type: legislation

text:
 |
 52014PC0258
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS küttegaasiseadmete kohta /* COM/2014/0258 final - 2014/0136 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1. ETTEPANEKU TAUST
 Ettepaneku üldine taust, põhjused ja
 eesmärgid
 Direktiiv 2009/142/EÜ küttegaasiseadmete kohta[1] on 29. juunil 1990
 vastu võetud ja 1. jaanuarist 1992 kohaldatava direktiivi 90/396/EMÜ[2] kodifitseeritud
 versioon.
 Direktiiv 2009/142/EÜ on näide liidu
 ühtlustavatest õigusaktidest, millega tagatakse küttegaasiseadmete vaba
 liikumine. See on aidanud märkimisväärselt kaasa ühtse turu konkurentsivõimele
 ja toimimisele seoses küttegaasiseadmetega. Direktiiviga ühtlustatakse selle reguleerimisalasse
 kuuluvate küttegaasiseadmete turule laskmise ja/või kasutuselevõtu tingimusi
 seoses gaasi turvariskide ja ratsionaalse energiakasutuse aspektidega.
 Direktiiviga 2009/142/EÜ sätestatakse olulised
 nõuded, millele küttegaasiseadmed peavad vastama, et neid saaks ELi turul
 kättesaadavaks teha.
 Direktiiv 2009/142/EÜ põhineb Euroopa Liidu
 toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artiklil 114 ja on üks esimesi
 õigusaktide ühtlustamise direktiive, mis põhineb nn uue lähenemisviisi
 põhimõtetel, mille kohaselt peavad tootjad tagama oma toodete vastavuse
 õigusliku vahendiga ette nähtud kohustuslikele kvaliteedi- ja ohutusnõuetele,
 kehtestamata siiski konkreetseid tehnilisi lahendusi või spetsifikatsioone.
 Käesoleva ettepaneku eesmärk on asendada direktiiv
 2009/142/EÜ küttegaasiseadmete kohta määrusega kooskõlas komisjoni
 lihtsustamiseesmärkidega.
 Direktiivi 2009/142/EÜ rakendamisest saadud
 kogemused osutasid vajadusele ajakohastada ja selgitada direktiivi mõningaid
 sätteid, muutmata siiski selle reguleerimisala. Nimetatud sätted käsitlevad
 peamiselt mõnda sektoripõhist määratlust, liikmesriikide gaasivarustuse
 tingimusi käsitlevate teatiste sisu ja vormi, seost gaasiseadmeid käsitlevate
 liidu teiste ühtlustamisõigusaktidega (seoses muude aspektidega) ja mõnda
 põhinõuet, et need viimistleda ja vähendada seega tõlgendamise vajadust.
 Kavandatava määrusega ei muudeta direktiivi
 2009/142/EÜ praegust reguleerimisala, kuid sellega muudetakse mõnda selle
 sätet, et nende sisu selgitada ja ajakohastada. Kavandatava määruse eesmärk on
 samuti kooskõlas otsusega nr 768/2008/EÜ, millega luuakse toodete turustamise
 ühine raamistik (uue õigusraamistiku otsus).
 Kavandatavas määruses selgitatakse ka seost
 selle sätete ja ELi teiste, spetsiifilisemate ühtlustamisõigusaktide vahel.
 Määruses selgitatakse samuti, et ratsionaalset energiakasutust käsitlevat
 olulist nõuet, mis on sätestatud käesoleva määruse I lisa punktis 3.5, ei
 kohaldata seoses nende küttegaasiseadmete energiatõhususe aspektiga, mis
 kuuluvad direktiivi 2009/125/EÜ[3]
 (mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete
 sätestamiseks) rakendusmeetme kohaldamisalasse. Praegu on direktiivi
 2009/125/EÜ kohaselt rakendusmeetmed direktiiv 92/42/EMÜ uute vedel- ja
 gaaskütusega köetavate kuumaveekatelde efektiivsusnõuete kohta,[4] komisjoni määrus (EL)
 nr 813/2013, millega rakendatakse direktiivi 2009/125/EÜ seoses kütteseadmete
 ja veesoojendite-kütteseadmete ökodisaini nõuetega,[5] komisjoni määrus (EL)
 nr 814/2013, millega rakendatakse direktiivi 2009/125/EÜ seoses veesoojendite
 ja kuumaveesalvestite ökodisaini nõuetega,[6]
 ja komisjoni määrus (EL) nr 932/2012, millega rakendatakse direktiivi
 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite ökodisaini
 nõuetega[7].Käesolevas
 määruses sätestatud ratsionaalse energiakasutuse nõuet ei kohaldata nende
 küttegaasiseadmete suhtes, mis kuuluvad direktiivi 2009/125/EÜ kohaselt
 tulevikus kehtestatavate ökodisaini rakendusmeetmete kohaldamisalasse. Kui
 ökodisaini nõudeid käsitlevat rakendusakti vastu ei võeta, kohaldatakse
 ratsionaalse energiakasutuse nõuet. See ei mõjuta aga liikmesriikide kohustust
 kehtestada siseriiklikke meetmeid seoses taastuvatest energiaallikatest
 toodetud energia kasutamise edendamise ja hoonete energiatõhususega kooskõlas direktiiviga
 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise
 edendamise kohta,[8]
 direktiiviga 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta[9] ja direktiiviga
 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust[10]. Sellised meetmed, mis
 võivad teatud tingimustel piirata käesolevas määruses sätestatud ratsionaalse
 energiakasutuse nõudele vastavate gaasiseadmete paigaldamist, peavad olema
 kooskõlas aluslepinguga ja võtma arvesse vajadust tagada liidu õiguse kõigi
 aspektide sidus rakendamine.
 Ettepaneku eesmärk on samuti viia direktiiv
 2009/142/EÜ vastavusse 2008. aastal vastu võetud nn kaupade paketiga ja
 eelkõige uue õigusraamistiku otsusega.
 Uue õigusraamistiku otsusega sätestatakse
 tooteid käsitlevate ELi ühtlustamisõigusaktide ühine raamistik. Raamistik
 sisaldab sätteid, mida tooteid käsitlevates ELi õigusaktides ühiselt
 kasutatakse (nt mõisted, ettevõtjate kohustused, teavitatud asutused,
 kaitsemehhanismid jne). Kõnealuseid ühiseid sätteid on tugevdatud, et tagada
 direktiivide tõhusam rakendamine ja jõustamine. On lisatud ka uusi sätteid (nt
 importijate kohustused), mis on turul olevate toodete ohutuse parandamiseks
 olulise tähtsusega.
 Komisjon on juba esitanud ettepaneku
 ühtlustada üheksa direktiivi uue õigusraamistiku otsusega 21. novembril 2011 vastu
 võetud uue õigusraamistiku rakenduspaketi raames.
 Liidu ühtlustamisõigusaktide järjepidevuse
 tagamiseks tööstustoodete valdkonnas on kooskõlas uue õigusraamistiku
 vastuvõtmisest tuleneva poliitilise kohustuse ja uue õigusraamistiku otsuse
 artiklis 2 sätestatud õigusliku kohustusega vaja, et käesolev ettepanek oleks
 kooskõlas uue õigusraamistiku sätetega.
 Ettepanekus on arvesse võetud Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa
 standardimist[11].
 Ettepanekus on arvesse võetud ka komisjoni 13.
 veebruari 2013. aasta ettepanekut toodete turujärelevalvet käsitleva määruse
 kohta,[12]
 mille eesmärk on luua ühtne õigusakt, milles käsitletakse turujärelevalvet
 toiduks mittekasutatavate toodete, tarbijatele ja muudele kasutajatele mõeldud
 toodete ning liidu ühtlustamisõigusaktidega hõlmatud või nendega hõlmamata
 toodete valdkonnas. Ettepanekuga liidetakse direktiivis 2001/95/EÜ (üldise
 tooteohutuse kohta),[13]
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008 (millega sätestatakse
 akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega)[14] sätestatud
 turujärelevalvet käsitlevad eeskirjad ning sektoripõhised
 ühtlustamisõigusaktid, et suurendada liidus turujärelevalve meetmete tõhusust.
 Kavandatav toodete turujärelevalve määrus hõlmab ka asjakohaseid
 turujärelevalvet käsitlevaid sätteid ja kaitseklausleid. Seetõttu tuleks
 kehtivatest sektoripõhistest ühtlustamisõigusaktidest välja jätta nendes
 sisalduvad turujärelevalve ja kaitseklauslitega seotud sätted. Kavandatava
 määruse üldine eesmärk on oluliselt lihtsustada liidu turujärelevalve
 raamistikku, et see toimiks paremini selle peamiste kasutajate –
 turujärelevalveasutuste ja ettevõtjate – jaoks. Direktiivis 2009/142/EÜ on
 sätestatud gaasiseadmete kaitseklausliga seotud menetlus. Kooskõlas
 raamistikuga, mis kavatsetakse kehtestada kavandatud toodete turujärelevalve
 määrusega, ei hõlma käesolev ettepanek uue õigusraamistiku otsuses
 turujärelevalve ja kaitseklausli menetluse kohta ette nähtud sätteid.
 Õigusselguse tagamiseks viidatakse siiski kavandatavale toodete turujärelevalve
 määrusele.
 Kooskõla Euroopa Liidu muude
 tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega
 Käesolev algatus on
 kooskõlas ühtse turu aktiga,[15]
 milles tõsteti esile vajadust tagada tarbijate usaldus turul olevate toodete kvaliteedi
 suhtes ning rõhutati turujärelevalve tõhustamise tähtsust. See on kooskõlas
 liidu energiapoliitikaga, kuna ei mõjuta liidu õigusaktide kohaldamist ja
 rakendamist energiatõhususe ja taastuvenergia valdkonnas.
 Ettepanek täiendab liidu
 poliitikat energiavarustuse ja energiatõhususe valdkonnas ning vastab sellele,
 kuna määrust ei kohaldata juhul, kui kohalduvad spetsiifilisemad liidu
 õigusaktid.
 Lisaks toetab see
 komisjoni põhimõtteid seoses parema õigusloomega ja õiguskeskkonna
 lihtsustamisega.
 2. HUVITATUD ISIKUTEGA
 KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISTE TULEMUSED
 Konsulteerimine huvitatud isikutega
 Direktiivi 2009/142/EÜ läbivaatamist on
 arutatud riikide ekspertidega, kes vastutavad nimetatud direktiivi rakendamise
 eest, vastavushindamisasutuste foorumil, turujärelevalve halduskoostöörühmaga
 ning kahepoolsetel kohtumistel tööstusühendustega.
 Konsulteerimine hõlmas kohtumisi
 liikmesriikide gaasiseadmete töörühmaga (WG-GA), gaasiseadmete direktiivi
 läbivaatamise töörühmaga (WG GAD REV) ja gaasiseadmete direktiivi
 nõuandekomiteega (GAD-AC).
 2010.–2011. aastal viidi läbi järelhindamine
 eesmärgiga hinnata direktiivi 2009/142/EÜ rakendamise tulemusi[16]. Uuringus hinnati
 direktiivi 2009/142/EÜ tõhusust, selle mõju ettevõtetele ja kasutajatele,
 võimalikke kaubandustõkkeid, mis piiravad seadmete vaba liikumist,
 innovatsiooni ja seda, kas direktiivi sätted on piisavad tagamaks, et sellega
 kooskõlas turule lastud ja/või kasutusele võetud küttegaasiseadmed ja
 abiseadmed on projekteeritud ja toodetud nii, et nad töötavad ohutult ega
 põhjusta gaasiga seotud riske.
 Kuigi järelhindamises jõuti järeldusele, et
 direktiiv 2009/142/EÜ toimib hästi ja aitab kaasa küttegaasiseadmete ohutuse
 parandamisele, rõhutati uuringus ka mõnda valdkonda, kus võiks teha parandusi.
 2011. aasta detsembrist 2012. aasta märtsini
 korraldati avalik konsultatsioon, mille peaeesmärk oli saada ametiasutuste,
 tootjate, ühenduste, standardiorganisatsioonide, teavitatud asutuste,
 tarbijaorganisatsioonide ja kodanike arvamusi ja seisukohti mitmesuguste küsimuste
 kohta, millega oli vaja direktiivi 2009/142/EÜ läbivaatamisega seotud valikute
 ettevalmistamisel tegeleda.
 Avalikul konsultatsioonil oli palju osalejaid
 ja komisjoni talitused said 90 vastust riiklike asutuste, tööstusühenduste,
 teavitatud asutuste, standardi- ja tarbijaorganisatsioonide, nii suurettevõtete
 kui ka VKEde ja tarbijate arvamustega.
 Avaliku arutelu tulemused on avalikustatud
 aadressil
 http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/pressure-and-gas/files/gad/publ-cons-summary_en.pdf.
 Konsulteerimise käigus selgus, et kõigis
 seotud foorumites avaldati läbivaatamisele laiaulatuslikku toetust.
 Ollakse üksmeelel, et direktiiv tuleb uue
 õigusraamistikuga vastavusse viia ja seega parandada olemasolevat üldist
 õigusraamistikku. Ametiasutused toetavad algatust täielikult, sest see
 võimaldab tugevdada olemasolevat süsteemi ja parandab koostööd ELi tasandil.
 Tootmisharu loodab, et tõhusamad õigusaktidele mittevastavate toodete vastu
 suunatud meetmed tagavad võrdsemad tingimused ning õigusaktide vastavusse
 viimisega kaasneb lihtsustav mõju. Väljendati muret seoses teatavate
 kohustustega, mis on aga vajalikud turujärelevalve tõhustamiseks. Kõnealuste meetmetega
 ei kaasne tootmisharu jaoks märkimisväärseid kulusid ning turujärelevalve
 paranemisega kaasnev tulu peaks olema kuludest oluliselt suurem.
 Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine –
 mõju hindamine
 Direktiivi 2009/142/EÜ läbivaatamise kohta
 viidi läbi mõjuhindamine. Mõjuhinnangus tuuakse laialdaselt esile direktiivis
 2009/142/EÜ käsitletava sektoriga seotud eri aspektide läbivaatamise erinevad
 võimalused.
 Seoses uue õigusraamistiku ühtlustamise
 aspektidega viitab direktiivi 2009/142/EÜ läbivaatamise mõju hindamise aruanne
 21. novembril 2011. aastal vastu võetud uue õigusraamistiku rakenduspaketi
 raames läbi viidud üldisele mõjuhindamisele[17].
 Eelkõige eeldatakse, et uue õigusraamistiku
 otsusega vastavusse viimisest tulenevad muudatused ja nende mõju on samad, mis
 ühtlustamispaketti kuuluva üheksa toodete harmoniseerimise direktiivi puhul.
 Nimetatud ühtlustamispaketi mõju hindamise
 aruandes on juba põhjalikult uuritud erinevaid võimalusi, mis on täpselt samad
 nagu direktiivi 2009/142/EÜ puhul. Aruanne hõlmas ka õigusaktide uue
 õigusraamistiku otsuse sätetega vastavusse viimisest tuleneva mõju analüüsi.
 Seetõttu neid aspekte direktiivi 2009/142/EÜ
 läbivaatamise mõju hindamise aruandes ei uuritud, vaid keskenduti direktiiviga
 2009/142/EÜ seotud eriküsimustele, samuti nendega tegelemise viisidele.
 Kogutud teabe põhjal uuriti ja võrreldi
 komisjoni läbi viidud mõjuhindamises kolme võimalust seoses direktiiviga
 2009/142/EÜ seonduvate probleemide ja küsimustega.
 Poliitikavalik 1 – „jätkatakse midagi
 muutmata” – olemasolevat olukorda ei muudeta
 Selles poliitikavalikus ei tehta ettepanekuid
 2009/142/EÜ muutmiseks.
 Poliitikavalik 2 – sekkumine muude kui
 seadusandlike meetmetega
 Poliitikavaliku 2 puhul kaalutakse võimalust
 soodustada vabatahtlikku sekkumist, et lahendada tuvastatud probleeme, nt
 juhendmaterjalid, mis sisaldavad direktiivi 2009/142/EÜ ühiselt kokku lepitud
 tõlgendust.
 Poliitikavalik 3 – sekkumine seadusandlike
 meetmetega
 Poliitikavalik seisneb direktiivi 2009/142/EÜ
 muutmises.
 Poliitikavalikut 3
 peeti eelistatud valikuks, sest
 –
 seda peetakse tõhusamaks kui valikut 2: kuna
 2. valiku jõustamine on puudulik, on küsitav, kas selle valiku puhul
 tuleks positiivne mõju piisavalt esile;
 –
 see ei põhjusta märkimisväärseid kulusid ei
 ettevõtjatele ega ka teavitatud asutustele; neile, kes juba tegutsevad
 vastutustundlikult, ei ole oodata lisakulusid või on kulud väikesed, kuna
 kohaldamisala ja sätted jäävad põhimõtteliselt samaks ja lisatakse üksnes
 õiguslikke selgitusi;
 –
 valikul puudub oluline majanduslik või sotsiaalne
 mõju;
 –
 poliitikavalikud 1 ja 2 ei anna vastuseid
 õiguslikele vastuoludele või õiguslikule ebaselgusele ega vii seetõttu
 direktiivi 2009/142/EÜ parema rakendamiseni.
 Ettepanek hõlmab:
 ·
 aegunud temperatuuripiiri 105 °C eemaldamist
 reguleerimisala määratlusest;
 ·
 praegu direktiivist 2009/142/EÜ puuduvate
 sektoripõhise terminoloogia määratluste lisamist;
 ·
 liikmesriikide territooriumil kasutatavaid
 gaasiliike ja vastavaid toiterõhkusid käsitlevate direktiivi 2009/142/EÜ
 artikli 2 lõike 2 kohaste liikmesriikide teatiste sisu ja vormi ühtlustamist;
 ·
 direktiivi 2009/142/EÜ ja teiste ELi
 ühtlustamisõigusaktide, sh direktiivi 2009/125/EÜ kohaste ökodisaini nõudeid
 käsitlevate rakendusmeetmete ja muude liidu energiapoliitika aktide vahelise
 seose selgitamist;
 ·
 direktiivi 2009/142/EÜ mõnede sätete loetavuse
 parandamist.
 Ettepaneku mõjul tugevneb Euroopa ettevõtjate
 konkurentsivõime ettevõtjatele võrdsete võimaluste tagamise ning tarbijate ja
 teiste lõppkasutajate ohutuse kaitse suurendamise tulemusena.
 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 3.1. Reguleerimisala ja mõisted
 Kavandatava määruse reguleerimisala vastab
 direktiivi 2009/142/EÜ reguleerimisalale ning hõlmab seadmeid ja abiseadmeid.
 Ettepanekuga lisatakse mõned sektoripõhiste
 küsimustega seotud mõisted, et parandada teksti loetavust.
 Peale selle on lisatud üldmõisted, mis
 tulenevad vastavusseviimisest uue õigusraamistiku otsusega.
 3.2. Liikmesriikide teatised
 gaasivarustuse tingimuste kohta nende territooriumil
 Kavandatav määrus sisaldab direktiivi
 2009/142/EÜ praeguse artikli 2 lõiget 2, mille kohaselt liikmesriigid peavad
 teavitama teisi liikmesriike ja Euroopa Komisjoni oma territooriumil
 kasutatavatest gaasiliikidest ja vastavatest toiterõhkudest ning mis tahes
 muudatustest oma gaasivarustuse tingimustes. Seejärel avaldatakse edastatud
 teave Euroopa Liidu Teatajas (ELT)[18].
 See teave on väga tähtis tootjate jaoks, sest
 gaasitarne tingimused kohas, kus küttegaasiseade kasutusele võetakse, on selle
 ohutu ja korrektse töötamise seisukohast väga olulised. Seetõttu peavad tootjad
 nimetatud aspektiga juba projekteerimise etapis arvestama.
 Asjakohase teabe kättesaadavus on ka
 eeltingimus, et määrata kindlaks „seadme kategooria” märgis või märgised, mis
 tuleb kinnitada seadmele ja mille on määratlenud Euroopa Standardikomitee
 (CEN). Praegu esitatakse kõnealune teave harmoneeritud standardis hEN
 437:2003+A1:2009 ja tootepõhistes Euroopa harmoneeritud standardites.
 Kuna aga praegu avaldatud teave ei ole piisav,
 on vaja paremini kindlaks määrata parameetrid, millest liikmesriigid peaksid teavitama,
 et tagada kõnealuse teabe asjakohasus ja võrreldavus.
 Peale selle arenevad
 gaasivarustuse tingimused praegu liidus kiiresti. Selle põhjuseks on muu hulgas
 liidu üldeesmärk suurendada taastuvatest energiaallikatest toodetava energia
 osakaalu. Selle tulemusena tarnitakse üha enam mittekonventsionaalsetest
 allikatest pärit gaasi[19]
 nii isoleeritud kohalike võrkude kaudu kui ka paisates seda maagaasi
 jaotusvõrkudesse.
 Vaatamata püüetele
 saavutada kogu Euroopas gaasi omaduste suurem ühtlustatus,[20] põhjustab
 mõnedest gaasimaardlatest ammutatavate gaasiallikate järkjärguline ammendumine
 ja nende asendamine biogaasiga gaasi omaduste üha suurenevat mitmekesisust.
 Kuna gaasiliike ja nende toiterõhke direktiivi
 2009/142/EÜ raamistikus ei ühtlustata ja kuna neid ei saa ühtlustada käesolevas
 ettepanekus, tuleb gaasi omaduste küsimust ettepanekus arvesse võtta, et tagada
 seos seadmete ohutuse ja toimimisega.
 Seetõttu on oluline, et käesoleva ettepanekuga
 tagataks, et tootjatel on piisavalt teavet olemasolevate gaasiliikide ja
 toiterõhkude kohta, kuna gaasiseadmed on väga tundlikud kütuse koostise suhtes.
 Ebapiisav või puuduv teave projekteerimise faasis põhjustaks ebaturvaliste
 ja/või ebaõigesti töötavate (nt märkimisväärselt madalama energiatõhususe
 tasemega) seadmete turule laskmist.
 Seetõttu määratletakse ettepanekus
 parameetrid, mida teatised peaksid sisaldama, et tagada paremini seadmete
 vastavus gaasivarustuse tingimustele, ja esitatakse kõnealuste teatiste
 ühtlustatud vorm.
 3.3. Gaasiseadmete ja abiseadmete turul
 kättesaadavaks tegemine, ettevõtjate kohustused, CE-märgis, vaba liikumine
 Ettepanek sisaldab tooteid käsitlevate liidu
 ühtlustamisõigusaktide tüüpilisi sätteid ja selles sätestatakse asjaomaste
 ettevõtjate (tootjate, volitatud esindajate, importijate ja levitajate)
 kohustused kooskõlas uue õigusraamistiku otsusega.
 Abiseadmed ei kanna direktiivi 2009/142/EÜ
 kohaselt CE-märgist (samuti nagu neile ei kohaldata kaitseklausli menetlust).
 Abiseadmed ei ole küttegaasiseadmed, vaid eraldi valmistatud vahetooted, mis on
 kättesaadavad üksnes spetsialistidele ja mis on ette nähtud seadmesse
 ühendamiseks enne viimase turule laskmist. Siiski peab direktiivi 2009/142/EÜ
 kohaselt abiseadmetega kaasas olema sertifikaat, mis tõendab abiseadmete
 vastavust direktiivi sätetele ning sisaldab nende omadusi ja abiseadme
 ühendamise või seadmeks monteerimise viisi, et aidata kaasa valmisseadmete
 suhtes kohaldatavatele olulistele nõuetele vastavuse saavutamisele. Kuna
 abiseadme nõuetekohane projekteerimine aitab kaasa valmisseadme õigele ja
 ohutule töötamisele ja kuna seadme gaasiga seotud ohte võib hinnata üksnes
 pärast abiseadme ühendamist, säilitatakse kavandatavas määruses olemasolevad
 sätted, mille kohaselt abiseadmed ei kanna CE-märgist. Suurema selguse huvides
 on direktiivi 2009/142/EÜ kohaselt abiseadmetega kaasas olev sertifikaat
 liigitatud siiski „abiseadme vastavussertifikaadiks”, et paremini määratleda
 selle sisu ja selgitada selle seost ELi vastavusdeklaratsiooni nõudega muudes
 võimalikes kohaldatavates liidu ühtlustamisõigusaktides.
 3.4. Harmoneeritud standardid
 Vastavus harmoneeritud standarditele lubab
 eeldada vastavust olulistele nõuetele. Määruses (EL) nr 1025/2012 on sätestatud
 Euroopa standardimise horisontaalne õigusraamistik. Määrus sisaldab muu hulgas
 komisjonilt Euroopa Standardiorganisatsioonile esitatud standardimistaotlusi,
 harmoneeritud standardite suhtes vastuväidete esitamise menetlust ja
 sidusrühmade standardimisprotsessis osalemist puudutavaid sätteid. Sellest
 tulenevalt ei ole õiguskindluse eesmärgil käesolevasse ettepanekusse uuesti
 lisatud direktiivi 2009/142/EÜ sätteid, mis käsitlevad samu aspekte.
 3.5. Teavitatud asutused
 Teavitatud asutuste nõuetekohane toimimine on
 tervisekaitse ja ohutuse kõrge taseme tagamiseks ja kõigi uue lähenemisviisi
 süsteemi huvitatud isikute usalduse saavutamiseks väga oluline.
 Seepärast täpsustatakse ettepanekus kooskõlas
 uue õigusraamistiku otsusega teavitatud asutuste suhtes kehtivaid
 teavitamiskriteeriume ja lisatakse konkreetsed nõuded teavitavate asutuste
 kohta.
 3.6. Vastavushindamine
 Ettepanekus säilitatakse direktiiviga
 2009/142/EÜ ette nähtud vastavushindamismenetlus. Ettepanekus ajakohastatakse
 aga vastavaid mooduleid kooskõlas uue õigusraamistiku otsusega.
 Eelkõige säilitatakse teavitatud asutuse
 sekkumise nõue kõigi seadmete ja abiseadmete projekteerimis- ja tootmisetapis.
 Lisaks säilitatakse praegune
 projekteerimisetapi käsitlusviis, mille kohaselt teavitatud asutuse tehtav
 toote tüübikontroll toimub valmisseadme või valmis abiseadme kontrolli vormis.
 Seetõttu nähakse ettepanekus kooskõlas uue
 õigusraamistiku otsuse artikli 4 lõikega 6 ette ainult tootetüübi ELi
 tüübihindamine, kuna tehnilise dokumentatsiooni läbivaatamist koos kogu tüübi
 hindamisega peetakse sarnaselt direktiiviga 2009/142/EÜ paremini vastavaks
 gaasiga seotud suurtele ohtudele.
 3.7. Rakendus- ja delegeeritud õigusaktid
 Ettepanekus volitatakse komisjoni võtma
 vajaduse korral vastu rakendusakte, et tagada käesoleva määruse ühtne
 kohaldamine seoses teavitatud asutustega, mis ei vasta või enam ei vasta
 teavituse aluseks olnud nõuetele. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
 kooskõlas sätetega, mis on kehtestatud rakendusaktide kohta Euroopa Parlamendi
 ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruses (EL) nr 182/2011, millega
 kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide
 läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
 rakendamisvolituste teostamise suhtes.
