer à la présente directive au plus tard le 30 juin 1998. Ils en informent immédiatement la Commission.Lorsque les États membres adoptent ces dispositions, celles-ci contiennent une référence à la présente directive ou sont accompagnées d'une telle référence lors de leur publication officielle. Les modalités de cette référence sont arrêtées par les États membres.2. Les États membres communiquent à la Commission les dispositions de droit interne qu'ils adoptent dans le domaine régi par la présente directive.Article 3 La présente directive entre en vigueur le vingtième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes.Article 4 Les États membres sont destinataires de la présente directive.Fait à Bruxelles, le 26 novembre 1997.Par la CommissionPádraig FLYNNMembre de la Commission(1) JO L 183 du 29. 6. 1989, p. 1.(2) JO L 374 du 31. 12. 1990, p. 1.(3) JO L 282 du 15. 10. 1997, p. 33.(4) JO L 268 du 29. 10. 1993, p. 71.ANNEXE L'annexe III de la directive 90/679/CEE est modifiée comme suit:1. sous la rubrique «VIRUS»:- les mots «Agents non classiques associés avec (i)» sont remplacés par: «Agents non classiques associés avec les encéphalopathies spongiformes transmissibles (EST):»- les agents suivants sont ajoutés sous «Agents non classiques associés avec les encéphalopathies spongiformes transmissibles (EST)» et classifiés comme suit après l'entrée «maladie de Creutzfeldt-Jakob»:- «variante de la maladie de Creutzfeldt-Jakob», agent classifié dans le groupe 3 (**), avec les notes «D (d)»,- «Encéphalopathie spongiforme bovine (ESB) et autres EST animales associées (i)», agent classifié dans le groupe 3 (**), avec les notes «D (d)».2. Le texte de la note «(i)» de bas de page qui suit la liste des virus est remplacé comme suit:«Il n'y a pas de preuve concernant l'existence chez l'homme d'infections dues aux agents responsables d'autres EST animales. Néanmoins, les mesures de confinement des agents classifiés dans le groupe de risque 3 (**) sont recommandées par précaution pour les travaux en laboratoire, à l'exception des travaux en laboratoire portant sur un agent identifié de tremblante du mouton, pour lequel le niveau de confinement 2 est suffisant.»


text:
Mutogras je mjesto na jadranskoj obali, istočno od Splita. Dio je Podstrane. Pripada primorskim odnosno Dolnjim Poljicima.
 Nalazi se podno brda Peruna.
 Ime dolazi od "Monte Grasso", "debelo brdo" (prijelazom iz rom. "on" u sthrv. nosno "o" i u konačnici u "u").
 Apsolutno većinsko stanovništvo su Hrvati i apsolutno je najviše vjernika rimokatoličke vjere.
 Glavne gospodarske djelatnosti su turizam, gostiteljstvo i poljodjelstvo.
 Izvori
 podstrana.hr, Statut Općine Podstrana, članak 2, objavljeno 13. ožujka 2013., pristupljeno 13. ožujka 2017.
 visitpodstrana.hr, Mutogras, pristupljeno 13. ožujka 2017.
 Mutogras
 Podstrana