 Ettepanekus volitatakse komisjoni võtma
 vajaduse korral vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas aluslepingu artikliga
 290 seoses liikmesriikide territooriumil gaasivarustust käsitlevate teatiste
 sisu ja vormiga, et võtta arvesse tehnika arengut.
 3.8. Lõppsätted
 Kavandatud määrust hakatakse kohaldama kaks
 aastat pärast selle jõustumist, et anda tootjatele, teavitatud asutustele,
 liikmesriikidele ja Euroopa standardiorganisatsioonidele aega uute nõuetega
 kohanemiseks.
 Teavitatud asutuste uute nõuete ja protsessi
 kohane määramine peab aga algama peatselt pärast käesoleva määruse jõustumist.
 Sellega tagatakse, et kavandatud määruse kohaldamiskuupäevaks on määratud
 piisavalt teavitatud asutusi kooskõlas uute eeskirjadega, et vältida probleeme
 tootmise järjepidevuse ja pakkumisega turul.
 Sertifikaatidele, mille teavitatud asutused on
 välja andnud direktiivi 2009/142/EÜ kohaselt, on ette nähtud üleminekusäte, et
 võimaldada varude realiseerimist ja tagada sujuv üleminek uutele nõuetele.
 Direktiiv 2009/142/EÜ tunnistatakse kehtetuks
 ja asendatakse kavandatud määrusega.
 3.9. Liidu pädevus, õiguslik alus,
 subsidiaarsuse põhimõte ja õiguslik vorm
 Õiguslik alus
 Ettepanek põhineb aluslepingu artiklil 114.
 Subsidiaarsuse põhimõte
 Subsidiaarsuse põhimõte puudutab eelkõige uusi
 lisatud sätteid, mille eesmärk on direktiivi 2009/142/EÜ tõhusa jõustamise
 parandamine, nimelt ettevõtjate kohustusi, jälgitavussätteid ning hindamise ja
 vastavushindamisasutuste teavitamise sätteid.
 Õigusaktide jõustamisel saadud kogemused on
 näidanud, et riigi tasandil võetud meetmed on toonud kaasa erisugused
 lähenemisviisid ja ettevõtjate erineva kohtlemise liidus, mis kahjustab
 direktiivi 2009/142/EÜ eesmärke. Kui probleemide lahendamiseks võetakse
 meetmeid riigi tasandil, tekib oht, et takistatakse kaupade vaba liikumist.
 Lisaks piirduvad riigi tasandil võetud meetmed liikmesriigi territoriaalse
 pädevusega. Liidu tasandil kooskõlastatud meetmed võimaldavad seatud eesmärke
 paremini saavutada ning eelkõige muudavad turujärelevalve tõhusamaks. Seega on
 asjakohasem võtta meetmeid liidu tasandil.
 Proportsionaalsus
 Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe
 kavandatud muudatused püstitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
 Uued või muudetud kohustused ei põhjusta
 liigset koormust ega kulusid tööstusharule, eelkõige väikestele ja keskmise
 suurusega ettevõtjatele ega ametiasutustele. Negatiivse mõjuga muudatuste
 korral on valikute mõju analüüsimine seoses kindlaks tehtud probleemiga kõige
 sobivam lähenemine. Mitu muudatust lisavad kehtivasse direktiivi selgust,
 toomata kaasa uusi nõudeid, mis suurendaksid kulusid.
 Õigusloometehnika valik
 Ettepanek esitatakse määruse vormis.
 Kavandatavas direktiivi määruseks muutmises
 võetakse arvesse komisjoni üldeesmärki lihtsustada õiguskeskkonda ja vajadust
 tagada kavandatud õigusakti ühtne rakendamine kogu liidus.
 Kavandatud määrus põhineb aluslepingu artiklil
 114 ja selle eesmärk on tagada gaasiseadmete siseturu nõuetekohane toimimine.
 Määrusega kehtestatakse selged ja üksikasjalikud eeskirjad, mida hakatakse
 kohaldama ühetaoliselt ja üheaegselt kogu liidus.
 Täieliku ühtlustamise
 põhimõtete kohaselt ei ole liikmesriikidel lubatud kehtestada oma riiklikes
 õigusaktides gaasiseadmete turule laskmise suhtes rangemaid või lisanõudeid.
 Eelkõige peavad kõikides liikmesriikides olema identsed kohustuslikud olulised
 nõuded ja vastavushindamismenetlused, mida tootjad peavad järgima.
 Sama kehtib seoses
 sätetega, mis on lisatud uue õigusraamistiku otsusega vastavusse viimise
 tulemusena. Kõnealused sätted on selged ja piisavalt täpsed, et asjaomased
 ettevõtjad saaksid neid otse kohaldada.
 Liikmesriikidele ette
 nähtud sätteid, nagu kohustus hinnata, määrata ja teavitada
 vastavushindamisasutusi, ei võeta mingil juhul sellisena siseriiklikku
 õigusesse üle, vaid liikmesriigid rakendavad need vajaliku õigus- ja
 halduskorra kaudu. See ei muutu, kui asjaomased kohustused sätestatakse määruses.
 Liikmesriikidel ei ole pea
 üldse paindlikkust direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmisel. Määruse
 valimine võimaldab neil aga säästa direktiivi ülevõtmisega seotud kuludelt.
 Lisaks välditakse määrusega direktiivi erineva
 ülevõtmise ohtu eri liikmesriikides, mis võiks tuua kaasa ohutuse kaitse
 erineva taseme ja tekitada siseturul takistusi, kahjustades seega selle tõhusat
 rakendamist.
 Direktiivi muutmine
 määruseks ei too kaasa muutusi regulatiivses lähenemisviisis.
 Täielikult säilivad uue
 lähenemisviisi tunnusjooned, eeskätt paindlikkus, mida võimaldatakse tootjatele
 olulistele nõuetele vastavuse saavutamiseks kasutatavate meetmete valikus,
 samuti menetluse valikus olemasolevate vastavushindamismenetluste hulgast, et
 tõendada gaasiseadmete vastavust. Õigusliku vahendi laad ei mõjuta
 olemasolevaid mehhanisme, mis toetavad õigusaktide rakendamist
 (standardimisprotsess, töörühmad, halduskoostöö, juhendmaterjalide
 väljatöötamine jne).
 Lisaks ei tähenda määruse valimine, et
 otsustusprotsess tsentraliseeritakse. Liikmesriigid säilitavad oma pädevuse nt
 seoses teavitatud asutuste määramise ja akrediteerimisega, turujärelevalve ja
 jõustamismeetmetega ning oma gaasivarustuse tingimuste määratlemisega niivõrd,
 kuivõrd gaasi omadused ei ole liidu tasandil ühtlustatud.
 Lõpuks võimaldab määruste
 kasutamine siseturgu käsitlevates õigusaktides vältida ülereguleerimise ohtu,
 mis on ka kooskõlas sidusrühmade väljendatud eelistusega. Samuti võimaldab see
 tootjatel töötada otse määruse tekstiga, ilma et oleks vaja identifitseerida ja
 uurida 28 ülevõtmisakti.
 Selle alusel leitakse, et
 määruse valimine on kõige sobivam lahendus kõigi asjaosaliste jaoks, kuna see
 võimaldab kavandatud õigusakti kiiremat ja ühtsemat kohaldamist ning loob
 ettevõtjatele selgema õiguskeskkonna.
 4. MÕJU EELARVELE
 Käesolev ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.
 5. LISATEAVE
 Seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamine
 Ettepaneku vastuvõtmisega tunnistatakse
 direktiiv 2009/142/EÜ kehtetuks.
 Euroopa Majanduspiirkond
 Ettepanekus käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonda
 ning seepärast kohaldatakse ettepanekut Euroopa Majanduspiirkonnas.
 2014/0136 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
 küttegaasiseadmete kohta
 (EMPs kohaldatav tekst)
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
 NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artiklit 114,
 võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
 liikmesriikide parlamentidele,
 võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
 Sotsiaalkomitee arvamust[21],
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 direktiivis 2009/142/EÜ küttegaasiseadmete kohta[22] on sätestatud
 küttegaasiseadmete turule laskmise ja kasutuselevõtu eeskirjad.
 (2) Direktiiv 2009/142/EÜ põhineb
 uue lähenemisviisi põhimõtetel, nagu on sätestatud nõukogu 7. mai 1985. aasta
 resolutsioonis uue lähenemisviisi kohta tehnilisele harmoneerimisele ja
 standarditele[23].
 Seega sätestatakse selles üksnes olulised nõuded, mida kohaldatakse
 küttegaasiseadmetele, arvestades et tehnilised üksikasjad võtab vastu Euroopa
 Standardikomitee (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee kooskõlas
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1025/2012 Euroopa standardimise
 kohta[24].
 Vastavus harmoneeritud standarditele, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa
 Liidu Teatajas, lubab eeldada vastavust direktiivi 2009/142/EÜ nõuetele.
 Kogemused on näidanud, et nimetatud aluspõhimõtted on kõnealuses sektoris hästi
 toiminud ja neid tuleks säilitada ja veelgi edendada.
 (3) Direktiivi 2009/142/EÜ
 rakendamise kogemus on osutanud vajadusele muuta mõningaid selle sätteid, et
 neid selgitada ja ajakohastada ning tagada seega õiguskindlus seoses
 määratlustega, mis käsitlevad reguleerimisala, liikmesriikide gaasiliike ja
 toiterõhkusid puudutavate teatiste sisu ja teatavaid olulisi nõudeid.
 (4) Kuna direktiivi 2009/142/EÜ
 teatavad aspektid tuleks läbi vaadata ja neid parandada, tuleks nimetatud
 direktiiv selguse huvides kehtetuks tunnistada. Kuna reguleerimisala, olulised
 nõuded ja vastavushindamismenetlused peavad olema identsed kõigis
 liikmesriikides, ei ole uue lähenemisviisi põhimõtetel baseeruva direktiivi
 ülevõtmisel siseriiklikku õigusesse peaaegu üldse paindlikkust. Regulatiivse
 raamistiku lihtsustamiseks tuleks direktiiv 2009/142/EÜ asendada määrusega, mis
 on asjakohane õigusakt, kuna sellega kehtestatakse selged ja üksikasjalikud
 eeskirjad, mis ei jäta ruumi erinevaks ülevõtmiseks liikmesriikides, ning seega
 tagatakse ühtne rakendamine kogu liidus.
 (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 otsuses nr 768/2008/EÜ (toodete turustamise ühise raamistiku kohta)[25] on sätestatud ühine
 raamistik, ühised põhimõtted ja erisätted, mis on ette nähtud kohaldamiseks
 kõigi toodete turustamist käsitlevate ühtlustamisõigusaktide suhtes, et tagada
 ühtne alus nimetatud õigusaktide läbivaatamiseks või uuestisõnastamiseks.
 Kooskõla tagamiseks muude valdkondlike tooteid käsitlevate õigusaktidega tuleks
 direktiiv 2009/142/EÜ nimetatud otsusega kohandada.
 (6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 määruses (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja
 turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega,[26] on kehtestatud
 horisontaalsed sätted vastavushindamisasutuste akrediteerimise [toodete
 turujärelevalve ja kolmandatest riikidest pärit toodete kontrollid] ning
 CE-märgise kohta.
 (7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 määruses (EL) nr [.../...][27]
 [toodete turujärelevalve kohta] on sätestatud turujärelevalve ja kolmandatest
 riikidest liitu sisenevate toodete, sealhulgas küttegaasiseadmete kontrolli
 üksikasjalikud eeskirjad. Selles on sätestatud ka kaitseklausli menetlus.
 Liikmesriigid peaksid korraldama ja läbi viima turujärelevalvet, määrama
 turujärelevalve asutused ning täpsustama nende volitused ja kohustused. Nad
 peaksid välja töötama ka sektoripõhised turujärelevalve programmid.
 (8) Direktiivi 2009/142/EÜ
 reguleerimisala tuleks säilitada. Käesolevat määrust tuleks kohaldada
 küttegaasiseadmete ja küttegaasiseadmesse ühendatavate abiseadmete suhtes.
 Küttegaasiseadmed on kodus kasutatavad ja muud kui kodus kasutatavad seadmed,
 mis on ette nähtud mitmeks kindlaksmääratud kasutusviisiks.
 (9) Käesoleva määruse eesmärk
 peaks olema tagada küttegaasiseadmete ja abiseadmete siseturu toimimine seoses
 gaasiga seotud turvariskide ja energiatõhususega.
 (10) Käesolevat määrust ei tohiks
 kohaldada seal, kus liidu muud ühtlustamisõigusaktid hõlmavad käesoleva
 määrusega hõlmatud aspekte täpsemalt. See hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 direktiivi 2009/125/EÜ[28]
 (mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete
 sätestamiseks) kohaselt kehtestatud meetmeid.
 (11) Käesoleva määruse artikliga 6
 keelatakse liikmesriikidel selliste rangemate tervisekaitse-, ohutus- ja
 energiasäästunõuete kehtestamine, millega keelataks käesoleva määruse nõuetele
 vastavate seadmete turuleviimine ja kasutuselevõtmine või piirataks või
 takistataks seda. See säte ei mõjuta aga liikmesriikide võimalust kehtestada
 ELi direktiivide rakendamisel nõudeid toodete, sh gaasiseadmete
 energiatõhususele, eeldusel et sellised meetmed on kooskõlas aluslepinguga.
 (12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 direktiiviga 2009/28/EÜ[29]
 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta on
 liikmesriikidele pandud kohustus kehtestada ehitusalastes õigusaktides ja
 eeskirjades asjakohased meetmed selleks, et suurendada igat liiki taastuvatest
 energiaallikatest toodetud energia osakaalu ehitussektoris. Euroopa Parlamendi
 ja nõukogu direktiiviga 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta[30] on liikmesriikidele
 pandud kohustus kehtestada hoonete ja ehitusdetailide energiatõhususe
 miinimumnõuded ning olemasolevatesse hoonetesse paigaldatavate tehnosüsteemide
 üldise energiatõhususe süsteeminõuded. Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 direktiiviga 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust,[31] on ette nähtud, et
 liikmesriigid peavad võtma piisavad meetmed energiatarbimise järkjärguliseks
 vähendamiseks eri valdkondades, sh hoonetes.
 (13) Käesolev määrus ei mõjuta
 liikmesriikide kohustust kehtestada siseriiklikke meetmeid taastuvatest
 energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise ja hoonete
 energiatõhususe suhtes kooskõlas direktiividega 2009/28/EÜ, 2010/31/EL ja
 2012/27/EL. Nende direktiivide eesmärkidega on kooskõlas asjaolu, et
 siseriiklikud meetmed võivad teatud tingimustel piirata käesolevas määruses
 sätestatud ratsionaalse energiakasutuse nõudele vastavate gaasiseadmete
 paigaldamist, eeldusel et sellised nõuded ei kujuta endast põhjendamatut
 turutõket.
 (14) Liikmesriigid peaksid võtma
 kõik vajalikud meetmed tagamaks, et küttegaasiseadmed tehakse turul kättesaadavaks
 ja võetakse kasutusele ainult siis, kui need tavapärase kasutamise korral ei
 ohusta inimeste, koduloomade ega vara turvalisust.
 (15) Käesoleva määruse sätted ei
 mõjuta liikmesriikide õigust kehtestada küttegaasiseadmete kasutuselevõttu või
 regulaarset kontrolli käsitlevaid eeskirju, selleks et tagada seadmete
 nõuetekohane paigaldamine, kasutamine ja hooldus.
 (16) Käesoleva määruse sätted ei
 mõjuta liikmesriikide õigust kehtestada nõudeid, mida nad võivad pidada
 vajalikuks seoses paigaldamise aspektide, ruumide ventileerimise tingimuste
 ning hoone enda turvalisuse ja selle energiatõhususega, tingimusel et nende
 sätetega ei kehtestata küttegaasiseadmete projekteerimisega seotud nõudeid.
 (17) Kuna käesolev määrus ei hõlma
 küttegaasiseadmete ebakorrektsest paigaldamisest, hooldusest või kasutusest
 tulenevaid ohte, soovitatakse liikmesriikidel võtta meetmeid tagamaks, et
 üldsust teavitatakse põlemisel tekkivate jääkproduktide ja eeskätt
 süsinikmonooksiidiga seotud ohtudest.
 (18) Kuigi käesoleva määrusega ei reguleerita
 gaasivarustuse tingimusi liikmesriikides, tuleks selles arvesse võtta tõsiasja,
 et liikmesriikides on küttegaasi tehniliste omaduste ühtlustamise puudumise
 tõttu jõus erinevad gaasiliikide ja toiterõhkude tingimused. Gaasiliikide
 koostis ja toiterõhkude tehnilised kirjeldused kohas, kus küttegaasiseade
 kasutusele võetakse, on väga olulised selle ohutu ja nõuetekohase toimimise
 seisukohast ja seetõttu tuleks seda aspekti juba seadme projekteerimise etapis
 arvesse võtta, et tagada selle vastavus gaasiliigile/gaasiliikidele ja
 toiterõhule/toiterõhkudele, milleks seade on ette nähtud.
 (19) Selleks et vältida
 küttegaasiseadmetega seotud kaubandustõkkeid, mis põhinevad tõsiasjal, et
 gaasivarustuse tingimused ei ole veel ühtlustatud, ning et tagada ettevõtjatele
 piisav teave, peaksid liikmesriigid aegsasti teavitama teisi liikmesriike ja
 komisjoni oma territooriumil kasutatavatest gaasiliikidest ja toiterõhkudest
 ning nende muutmisest.
 (20) Liikmesriikide teatis
 gaasiliikide ja toiterõhkude kohta peaks sisaldama asjakohast vajalikku teavet
 ettevõtjatele. Selles kontekstis ei ole tarnitud küttegaasi algne allikas
 küttegaasiseadmete omaduste, toimimise ja teatatud gaasivarustuse tingimustele
 vastavuse seisukohast oluline.
 (21) Liikmesriikidel soovitatakse
 oma territooriumil kasutatavate gaasiperekondade ja gaasirühmade
 kindlaksmääramisel võtta arvesse käimasolevat standardimistööd seoses gaasi
 omadustega ja tagada seega kogu liidus ühtne ja kooskõlastatud lähenemisviis
 küttegaaside harmoneerimisele standardimise teel.
 (22) Kui liikmesriigid võtavad
 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/73/EÜ, mis käsitleb
 maagaasi siseturu ühiseeskirju,[32]
 ning Euroopa Standardikomitee käimasolevale tööle gaasi kvaliteedi tehniliste
 kirjeldustega konkreetseid meetmeid biogaasi laialdasemaks kasutamiseks,
 paisates nimetatud gaasi gaasijaotusvõrku või jaotades sellist gaasi eraldatud
 süsteemide kaudu, peaksid nad tagama oma gaasiliike käsitleva teatise õigeaegse
 ajakohastamise juhul, kui tarnitud gaasi kvaliteet ei jää juba teada antud
 kvaliteedivahemikku.
 (23) Kui liikmesriigid kehtestavad
 kooskõlas direktiiviga 2009/28/EÜ oma riiklikud tegevuskavad, et täita oma
 kohustust suurendada taastuvenergia ja eeskätt biogaasi osakaalu energia
 kogutarbimises, soovitatakse neil kaaluda võimalusi viia nimetatud gaas
 gaasijaotusvõrku.
 (24) Liikmesriigid peaksid võtma
 vajalikke meetmeid tagamaks, et gaasitarne tingimused ei põhjusta
 kaubandustõkkeid ja et need ei piira kohalikele gaasivarustuse tingimustele
 vastavate küttegaasiseadmete kasutuselevõttu.
 (25) Käesoleva määrusega hõlmatud
 ja selle sätetele vastavad küttegaasiseadmed peaksid saama kasu kaupade vaba
 liikumise põhimõttest. Nimetatud seadmete kasutuselevõttu tuleks lubada
 tingimusel, et need vastavad kohaliku gaasivarustuse tingimustele.
 (26) Seadme andmeplaadil osutatud
 seadme kategooriamärgis loob otseseose gaasiperekondade ja/või -rühmadega,
 mille jaoks küttegaasiseade projekteeriti, et põletada kütust ohutult soovitud
 tõhususe tasemel ja seega tagada seadme vastavus kohaliku gaasivarustuse
 tingimustele.
 (27) Olulisi ohutuse, tervisekaitse
 ja ratsionaalse energiakasutuse nõudeid tuleks jälgida, et tagada tavapärase
 kasutuse korral küttegaasiseadmete ohutus soovitud tõhususe tasemel.
 (28) Olulisi nõudeid tuleks tõlgendada
 ja kohaldada nii, et võetakse arvesse tehnika taset projekteerimise ja
 valmistamise ajal, samuti tehnilisi ja majanduslikke kaalutlusi, mis on
 kooskõlas tervisekaitse, ohutuse ja ratsionaalse energiakasutuse kõrge
 tasemega.
 (29) Ettevõtjad peaksid vastutama
 selle eest, et küttegaasiseadmed ja abiseadmed vastavad käesoleva määruse
 nõuetele vastavalt oma rollile tarneahelas, et tagada avalike huvide, nagu
 tervise, ohutuse, ratsionaalse energiakasutuse ning tarbijate ja muude
 kasutajate, koduloomade ja vara kaitse kõrge tase ning aus konkurents liidu
 turul.
 (30) Kõik tarne- ja
 turustamisahelas osalevad ettevõtjad peaksid võtma asjaomaseid meetmeid
 tagamaks, et nad teevad turul kättesaadavaks ainult käesoleva määrusega
 vastavuses olevaid küttegaasiseadmeid. On vaja sätestada selge ja
 proportsionaalne kohustuste jagunemine, mis vastab iga ettevõtja rollile tarne-
 ja turustusahelas.
 (31) Toote kavandamise ja
 tootmisprotsessiga detailselt kursis olev tootja on kõige sobivam täieliku
 vastavushindamismenetluse korraldajaks. Seega peaks vastavushindamine jääma
 ainult tootja kohustuseks.
 (32) Tootja peaks andma piisavat ja
 üksikasjalikku teavet küttegaasiseadme ettenähtud kasutusviisi kohta, et
 võimaldada selle nõuetekohast ja ohutut paigaldamist, kasutuselevõttu, kasutamist
 ja hooldust. Kõnealune teave võib olla on vajalik lisada seadme ja selle
 paigaldamiskeskkonna vaheliste liideste tehnilistesse spetsifikatsioonidesse.
 (33) Et hõlbustada teabevahetust
 ettevõtjate, riiklike turujärelevalveasutuste ja tarbijate vahel, peaksid
 liikmesriigid ergutama ettevõtjaid lisama postiaadressile veebiaadressi.
 (34) Tuleb tagada, et kolmandatest
 riikidest liidu turule sisenevad küttegaasiseadmed ja abiseadmed oleksid
 vastavuses kõigi käesoleva määruse nõuetega ja eelkõige, et tootjad oleksid
 nimetatud seadmete ja abiseadmete suhtes rakendanud nõuetekohaseid
 vastavushindamismenetlusi. Seepärast tuleks sätestada, et importijad tagavad
 nende poolt turule lastavate küttegaasiseadmete ja abiseadmete vastavuse
 käesoleva määruse nõuetele ning et nad ei lase turule seadmeid ja abiseadmeid,
 mis kõnealustele nõuetele ei vasta või mis on ohtlikud. Samuti tuleks
 sätestada, et importijad peavad tagama, et vastavushindamismenetlused on
 läbitud ja et seadmete märgistus ning tootja koostatud dokumentatsioon on
 pädevatele järelevalveasutustele kontrollimiseks kättesaadavad.
 (35) Levitaja teeb küttegaasiseadme
 või abiseadme turul kättesaadavaks pärast seda, kui tootja või importija on
 selle turule lasknud, ja ta peaks tegutsema nõuetekohase hoolikusega tagamaks,
 et viis, kuidas ta seadet või abiseadet käsitseb, ei mõjuta negatiivselt selle
 vastavust.
 (36) Küttegaasiseadet või abiseadet
 turule lastes peaks iga importija seadmele märkima oma nime, registreeritud
 ärinime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava
 postiaadressi. Erandid tuleks ette näha juhtudeks, kui seadme või abiseadme
 suurus või laad seda ei võimalda. Siia kuuluvad juhud, kui importija peaks
 avama pakendi, et kinnitada tootele oma nimi ja aadress.
 (37) Kui ettevõtja laseb
 küttegaasiseadme või abiseadme turule oma nime või kaubamärgi all või muudab
 toodet selliselt, et see võiks mõjutada küttegaasiseadme või abiseadme
 vastavust käesoleva määruse nõuetele, tuleks teda pidada tootjaks ja talle
 peaks laienema tootja kohustused.
 (38) Turuga lähedalt seotuna
 peaksid levitajad ja importijad olema kaasatud pädevate riiklike asutuste
 turujärelevalvetegevusse ning valmis aktiivselt osalema, andes kõnealustele
 asutustele asjaomase küttegaasiseadme või abiseadmega seotud kogu vajaliku
 teabe.
 (39) Küttegaasiseadme või abiseadme
 jälgitavuse tagamine kogu tarneahela vältel aitab muuta turujärelevalve
 lihtsamaks ja tõhusamaks. Tõhus jälgimissüsteem hõlbustab
 turujärelevalveasutuste ülesannet teha kindlaks ettevõtjad, kes tegid mittevastavad
 küttegaasiseadmed või abiseadmed turul kättesaadavaks.
 (40) Käesolevas määruses tuleks
 piirduda oluliste nõuete esitamisega. Selleks et hõlbustada nimetatud nõuetele
 vastavuse hindamist, on vaja ette näha vastavuse eeldus küttegaasiseadmetele
 või abiseadmetele, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr
 1025/2012 (mis käsitleb Euroopa standardimist)[33]
 kohaselt vastu võetud harmoneeritud standarditele, eesmärgiga avaldada nende
 nõuete üksikasjalikud tehnilised spetsifikatsioonid, eeskätt seoses
 küttegaasiseadmete projekteerimise, tootmise, töötamise, ratsionaalse
 energiakasutuse testimise ja paigaldamisega.
 (41) Määruses (EL) nr 1025/2012 on
 sätestatud menetlus vastuväidete esitamiseks harmoneeritud standarditele, kui
 need standardid ei vasta täielikult käesoleva määruse nõuetele.
 (42) Selleks et ettevõtjad saaksid
 tõendada ja pädevad asutused tagada turul kättesaadavaks tehtavate
 küttegaasiseadmete või abiseadmete vastavust olulistele nõuetele, on vajalik
 sätestada nõuetele vastavuse hindamise menetlused. Otsuses nr 768/2008/EÜ on
 sätestatud vastavushindamismenetluse moodulid, mis näevad ette erineva
 rangusastmega menetlusi, vastavalt riski tasemele ja nõutud ohutustasemele.