text:
 10.11.2014
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 395/11
 Tiesas (pirmā palāta) 2014. gada 4. septembra spriedums (Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Lietuva) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – Nickel & Goeldner Spedition GmbH/“Kintra” UAB
 (Lieta C-157/13) (1)
 (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu - Tiesu iestāžu sadarbība civillietās - Regula (EK) Nr. 1346/2000 - 3. panta 1. punkts - “Prasības, kas tieši izriet no maksātnespējas procesa un ir cieši ar to saistīta” jēdziens - Regula (EK) Nr. 44/2001 - 1. panta 2. punkta b) apakšpunkts - “Bankrota” jēdziens - Prasība samaksāt parādu, kuru cēlis maksātnespējas administrators - Parāds, kas radies saistībā ar kravu starptautiskajiem pārvadājumiem - Saikne starp Regulām Nr. 1346/2000 un 44/2001 un Konvenciju par kravu starptautisko autopārvadājumu līgumu (CMR))
 (2014/C 395/13)
 Tiesvedības valoda – lietuviešu
 Iesniedzējtiesa
 Lietuvos Aukščiausiasis Teismas
 Pamatlietas puses
 Prasītāja: Nickel & Goeldner Spedition GmbH
 Atbildētāja: “Kintra” UAB
 Rezolutīvā daļa:
 1)
 Padomes 2000. gada 22. decembra Regulas (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās 1. panta 1. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka uz prasību samaksāt parādu, pamatojoties uz sniegtajiem pārvadājumu pakalpojumiem, ko ir cēlis maksātnespējas procesā esošā uzņēmuma maksātnespējas administrators, kurš ir iecelts dalībvalstī uzsāktā maksātnespējas procesā, un kas ir vērsta pret šo pakalpojumu saņēmēju, kurš ir reģistrēts citā dalībvalstī, attiecas “civillietu un komerclietu” jēdziens šīs tiesību normas izpratnē;
 2)
 Regulas Nr. 44/2001 71. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka gadījumā, ja strīds ietilpst gan šīs regulas, gan Konvencijas par kravu starptautisko autopārvadājumu līgumu, kas parakstīta Ženēvā 1956. gada 19. maijā un grozīta ar Ženēvā 1978. gada 5. jūlijā parakstīto protokolu, piemērošanas jomā, dalībvalsts saskaņā ar minētās regulas 71. panta 1. punktu var piemērot šīs konvencijas 31. panta 1. punktā paredzētos noteikumus par jurisdikciju.
 (1) OV C 156, 1.6.2013.


text:
 25.6.2005
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 155/22
 ΔΙΆΤΑΞΗ ΤΟΥ ΠΡΩΤΟΔΙΚΕΊΟΥ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΏΝ ΚΟΙΝΟΤΉΤΩΝ
 της 8ης Απριλίου 2005
 στην υπόθεση T-401/03, Deirdre McCabe κατά Επιτροπής των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων (1)
 (Υπάλληλοι - Πρόσληψη - Δοκιμασία στην Eurostat - Απόλυση κατά το πέρας της δοκιμασίας - Αίτηση ακυρώσεως - Αγωγή αποζημιώσεως - Προηγούμενη διοικητική ένσταση - Απαράδεκτο)
 (2005/C 155/43)
 Γλώσσα διαδικασίας: η γαλλική
 Στην υπόθεση T-401/03, Deirdre McCabe, τέως δόκιμος υπάλληλος της Επιτροπής των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων, κάτοικος Mondorf-les-Bains (Λουξεμβούργο), εκπροσωπούμενος από τους M. Spandre και B. Zammitto, δικηγόρους, κατά Επιτροπής των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων (υπάλληλοι: J. Currall και H. Kraemer, επικουρούμενοι από τον B. Wägenbaur, δικηγόρο, με τόπο επιδόσεων στο Λουξεμβούργο), με αντικείμενο, αφενός, αίτηση περί ακυρώσεως της αποφάσεως της Επιτροπής, της 25ης Αυγούστου 2003, με την οποία απολύεται ο προσφεύγων κατά το πέρας της περιόδου δοκιμασίας του, και, αφετέρου, επιδίκαση αποζημιώσεως, το Πρωτοδικείο (πέμπτο τμήμα), συγκείμενο από τους H. Legal, πρόεδρο, P. Lindh και V. Vadapalas, δικαστές, γραμματέας: H. Jung, εξέδωσε στις 8 Απριλίου 2005 διάταξη με το ακόλουθο διατακτικό:
 1)
 Απορρίπτει την προσφυγή ως απαράδεκτη.
 2)
 Κάθε διάδικος φέρει τα δικαστικά του έξοδα.
 (1) ΕΕ C 35 της 7.2.2004.