 Valdkondadevahelise ühtsuse nimel ja erakorraliste lahenduste vältimise
 eesmärgil tuleks vastavushindamismenetluse valik teha kõnealuste moodulite
 hulgast.
 (43) Küttegaasiseadmete tootjad
 peaksid koostama ELi vastavusdeklaratsiooni, et anda käesoleva määruse kohast
 teavet seadme vastavuse kohta käesoleva määruse nõuetele ja muudele liidu
 asjakohastele ühtlustavatele õigusaktidele.
 (44) Et tagada turujärelevalve
 eesmärgil tulemuslik juurdepääs teabele, peaks kõigi küttegaasiseadmeid
 käsitlevate kohaldatavate liidu õigusaktide kindlakstegemiseks vajalik teave
 olema kättesaadav ühes ühises ELi vastavusdeklaratsioonis.
 (45) Abiseadmete tootjad peaksid
 andma välja abiseadme vastavussertifikaadi, et esitada käesolevas määruses
 nõutud teave abiseadme vastavuse kohta käesoleva määruse nõuetele. Kui
 abiseadmele kohaldatakse ka teisi liidu ühtlustamisõigusakte, peaksid
 abiseadmete tootjad andma vajaduse korral välja ka nende õigusaktide kohase ELi
 vastavusdeklaratsiooni.
 (46) CE-märgis ehk küttegaasiseadme
 vastavuse näitaja on nähtavaks tagajärjeks kogu menetlusele, mis hõlmab vastavushindamist
 selle laiemas tähenduses. CE-märgist hõlmavad üldpõhimõtted ja selle seos
 teiste märgistega on sätestatud määruses (EÜ) nr 765/2008. CE-märgise
 kinnitamist käsitlevad eeskirjad tuleks sätestada käesolevas määruses.
 (47) Abiseadmed ei ole küttegaasiseadmed,
 vaid vahetooted, mis on kättesaadavad üksnes spetsialistide hulgas ja mis on
 ette nähtud seadmesse ühendamiseks. Kuna abiseadme nõuetekohane projekteerimine
 aitab kaasa valmisseadme õigele ja ohutule töötamisele ja kuna seadme gaasiga
 seotud ohte võib hinnata üksnes pärast abiseadme ühendamist, on asjakohane, et
 abiseadmed ei kanna CE-märgist.
 (48) Küttegaasiseadmete ja
 abiseadmete käesolevas määruses sätestatud olulistele nõuetele vastavuse
 kontroll on vajalik selleks, et pakkuda kasutajatele ja kolmandatele isikutele
 tõhusat kaitset.
 (49) Küttegaasiseadmete olulistele
 nõuetele vastavuse tagamiseks on vaja kehtestada nõuetekohased
 vastavushindamismenetlused, mida tootjad peavad järgima. Nimetatud menetlused
 tuleks kehtestada direktiivis nr 768/2008/EÜ sätestatud vastavushindamise
 moodulite alusel.
 (50) Käesolevas määruses sätestatud
 vastavushindamismenetluste puhul on vajalik liikmesriikide poolt komisjonile
 teatatud vastavushindamisasutuste sekkumine.
 (51) Kogemus on näidanud, et
 direktiivis 2009/142/EÜ sätestatud kriteeriumid, mida vastavushindamisasutused
 peavad täitma, et neist saaks komisjoni teavitada, ei ole piisavad nende
 asutuste ühtlaselt kõrgetasemeliseks toimimiseks kogu liidus. Siiski on
 oluline, et kõik vastavushindamisasutused täidaksid oma funktsioone samal
 tasemel ja õiglase konkurentsi tingimustes. Selleks on vaja kehtestada
 kohustuslikud nõuded vastavushindamisasutustele, kes soovivad saada teavitatud,
 et osutada vastavushindamisteenuseid.
 (52) Vastavushindamise kvaliteedi
 ühtlase taseme tagamiseks tuleb kehtestada nõuded, mida peavad täitma
 teavitavad asutused ja muud teavitatud asutuste hindamisse, nendest
 teavitamisse ja järelevalvesse kaasatud asutused.
 (53) Kui vastavushindamisasutus
 tõendab vastavust harmoneeritud standardites sätestatud kriteeriumidele, tuleks
 eeldada, et ta vastab käesolevas määruses sätestatud vastavatele nõuetele.
 (54) Käesolevas määruses
 kehtestatud süsteemi peaks täiendama määruses (EÜ) nr 765/2008 ette nähtud
 akrediteerimissüsteem. Kuna akrediteerimine on vastavushindamisasutuste
 pädevuse kontrollimise oluline vahend, tuleks seda kasutada ka teavitamise
 eesmärgil.
 (55) Määrusega (EÜ) nr 765/2008
 ette nähtud läbipaistev akrediteerimine, mis tagab vastavustunnistuste
 usaldusväärsuse vajaliku taseme, peaks kujunema kogu liidu riiklike asutuste
 jaoks eelistatuimaks vahendiks, millega tõendada vastavushindamisasutuste
 tehnilist pädevust. Riiklikud asutused võivad siiski olla seisukohal, et neil
 on olemas asjakohased vahendid, et kõnealune hindamine ise läbi viia. Tagamaks
 teiste riiklike asutuste läbi viidud hindamiste piisav usaldusväärsus, tuleks
 neil sellisel juhul esitada komisjonile ja teistele liikmesriikidele
 dokumentaalsed tõendid selle kohta, et hinnatud vastavushindamisasutused
 täidavad asjakohaste õigusaktidega kehtestatud nõudeid.
 (56) Vastavushindamisasutused
 kasutavad tihti vastavushindamise mõne toimingu täitmiseks alltöövõtjaid või
 tütarettevõtjaid. Liidu turule lastavate küttegaasiseadmete nõutava
 kaitsetaseme tagamiseks on oluline, et vastavushindamisse kaasatud alltöövõtjad
 ja tütarettevõtjad täidaksid seoses vastavushindamise ülesannetega samu nõudeid
 kui teavitatud asutused. Seega on oluline, et teavitatavate asutuste pädevuse
 ja tegevuse hindamine ning juba teavitatud asutuste järelevalve hõlmaks ka
 alltöövõtjate ja tütarettevõtjate tegevust.
 (57) Teavitamismenetluse tõhusust
 ja läbipaistvust tuleb suurendada ning eelkõige kohandada seda uue
 tehnoloogiaga, et luua elektroonilise teavitamise võimalus.
 (58) Kuna vastavushindamisasutused
 võivad pakkuda oma teenuseid kogu liidus, peaksid teised liikmesriigid ja
 komisjon saama võimaluse esitada teavitatud asutuste kohta vastuväiteid. Seega
 on oluline ette näha ajavahemik, mille jooksul saaks selgitada kõik võimalikud
 vastavushindamisasutuste pädevust puudutavad kahtlused või probleemid, enne kui
 nad alustavad tegevust teavitatud asutustena.
 (59) Konkurentsivõime suurendamise
 eesmärgil on ülioluline, et vastavushindamisasutused kohaldaksid
 vastavushindamismenetlusi ilma ettevõtjaid liigselt koormamata. Samal põhjusel
 ja ettevõtjate võrdse kohtlemise tagamiseks tuleb tagada
 vastavushindamismenetluste tehnilise rakendamise järjekindlus. Seda on võimalik
 kõige paremini saavutada vastavushindamisasutuste vahelise asjakohase
 koordineerimise ja koostöö kaudu.
 (60) Selleks et tagada käesoleva
 määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda
 rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse
 eeskirjad, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[34].
 (61) Nõuandemenetlust tuleks
 kasutada rakendusaktide vastuvõtmiseks, millega kohustatakse teavitavat
 liikmesriiki võtma vajalikud parandusmeetmed teavitatud asutuste suhtes, mis ei
 vasta enam teavitamise aluseks olnud nõuetele.
 (62) Tehnilise arengu
 arvessevõtmiseks tuleks komisjonile anda volitus võtta vastu õigusakte
 kooskõlas aluslepingu artikliga 290 seoses muudatustega selliste teatiste sisus
 ja vormis, mis käsitlevad gaasivarustust liikmesriikide territooriumil.
 (63) Komisjon peaks delegeeritud
 õigusakte ette valmistades ja koostades tagama asjaomaste dokumentide
 samaaegse, õigeaegse ja asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja
 nõukogule.
 (64) On vaja kehtestada üleminekukord,
 mis võimaldab teha turul kättesaadavaks või võtta kasutusele küttegaasiseadmeid
 ja abiseadmeid, mis on kooskõlas direktiiviga 2009/142/EÜ juba turule lastud.
 (65) Liikmesriigid peaksid
 kehtestama eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse
 rikkumise korral, ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Karistused peaksid
 olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
 (66) Kuna käesoleva määruse
 eesmärki, nimelt tagada, et turul olevad küttegaasiseadmed täidavad nõudeid,
 mis tagavad kasutajate tervise ja ohutuse ning koduloomade või vara kaitse ja
 ratsionaalse energiakasutuse ning samas ka siseturu toimimise, ei suuda
 liikmesriigid piisavalt saavutada ning selle ulatuse ja mõju tõttu on seda
 parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa
 Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas
 kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev
 määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
 (67) Direktiiv 2009/142/EÜ tuleks
 seepärast kehtetuks tunnistada,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 I PEATÜKK
 ÜLDSÄTTED
 Artikkel 1
 Reguleerimisala
 (1)
 Käesolevat määrust kohaldatakse seadmete ja
 abiseadmete suhtes.
 (2)
 Käesoleva määruse kohaldamisel peetakse seadme
 kasutamist tavapäraseks, kui täidetud on järgmised tingimused:
 (a)
 seade on õigesti paigaldatud ja sellele tehakse
 tootja juhendi kohaselt korrapäraselt tehnohooldust;
 (b)
 seadme kasutamise ajal gaasi kvaliteet ja toiterõhk
 kõiguvad tavapäraselt;
 (c)
 seadet kasutatakse ettenähtud otstarbel või
 põhjendatult eeldataval viisil.
 (3)
 Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste toodete
 suhtes:
 (a)
 tootmisruumides teostatavates tööstusprotsessides
 kasutamiseks ette nähtud seadmed;
 (b)
 õhusõidukites ja raudteel kasutamiseks ette nähtud
 seadmed;
 (c)
 laborites teadustöö otstarbel ajutiseks
 kasutamiseks ette nähtud seadmed.
 (4)
 Juhul kui seadmeid ja abiseadmeid puudutavad
 käesoleva määrusega hõlmatud aspektid on üksikasjalikumalt hõlmatud liidu muude
 ühtlustamisõigusaktidega, käesolevat määrust selliste seadmete või abiseadmete
 suhtes seoses nimetatud aspektidega ei kohaldata.
 (5)
 Käesoleva määruse I lisa punkti 3.5 sätestatud
 olulist nõuet ratsionaalse energiakasutuse kohta ei kohaldata nende seadmete
 suhtes, mis kuuluvad direktiivi 2009/125/EÜ artikli 15 kohaselt kehtestatud
 meetme kohaldamisalasse.
 Artikkel 2
 Mõisted
 Käesolevas
 määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
 (1)
 „seadmed” – toidu valmistamiseks, jahutamiseks, õhu
 konditsioneerimiseks, ruumide kütmiseks, kuuma vee tootmiseks, valgustamiseks
 ja pesemiseks kasutatavad küttegaasi põletavad seadmed, samuti puhurpõletid ja
 puhurpõletiga varustatud küttekehad;
 (2)
 „abiseadmed” – ohutus-, juhtimis- ja
 reguleerimisseadmed ja nende alakoostud, mida turustatakse kutsealaseks
 kasutamiseks gaasiseadmetest eraldi ning mis on ette nähtud ühendamiseks
 küttegaasiseadmesse või sellise seadme valmistamiseks;
 (3)
 „põlemine” – protsess, mille käigus küttegaas
 reageerib hapnikuga, tootes soojust või valgust;
 (4)
 „pesemine” – pesemisprotsess tervikuna, sealhulgas
 kuivatamine ja triikimine;
 (5)
 „küttegaas” – mis tahes kütus, mis temperatuuril
 15 °C ja rõhul 1 baar on gaasilises olekus.
 (6)
 „tööstusprotsess” – materjalide, taimede,
 elusloomade, loomsete saaduste, toiduainete või muude toodete ekstraheerimine,
 kasvatamine, rafineerimine, töötlemine, tootmine, valmistamine või
 ettevalmistamine nende kaubandusliku kasutamise otstarbel;
 (7)
 „erikonstruktsioon” – seadme konstruktsioon juhul,
 kui see on ette nähtud üksnes spetsiifilise vajaduse rahuldamiseks
 spetsiifilises protsessis;
 (8)
 „tootmisruumid” – mis tahes koht, kus peamine
 tegevus on tööstuslik tootmisprotsess, mille suhtes kohaldatakse konkreetseid
 riiklikke tervise- ja ohutuseeskirju;
 (9)
 „gaasi perekond” – rühm sarnase põlemiskäitumisega
 küttegaase, mida omavahel ühendab hulk Wobbe indekseid;
 (10)
 „gaasirühm” – Wobbe indeksi konkreetne ulatus
 asjaomases perekonnas;
 (11)
 „Wobbe indeks” – küttegaaside vahetatavuse näitaja,
 mida kasutatakse erineva koostisega küttegaaside põlemisenergia väljundi
 võrdlemiseks seadmes;
 (12)
 „seadme kategooria” – selliste gaasi perede ja/või
 gaasirühmade identifitseerimine, mille ohutuks ja soovitud tulemuslikkuse
 tasemel põletamiseks seade on ette nähtud, nagu näitab Euroopa Standardikomitee
 määratud seadme kategooriamärgis;
 (13)
 „turul kättesaadavaks tegemine” – seadmete tasu
 eest või tasuta tarnimine liidu turule kaubandustegevuse käigus kas
 turustamiseks või kasutamiseks;
 (14)
 „abiseadmete turul kättesaadavaks tegemine” –
 abiseadmete tasu eest või tasuta tarnimine liidu turule kutsealaseks
 kasutamiseks eesmärgiga ühendada need seadmesse või valmistada selline seade;
 (15)
 „energiatõhusus” – seadme energiaväljundi ja
 energiasisendi vaheline suhe;
 (16)
 „turule laskmine” – seadme või abiseadme liidu
 turul esmakordselt kättesaadavaks tegemine;
 (17)
 „kasutuselevõtt” – seadme esmakordne kasutamine või
 selle esmakordne kasutamine tootja oma tarbeks;
 (18)
 „tootja” – mis tahes füüsiline isik või juriidiline
 isik, kes valmistab seadme või abiseadme või kes laseb selle projekteerida või
 valmistada ja kes turustab seda oma nime või kaubamärgi all;
 (19)
 „volitatud esindaja” – liidus asuv füüsiline või
 juriidiline isik, kes on saanud tootjalt kirjaliku volituse tegutseda tema
 nimel seoses kindlaksmääratud ülesannetega;
 (20)
 „importija” – liidus asuv juriidiline või füüsiline
 isik, kes laseb liidu turule kolmandast riigist pärit seadme või abiseadme;
 (21)
 „levitaja” – füüsiline või juriidiline isik
 tarneahelas, välja arvatud tootja või importija, kes teeb seadme või abiseadme
 turul kättesaadavaks;
 (22)
 „ettevõtja” – tootja, volitatud esindaja, importija
 ja levitaja;
 (23)
 „tehniline spetsifikatsioon” – dokument, millega nähakse
 ette seadmele või abiseadmele esitatavad tehnilised nõuded;
 (24)
 „harmoneeritud standard” – mõiste on määratletud
 määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 punkti 1 alapunktis c;
 (25)
 „akrediteerimine” – mõiste on määratletud määruse
 (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 punktis 10;
 (26)
 „riiklik akrediteerimisasutus” – mõiste on
 määratletud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 punktis 11;
 (27)
 „vastavushindamine” – hindamisprotsess, mille
 käigus hinnatakse, kas seadme või abiseadmega seotud käesolevas määruses
 sätestatud olulised nõuded on täidetud;
 (28)
 „vastavushindamisasutus” – asutus, kes teeb
 vastavushindamise toiminguid, sealhulgas kalibreerib, katsetab, sertifitseerib
 ja kontrollib;
 (29)
 „tagasivõtmine” – meede, mille eesmärk on võtta
 turult tagasi seade, mis on lõpptarbija jaoks juba kättesaadavaks tehtud;
 (30)
 „kõrvaldamine” – meede, mille eesmärk on takistada
 turustusahelas oleva seadme või abiseadme turul kättesaadavaks tegemist;
 (31)
 „CE-märgis” – märgis, millega tootja kinnitab, et
 seade vastab märgise tootele paigaldamist sätestavate liidu ühtlustamisõigusaktide
 alusel kohaldatavatele nõuetele;
 (32)
 „liidu ühtlustamisõigusaktid” – toodete turustuse
 tingimusi ühtlustavad liidu õigusaktid.
 Artikkel 3
 Turul
 kättesaadavaks tegemine ja kasutuselevõtt
 (1)
 Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed
 tagamaks, et seadmeid võib turul kättesaadavaks teha ja kasutusele võtta üksnes
 siis, kui need vastavad käesolevas määruses sätestatud nõuetele.
 (2)
 Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed
 tagamaks, et abiseadmeid võib turul kättesaadavaks teha üksnes siis, kui need
 vastavad käesolevas määruses sätestatud nõuetele.
 (3)
 Käesolev määrus ei piira liikmesriikide õigust
 kehtestada nõudeid, mida nad võivad pidada vajalikuks, tagamaks et inimesed,
 koduloomad ja vara on seadmete tavapärase kasutuse ajal kaitstud, eeldusel et see
 ei tähenda sellistel seadmetel muudatuste tegemist.
 Artikkel 4
 Gaasivarustuse
 tingimused
 (1)
 Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi
 liikmesriike aegsasti nende territooriumil kasutatavatest küttegaasi liikidest
 ja vastavatest toiterõhkudest ning nende mis tahes muudatustest II lisas
 sätestatud nõuete kohaselt.
 (2)
 Komisjon tagab edastatud teabe avaldamise Euroopa
 Liidu Teatajas.
 Artikkel 5
 Olulised
 nõuded
 Seadmed ja abiseadmed peavad vastama nende
 suhtes kohaldatavatele I lisas sätestatud olulistele nõuetele.
 Artikkel 6
 Vaba liikumine
 (1)
 Liikmesriigid ei keela, piira ega takista käesoleva
 määrusega hõlmatud aspektidega seotud alustel käesoleva määrusega vastavuses
 olevate seadmete turul kättesaadavaks tegemist ja kasutusele võtmist.
 (2)
 Liikmesriigid ei keela, piira ega takista käesoleva
 määrusega hõlmatud riskidega seotud alustel käesoleva määrusega vastavuses
 olevate abiseadmete turul kättesaadavaks tegemist ja kasutusele võtmist.
 (3)
 Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide kohustust
 näha ette meetmeid seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia
 kasutamise ja hoonete energiatõhususe edendamisega kooskõlas direktiividega
 2009/28/EÜ, 2010/31/EL ja 2012/27/EL. Sellised meetmed peavad olema vastavuses
 aluslepinguga.
 II PEATÜKK
 ETTEVÕTJATE
 KOHUSTUSED
 Artikkel 7 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R2]
 Tootjate
 kohustused
 (1)
 Seadmeid või abiseadmeid turule lastes tagavad
 tootjad, et need on kavandatud ja toodetud kooskõlas I lisas sätestatud
 oluliste nõuetega.
 (2)
 Seadmete või abiseadmete tootjad koostavad III
 lisas osutatud tehnilise dokumentatsiooni ja viivad läbi artiklis 14 osutatud
 vastavushindamismenetluse.
 Kui esimeses lõigus osutatud menetlusega on
 tõendatud seadme vastavus asjakohastele nõuetele, koostavad tootjad ELi
 vastavusdeklaratsiooni ning kinnitavad tootele CE-märgise.
 Kui esimeses lõigus osutatud menetlusega on
 tõendatud abiseadme vastavus asjakohastele nõuetele, koostavad tootjad
 abiseadme vastavussertifikaadi.
 (3)
 Tootjad säilitavad tehnilise dokumentatsiooni ja
 ELi vastavusdeklaratsiooni kümne aasta jooksul pärast seadme turule laskmist.
 Tootjad säilitavad tehnilise dokumentatsiooni ja
 abiseadme vastavussertifikaadi kümne aasta jooksul pärast abiseadme turule
 laskmist.
 (4)
 Tootjad tagavad menetluste olemasolu seeriatoodangu
 vastavuse säilimiseks käesoleva määruse nõuetele. Arvesse võetakse muudatusi
 seadme või abiseadme konstruktsioonis või omadustes ja muudatusi neis
 harmoneeritud standardites või muudes tehnilistes spetsifikatsioonides, mille
 põhjal seadme või abiseadme vastavus kinnitati.
 Kui seda peetakse seadmest või abiseadmest
 tulenevat ohtu silmas pidades asjakohaseks, kontrollivad tootjad tarbijate ja
 teiste lõppkasutajate tervise ja ohutuse kaitsmiseks turul kättesaadavaks
 tehtud seadet pisteliselt, uurivad kaebusi, ning kui see on vajalik, peavad
 registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate seadmete ja abiseadmete ja nende
 tagasivõtmiste kohta ning teavitavad levitajaid kõnealusest järelevalvest.
 (5)
 Tootjad tagavad, et nende seadmed või abiseadmed
 kannavad tüübi-, partii- või seerianumbrit või muud nende identifitseerimist
 võimaldavat elementi.
 Kui seadme või abiseadme suurus või laad seda ei
 võimalda, tagavad tootjad, et nõutav teave on esitatud pakendil.
 (6)
 Tootjad märgivad oma nime, registreeritud ärinime
 või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi
 seadmele või, kui see ei ole võimalik, seadme pakendile või sellega
 kaasasolevasse kasutusjuhendisse. Aadress peab osutama ühele ainsale kohale,
 kus tootjaga saab ühendust võtta. Kontaktandmed on esitatud asjaomase
 liikmesriigi määratletud keeles, mis on tarbijate ja teiste kasutajate ning
 turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav.
 Tootjad märgivad oma nime, registreeritud ärinime
 või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi
 abiseadmele või, kui see ei ole võimalik, abiseadme pakendile või sellega
 kaasasolevasse kasutusjuhendisse. Aadress peab osutama ühele ainsale kohale,
 kus tootjaga saab ühendust võtta.
 (7)
 Tootjad tagavad, et seadmega on kaasas I lisa
 punkti 1.5 kohased juhised ja ohutusteave asjaomase liikmesriigi määratletud
 keeles, mis on tarbijate ja teiste lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav.
 Juhised ja ohutusteave peavad olema selged, arusaadavad ja mõistetavad.
 Tootjad tagavad, et abiseadmega on kaasas
 abiseadme vastavussertifikaat, mis sisaldab muu hulgas I lisa punkti 1.7
 kohaseid juhiseid ühendamise või kokkupaneku, seadistamise, töö ja hooldamise
 kohta keeles, mis on seadme tootjate jaoks kergesti arusaadav. Juhised peavad
 olema selged, arusaadavad ja mõistetavad.
 (8)
 Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda,
 et seade või abiseade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale
 määrusele, võtavad viivitamata vajalikud parandusmeetmed, et viia seade või
 abiseade nõuetega vastavusse või, kui see on asjakohane, kõrvaldada see turult või
 võtta tagasi. Kui seade või abiseade kujutab endast ohtu, teavitavad tootjad
 sellest viivitamata nende liikmesriikide pädevaid asutusi, mille turul nad
 seadme või abiseadme kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad
 mittevastavuse ja kõigi võetud parandusmeetmete kohta.
 (9)
 Tootjad esitavad pädeva riikliku asutuse
 põhjendatud nõudmisel talle seadme või abiseadme käesolevale määrusele
 vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele
 asutusele kergesti arusaadav. Teabe ja dokumentatsiooni võib esitada paberil
 või elektrooniliselt. Importijad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel
 koostööd nende poolt turule lastud seadmete või abiseadmetega kaasnevate ohtude
 kõrvaldamiseks võetavates meetmetes.
 Artikkel 8 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R3]
 Volitatud
 esindajad
 (1)
 Tootja võib kirjaliku volituse alusel määrata
 volitatud esindaja.
 Artikli 7 lõikes 1 sätestatud kohustused ja
 tehnilise dokumentatsiooni koostamine ei kuulu volitatud esindaja ülesannete
 hulka.
 (2)
 Volitatud esindaja täidab ülesandeid tootjalt
 saadud volituste piires. Volitus võimaldab volitatud esindajal teha vähemalt
 järgmist:
 (a)
 säilitada ELi vastavusdeklaratsiooni ja tehnilist
 dokumentatsiooni riiklike ametiasutuste jaoks kättesaadavana vähemalt kümne
 aasta jooksul pärast seadme turule laskmist;
 (b)
 säilitada abiseadme vastavussertifikaati ja
 tehnilist dokumentatsiooni riiklike asutuste jaoks kättesaadavana vähemalt
 kümne aasta jooksul pärast abiseadme turule laskmist;
 (c)
 esitada pädeva riikliku asutuse põhjendatud
 nõudmisel kogu teave ja dokumentatsioon, mis tõendab seadme või abiseadme
 vastavust nõuetele;
 (d)
 teha pädevate riiklike asutustega viimaste
 nõudmisel koostööd kõigis volitatud esindaja volitustega hõlmatud seadmete või
 abiseadmete põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes.
 Artikkel 9 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R4]
 Importijate
 kohustused
 (1)
 Importijad lasevad turule ainult nõuetele vastavaid
 seadmeid või abiseadmeid.
 (2)
 Enne seadme turule laskmist tagavad importijad, et
 tootja on läbi viinud artiklis 14 osutatud vastavushindamismenetluse. Nad
 tagavad, et tootja on koostanud tehnilise dokumentatsiooni, et seade kannab
 CE-märgist, et sellega on kaasas I lisa punkti 1.5 kohased juhised ja
 ohutusteave ning et tootja on täitnud artikli 7 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded.
 Enne abiseadme turule laskmist tagavad importijad,
 et tootja on läbi viinud vastavushindamismenetluse kooskõlas artikliga 14. Nad
 tagavad, et tootja on koostanud tehnilise dokumentatsiooni, et abiseade kannab
 CE-märgist, et sellega on kaasas abiseadme vastavussertifikaat, mis sisaldab
 muu hulgas I lisa punkti 1.7 kohaseid juhiseid ühendamise või kokkupaneku,
 seadistamise, töö ja hooldamise kohta, ning et tootja on täitnud artikli 7
 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded.
 Kui importija arvab või tal on põhjust uskuda, et
 seade või abiseade ei vasta I lisas sätestatud olulistele nõuetele, ei lase ta
 seadet või abiseadet turule enne, kui see on vastavusse viidud. Lisaks teavitab
 importija tootjat ja turujärelevalveasutusi, kui seade või abiseade kujutab
 endast ohtu.
 (3)
 Importijad märgivad oma nime, registreeritud
 ärinime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava
 postiaadressi seadmele või, kui see ei ole võimalik, seadme pakendile või
 sellega kaasasolevasse dokumenti. Kontaktandmed on esitatud asjaomase
 liikmesriigi määratletud keeles, mis on tarbijate ja teiste lõppkasutajate ning
 turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav.
 Importijad märgivad oma nime, registreeritud
 ärinime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi
 abiseadmele või, kui see ei ole võimalik, abiseadme pakendile. Kontaktandmed on
 esitatud asjaomase liikmesriigi määratletud keeles, mis on seadme tootjate ja
 turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav.
 (4)
 Importijad tagavad, et seadmega on kaasas I lisa
 punkti 1.5 kohased juhised ja ohutusteave asjaomase liikmesriigi määratletud
 keeles, mis on tarbijate ja teiste lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav.
 Importijad tagavad, et abiseadmega on kaasas
 abiseadme vastavussertifikaat, mis sisaldab muu hulgas I lisa punkti 1.7
 kohaseid juhiseid ühendamise või kokkupaneku, seadistamise, töö ja hooldamise
 kohta asjaomase liikmesriigi määratletud keeles, mis on seadme tootjate jaoks
 kergesti arusaadav.
 (5)
 Importijad tagavad, et sel ajal, kui seade või abiseade
 on nende vastutusel, ei ohusta selle ladustamine ega transportimine selle
 vastavust I lisas sätestatud nõuetele.
 (6)
 Kui seda peetakse seadmest või abiseadmest
 tulenevat ohtu silmas pidades asjakohaseks, kontrollivad importijad tarbijate
 ja teiste lõppkasutajate tervise ja ohutuse kaitsmiseks pädevate asutuste
 nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel turul kättesaadavaks tehtud seadmeid või
 abiseadmeid pisteliselt, uurivad kaebusi, ning kui see on vajalik, peavad
 registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate seadmete ja abiseadmete ja nende
 tagasivõtmiste kohta ning teavitavad levitajaid kõnealusest järelevalvest.
 (7)
 Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust
 uskuda, et seade või abiseade, mille nad on turule lasknud, ei vasta
 käesolevale määrusele, võtavad viivitamata vajalikud parandusmeetmed, et viia
 seade või abiseade nõuetega vastavusse või, kui see on asjakohane, kõrvaldada
 see turult või võtta tagasi. Kui seade või abiseade kujutab endast ohtu,
 teavitavad importijad sellest viivitamata nende liikmesriikide pädevaid
 asutusi, mille turul nad seadme või abiseadme kättesaadavaks tegid, esitades
 eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja kõigi võetud parandusmeetmete kohta.
 (8)
 Importijad säilitavad 10 aastat pärast seadme
 turule laskmist turujärelevalveasutustele esitamiseks ELi
 vastavusdeklaratsiooni koopiat ning tagavad, et tehniline dokumentatsioon
 esitatakse kõnealustele asutustele viimaste nõudmisel.
 Importijad säilitavad 10 aastat pärast abiseadme
 turule laskmist turujärelevalveasutustele esitamiseks abiseadme vastavussertifikaadi
 koopiat ning tagavad, et tehniline dokumentatsioon esitatakse kõnealustele
 asutustele viimaste nõudmisel.
 (9)
 Importijad esitavad pädeva riikliku asutuse
 põhjendatud nõudmisel talle seadme või abiseadme vastavust tõendava kogu teabe
 ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav.
 Teabe ja dokumentatsiooni võib esitada paberil või elektrooniliselt. Importijad
 teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd nende poolt turule lastud
 seadmete või abiseadmetega kaasnevate ohtude kõrvaldamiseks võetavates
 meetmetes.
 Artikkel 10 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R5]
 Levitajate
 kohustused
 (1)
 Seadet või abiseadet turul kättesaadavaks tehes
 peavad levitajad hoolikalt järgima käesoleva määruse nõudeid.
 (2)
 Enne seadme turul kättesaadavaks tegemist
 kontrollivad levitajad, kas seade kannab CE-märgist, kas sellega on kaasas I
 lisa punkti 1.5 kohased juhised ja ohutusteave liikmesriigi määratud keeles,
 millest saavad kergesti aru asjaomase riigi tarbijad ja muud lõppkasutajad,
 mille turul toode kättesaadavaks tehakse, ning kas tootja ja importija on
 täitnud vastavalt artikli 7 lõigetes 5 ja 6 ning artikli 9 lõikes 3 sätestatud
 nõuded.
 Enne abiseadme turul kättesaadavaks tegemist
 kontrollivad levitajad, kas abiseadmega on kaasas abiseadme
 vastavussertifikaat, mis sisaldab muu hulgas I lisa punkti 1.7 kohaseid
 juhiseid ühendamise või kokkupaneku, seadistamise, töö ja hooldamise kohta
 keeles, millest seadme tootjad kergesti aru saavad, ning kas tootja ja
 importija on täitnud artikli 7 lõigetes 5 ja 6 ning artikli 9 lõikes 3
 sätestatud nõuded.
 Kui levitaja arvab või tal on põhjust uskuda, et
 seade või abiseade ei vasta I lisas sätestatud olulistele nõuetele, ei lase ta
 seadet või abiseadet turule enne, kui see pole nõuetega vastavusse viidud.
 Lisaks teavitab levitaja tootjat või importijat ja turujärelevalveasutusi, kui
 seade või abiseade kujutab endast ohtu.
 (3)
 Levitajad tagavad, et sel ajal, kui seade või
 abiseade on nende vastutusel, ei ohusta selle ladustamine ega transportimine
 selle vastavust I lisas sätestatud olulistele nõuetele.
 (4)
 Levitajad, kes arvavad või kellel on põhjust
 uskuda, et seade või abiseade, mille nad on turule lasknud, ei vasta
 käesolevale määrusele, tagavad, et võetakse vajalikud parandusmeetmed, et viia
 seade nõuetega vastavusse, kõrvaldada see turult või võtta tagasi. Kui seade
 kujutab endast ohtu, teavitavad levitajad sellest viivitamata nende
 liikmesriikide pädevaid asutusi, mille turul nad seadme kättesaadavaks tegid,
 esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja kõigi võetud parandusmeetmete
 kohta.
 (5)
 Levitajad esitavad pädeva riikliku asutuse
 põhjendatud nõudmisel talle seadme või abiseadme vastavust tõendava teabe ja
 dokumentatsiooni. Teabe ja dokumentatsiooni võib esitada paberil või
 elektrooniliselt. Levitajad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel
 koostööd nende poolt turule lastud seadme või abiseadmega kaasnevate ohtude
 kõrvaldamiseks võetavates meetmetes.
 Artikkel 11 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R6]
 Tootja
 kohustuste kohaldamine importija ja levitaja suhtes
 Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse
 importijat või levitajat tootjana ning tema suhtes kohaldatakse artiklist 7
 tulenevaid tootja kohustusi, kui ta laseb seadme või abiseadme turule oma nime
 või kaubamärgi all või muudab juba turule lastud seadet või abiseadet viisil,
 mis võib mõjutada vastavust käesoleva määruse nõuetele.
 Artikkel 12 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R7]
 Ettevõtjate
 tuvastamine
 Ettevõtjad esitavad turujärelevalveasutustele
 nõudmise korral teabe, mille alusel on võimalik tuvastada järgmist:
 (a)
 ettevõtja, kes on neile seadme või abiseadme
 tarninud;
 (b)
 ettevõtja, kellele nad on seadme või abiseadme
 tarninud.
 Ettevõtjad peavad olema valmis esitama
 esimeses lõigus osutatud teavet kümne aasta jooksul pärast seda, kui seade või
 abiseade neile tarniti ja kümne aasta jooksul pärast seda, kui nad ise seadet
 või abiseadet tarnisid.
 III PEATÜKK
 SEADMETE
 JA ABISEADMETE VASTAVUS
 Artikkel 13 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R8]
 Seadmete
 ja abiseadmete vastavuse eeldus
 Seadmed ja
 abiseadmed, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega,
 mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse olevat
 vastavuses I lisas osutatud oluliste nõuetega, mida nimetatud standardid või
 nende osad käsitlevad.
 Artikkel 14
 Seadmete
 ja abiseadmete vastavushindamismenetlus
 (1)
 Enne kui seade või abiseade turule lastakse, esitab
 tootja selle vastavushindamismenetluse läbiviimiseks kooskõlas lõikega 2 või 3.
 (2)
 Seeriatoodetud seadmete ja abiseadmete vastavust
 käesoleva määruse nõuetele kontrollitakse III lisa punktis 1 osutatud ELi
 tüübihindamismenetluse käigus (moodul B – tootetüüp) tootja valikul koos ühega
 järgmistest vastavushindamismenetlustest:
 (a)
 tüübivastavusmenetlus, mis põhineb tootmise
 sisekontrollil, lisaks III lisa punktis 2 sätestatud juhuslike ajavahemike
 järel tehtud seadme või abiseadme kontrollid (moodul C2) või
 (b)
 tüübivastavusmenetlus, mis põhineb III lisa punktis
 3 sätestatud tootmisprotsessi kvaliteedi tagamisel (moodul D), või
 (c)
 tüübivastavusmenetlus, mis põhineb III lisa punktis
 4 sätestatud tootekvaliteedi tagamisel (moodul E), või
 (d)
 tüübivastavusmenetlus, mis põhineb III lisa punktis
 5 sätestatud seadme või abiseadme kinnitamisel (moodul F).
 (3)
 Seadme tootmise korral üksiktootena või väikestes
 kogustest võib tootja valida vastavusmenetluse, mis põhineb III lisa punktis 6
 sätestatud tooteühiku kinnitamisel (moodul G).
 (4)
 Pärast lõike 2 punktides a–d või lõikes 3 osutatud
 menetluste lõpetamist kinnitab tootja nõuetele vastavale seadmele artikli 18
 kohaselt CE-märgise ja koostab ELi vastavusdeklaratsiooni.
 Pärast lõike 2 punktides a–d osutatud menetluste
 lõpetamist annab abiseadme tootja välja abiseadme vastavussertifikaadi.
 (5)
 Seadme või abiseadme vastavushindamismenetlusega
 seotud protokollid ja kirjad koostatakse lõigetes 2 ja 3 osutatud menetluste
 läbiviimise eest vastutava asutuse asukohariigi ametlikus keeles/ametlikes
 keeltes või asutuse heaks kiidetud keeles.
 Artikkel 15
 ELi
 vastavusdeklaratsioon [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R10]
 (1)
 ELi vastavusdeklaratsioon kinnitab, et I lisas
 sätestatud olulised nõuded on täidetud.
 (2)
 ELi vastavusdeklaratsioon järgib V lisas sätestatud
 näidise ülesehitust, sisaldab III lisas sätestatud asjakohastes
 vastavushindamismenetlustes määratletud elemente, ning seda ajakohastatakse
 pidevalt. See tõlgitakse keelde või keeltesse, mida nõuab liikmesriik, kus
 seade turule lastakse või turul kättesaadavaks tehakse.
 (3)
 Kui seadme suhtes kohaldatakse enam kui üht ELi
 vastavusdeklaratsiooni ette nägevat liidu õigusakti, koostatakse üks neid kõiki
 arvestav deklaratsioon. Deklaratsioon sisaldab teavet asjaomaste õigusaktide
 kohta, sealhulgas nende avaldamisviiteid.
 (4)
 ELi vastavusdeklaratsiooni koostamisega võtab
 tootja endale vastutuse seadme vastavuse eest käesolevas määruses sätestatud
 nõuetele.
 Artikkel 16
 Abiseadme
 vastavussertifikaat
 (1)
 Abiseadme vastavussertifikaat kinnitab, et I lisas
 sätestatud olulised kohaldatavad nõuded on täidetud.
 (2)
 Abiseadme vastavussertifikaat järgib VI lisas
 sätestatud näidise ülesehitust. Selleks et aidata kaasa vastavusele I lisas
 valmisseadmetele kohaldatavatele põhinõuetele, esitatakse abiseadme
 vastavussertifikaadil abiseadme omadused ja sertifikaat sisaldab juhiseid selle
 kohta, kuidas see tuleb seadmega ühendada või sellise seadme saamiseks kokku
 panna. Sertifikaat sisaldab ka III lisas sätestatud asjakohastes vastavushindamismenetlustes
 määratletud elemente ning seda ajakohastatakse pidevalt. Sertifikaat on
 koostatud keeles, millest seadme tootjad kergesti aru saavad.
 (3)
 Abiseade tarnitakse koos abiseadme
 vastavussertifikaadiga.
 (4)
 Kui abiseade on hõlmatud muude liidu õigusaktidega,
 mis hõlmavad muid CE-märgist nõudvaid aspekte, näitavad viimased, et abiseade
 vastab eeldatavasti nende muude õigusaktide sätetele. Sel juhul esitatakse
 nende õigusaktidega nõutavates ja abiseadmega kaasas olevates dokumentides,
 märkustes ja juhendites nimetatud õigusaktide Euroopa Liidu Teatajas
 avaldamise viide.
 (5)
 Abiseadme vastavussertifikaadi koostamisega võtab
 tootja endale vastutuse abiseadme vastavuse eest käesolevas määruses sätestatud
 nõuetele.
 Artikkel 17 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R11]
 CE-märgise
 üldpõhimõtted
 CE-märgise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr
 765/2008 artiklis 30 sätestatud üldpõhimõtteid.
 Artikkel 18 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R12]
 CE-märgise
 ja pealdiste kinnitamise eeskirjad ja tingimused
 (1)
 CE-märgis ja IV lisas osutatud pealdised
 kinnitatakse nähtaval, loetaval ja kustutamatul viisil seadmele või selle
 andmeplaadile.
 (2)
 IV lisa punktis 2 osutatud pealdised kinnitatakse
 nähtaval, loetaval ja kustutamatul viisil abiseadmele või selle andmeplaadile,
 juhul kui see on asjakohane.
 (3)
 CE-märgis või IV lisas osutatud pealdised
 kinnitatakse seadmele või abiseadmele enne selle turule laskmist.
 (4)
 CE-märgisele järgneb seadme tootmise kontrollifaasi
 kaasatud teavitatud asutuse identifitseerimisnumber.
 (5)
 Tootmise kontrollifaasi kaasatud teavitatud asutuse
 identifitseerimisnumber kinnitatakse abiseadmele.
 (6)
 CE-märgisele ning lõigetes 4 ja 5 osutatud
 identifitseerimisnumbrile võib järgneda muu märgis, mis osutab erilisele ohule
 või kasutusviisile.
 IV PEATÜKK
 VASTAVUSHINDAMISASUTUSTEST
 TEAVITAMINE
 Artikkel 19 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R13]
 Teavitamine
 Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi
 liikmesriike asutustest, kes on volitatud kolmanda isikuna täitma
 vastavushindamisülesandeid kooskõlas artikliga 14.
 Artikkel 20 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R14]
 Teavitavad
 asutused
 (1)
 Liikmesriigid määravad teavitava asutuse, kes
 vastutab vastavushindamisasutuste hindamiseks ja nendest teavitamiseks ning
 teavitatud asutuste jälgimiseks vajalike menetluste kehtestamise ja rakendamise
 eest, samuti artiklis 24 sätestatud nõuete täitmise eest.
 (2)
 Liikmesriigid võivad otsustada, et lõikes 1
 osutatud hindamist ja järelevalvet teeb määruse (EÜ) nr 765/2008 tähenduses ja
 sellega kooskõlas riiklik akrediteerimisasutus.
 (3)
 Kui teavitav asutus delegeerib või annab muul
 viisil edasi lõikes 1 osutatud hindamise, teavitamise või jälgimise asutusele,
 mis ei ole valitsusasutus, siis peab see asutus olema juriidiline isik ja
 täitma mutatis mutandis artikli 21 lõigetes 1–6 sätestatud nõudeid. Lisaks
 peavad kõnealusel asutusel olema korraldused oma tegevusest tulenevate kulude
 katmiseks.
 (4)
 Teavitav ametiasutus vastutab täielikult lõikes 3
 osutatud asutuse tegevuse eest.
 Artikkel 21 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R15]
 Nõuded
 teavitavale asutusele
 (1)
 Teavitav asutus luuakse nii, et ei tekiks huvide
 konflikti vastavushindamisasutustega.
 (2)
 Teavitava asutuse tööd korraldatakse ja juhitakse
 nii, et oleks tagatud asutuse objektiivsus ja erapooletus.
 (3)
 Teavitava asutuse töö korraldatakse nii, et
 vastavushindamisasutusest teavitamisega seotud otsused teeb pädev isik, kes ei
 viinud läbi hindamist.
 (4)
 Teavitav asutus ei tohi pakkuda ega osutada
 teenuseid, mida osutavad vastavushindamisasutused, ega nõustamisteenuseid
 ärilisel või konkureerival alusel.
 (5)
 Teavitav asutus tagab saadud teabe konfidentsiaalsuse.
 (6)
 Teavitaval asutusel peab oma ülesannete
 nõuetekohaseks täitmiseks olema piisavalt pädevaid töötajaid.
 Artikkel 22 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R16]
 Teavitavate
 asutuste teabekohustused
 Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma
 vastavushindamisasutuste hindamise, nendest teavitamise ja teavitatud asutuste
 järelevalve menetlustest, ning neis tehtud muudatustest.
 Komisjon teeb
 kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks.
 Artikkel 23 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R17]
 Nõuded
 teavitatud asutusele
 (1)
 Teavituse esitamiseks peab teavitatud asutus
 vastama lõigetes 2–11 sätestatud nõuetele.
 (2)
 Vastavushindamisasutus peab olema asutatud
 vastavalt liikmesriigi õigusele ning olema õigusvõimeline isik.
 (3)
 Vastavushindamisasutus peab olema kolmandast
 isikust asutus, kes on sõltumatu organisatsioonist või seadmest või
 abiseadmest, mida ta hindab.
 Asutust, mis kuulub ettevõtjate ühendusse või
 kutseliitu, mis esindab nende seadmete või abiseadmete projekteerimise,
 tootmise, tarnimise, monteerimise, kasutamise või hooldamisega seotud
 ettevõtteid, mida ta hindab, võib – tingimusel, et ta on sõltumatu, ja kui on
 tõestatud, et puudub huvide konflikt – pidada selliseks asutuseks.
 (4)
 Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja
 vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla ei
 hinnatavate seadmete või abiseadmete projekteerija, tootja, tarnija,
 paigaldaja, ostja, omanik, kasutaja ega hooldaja ega esindada mõnda nimetatud
 isikut. See ei välista vastavushindamisasutuse tegevuseks vajalike hinnatud
 seadmete või abiseadmete kasutamist ega selliste seadmete või abiseadmete
 kasutamist isiklikuks otstarbeks.
 Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja
 vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla
 otseselt seotud nende seadmete või abiseadmete projekteerimise, tootmise või
 valmistamise, turustamise, paigaldamise, kasutamise või hooldusega ega esindada
 sellega tegelevat isikut. Nad ei tohi osaleda tegevuses, mis võib seada
 kahtluse alla nende otsuste sõltumatuse ja usaldusväärsuse vastavushindamistoimingutes,
 mille tegemiseks neist on teavitatud. See kehtib eelkõige nõustamisteenuste
 puhul.
 Vastavushindamisasutused tagavad, et nende
 tütarettevõtjate või lepingupartnerite tegevus ei mõjuta
 vastavushindamistoimingute konfidentsiaalsust, objektiivsust ja erapooletust.
 (5)
 Vastavushindamisasutused ja nende töötajad teevad
 vastavushindamistoiminguid suurima erialase usaldusväärsuse ja nõutava erialase
 tehnilise pädevusega ning ei allu ühelegi surveavaldusele ega ahvatlusele,
 eelkõige rahalisele, mis võib nende otsuseid või vastavushindamistoimingute
 tulemusi mõjutada; see on eriti oluline isikute või isikute rühmade puhul, kes
 on huvitatud nimetatud toimingute tulemustest.
 (6)
 Vastavushindamisasutus peab olema võimeline täitma
 temale II lisa alusel määratud vastavushindamisülesandeid, mille täitmisega
 seoses on temast teavitatud, sõltumata sellest, kas vastavushindamisasutus
 täidab neid ise või täidetakse neid tema nimel ja vastutusel.
 Vastavushindamisasutuse käsutuses peavad olema
 alati kõigile seadmete või abiseadmete liikidele või kategooriatele, millega
 seoses temast on teavitatud, ning kõigile vastavushindamismenetlustele vastavad
 järgmised vahendid:
 (a)
 töötajad, kellel on tehnilised teadmised ning
 piisav asjakohane kogemus vastavushindamisülesannete täitmiseks;
 (b)
 menetluste kirjeldused, mille kohaselt
 vastavushindamist tehakse ning mis tagavad läbipaistvuse ning nende menetluste
 kordamise võimaluse. Asutusel on asjakohased tegevuspõhimõtted ja menetlused,
 kus eristatakse ülesandeid, mida ta täidab teavitatud asutusena, ja muud
 tegevust;
 (c)
 menetlused tegevuseks, mille raames võetakse
 asjakohaselt arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, tema struktuuri,
 kõnealuse seadme või abiseadme tehnoloogia keerukuse astet ning seda, kas
 tegemist on mass- või seeriatootmisega.
 Vastavushindamisasutusel peavad olema vajalikud
 vahendid vastavushindamistoimingute nõuetekohase teostamisega seotud tehniliste
 ja haldusülesannete täitmiseks ning juurdepääs vajalikule varustusele ja
 vahenditele.
 (7)
 Vastavushindamistoimingute teostamise eest
 vastutavatel töötajatel peavad olema järgmised oskused:
 (a)
 põhjalik tehniline ja kutsealane väljaõpe, mis
 hõlmab kõiki vastavushindamistoiminguid, millega seoses nimetatud
 vastavushindamisasutusest on teavitatud;
 (b)
 piisavad teadmised nende poolt tehtavate
 hindamistoimingute nõuetest ning hindamistoimingute tegemiseks kohased oskused;
 (c)
 I lisas sätestatud oluliste nõuete, kohaldatavate
 harmoneeritud standardite ning ELi ühtlustamisõigusaktide ja siseriiklike
 õigusaktide asjakohaste sätete tundmine ja mõistmine;
 (d)
 oskus koostada sertifikaate, protokolle ja
 aruandeid, mis tõestavad hindamistoimingute läbiviimist.
 (8)
 Tuleb tagada vastavushindamisasutuste, nende
 juhtkonna ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavate töötajate
 erapooletus.
 Vastavushindamisasutuse juhtkonna ja
 vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavate töötajate tasu suurus ei
 tohi sõltuda tehtud hindamistoimingute arvust ega nende tulemustest.
 (9)
 Vastavushindamisasutus sõlmib
 vastutuskindlustuslepingu, välja arvatud juhul, kui vastutust kannab riik
 vastavalt riigisisesele õigusele või kui vastavushindamise eest vastutab
 otseselt liikmesriik ise.
 (10)
 Vastavushindamisasutuse töötajad hoiavad
 ametisaladust teabe osas, mis on saadud III lisa või selle rakendamiseks
 kehtestatud riigisisese õiguse mis tahes sätte kohaselt täidetud ülesannete
 käigus, välja arvatud teabevahetus selle liikmesriigi pädevate asutustega, kus
 asutus tegutseb. Tagatakse omandiõiguste kaitse.
 (11)
 Vastavushindamisasutused osalevad asjakohases
 standardimistöös ja asjakohaste liidu ühtlustamisõigusaktide alusel loodud
 teavitatud asutuste koordineerimisrühma töös või tagavad, et tema
 vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad on sellisest
 tegevusest teadlikud, ning rakendavad nimetatud rühma töö tulemusena koostatud
 haldusotsuseid ja -dokumente üldiste suunistena.
 Artikkel 24 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R18]
 Nõuetele
 vastavuse eeldamine teavitatud asutuse puhul
 Kui vastavushindamisasutus tõendab, et ta
 vastab sellistes asjakohastes harmoneeritud standardites või nende osades
 sätestatud kriteeriumidele, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu
 Teatajas, eeldatakse tema vastavust artiklis 23 sätestatud nõuetele
 kohaldatavate harmoneeritud standarditega hõlmatud nõuete ulatuses.
 Artikkel 25 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R20]
 Teavitatud
 asutuse tütarettevõtjad ja alltöövõtjad
 (1)
 Kui teavitatud asutus sõlmib vastavushindamisega
 seotud ülesannete täitmiseks lepingu või teeb selle ülesandeks
 tütarettevõtjale, tagab ta, et alltöövõtja või tütarettevõtja vastab artiklis
 23 sätestatud nõuetele, ning teatab sellest teavitavale asutusele.
 (2)
 Teavitatud asutus vastutab täielikult oma
 alltöövõtjate ja tütarettevõtjate täidetud ülesannete eest, olenemata sellest,
 kus nad asuvad.
 (3)
 Alltöövõtjat või tütarettevõtjat võib kasutada ainult
 kliendi nõusolekul.
 (4)
 Teavitatud asutus hoiab teavitavatele asutustele
 kättesaadavana dokumente, mis puudutavad alltöövõtja või tütarettevõtja
 kvalifikatsiooni hindamist ja nende tehtud tööd III lisa alusel.
 Artikkel 26 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R22]
 Teavitamise
 taotlus
 (1)
 Vastavushindamisasutus esitab teavitamistaotluse
 selle liikmesriigi teavitavale asutusele, mille territooriumil ta asub.
 (2)
 Teavitamise taotlusele lisatakse
 vastavushindamistoimingute, vastavushindamismooduli või -moodulite ja seadme/abiseadme
 või seadmete/abiseadmete kirjeldus, millega tegelemiseks ta väidab end pädev
 olevat, ning riikliku akrediteerimisasutuse väljastatud akrediteerimistunnistus
 (kui selline on olemas), milles kinnitatakse, et vastavushindamisasutus vastab
 artiklis 23 sätestatud nõuetele.
 (3)
 Kui vastavushindamisasutus ei saa
 akrediteerimistunnistust esitada, esitab ta teavitavale asutusele dokumendid,
 mille alusel saab vastavust artiklis 23 sätestatud nõuetele kontrollida,
 tunnustada ja korrapäraselt jälgida.
 Artikkel 27 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R23]
 Teavitamismenetlus
 (1)
 Teavitavad asutused võivad teavitada ainult
 artiklis 23 sätestatud nõuetele vastavatest vastavushindamisasutustest.
 (2)
 Nad kasutavad komisjoni ja teiste liikmesriikide
 teavitamiseks komisjoni väljatöötatud ja tema hallatavat elektroonilist
 teavitamise vahendit.
 (3)
 Teavitus sisaldab täielikku ülevaadet
 vastavushindamisega seotud tegevusest, vastavushindamismoodulist või
 -moodulitest ja asjaomasest seadmest/abiseadmest või seadmetest/abiseadmetest
 ning asjakohase pädevuse kinnitusest.
 (4)
 Kui teavitus ei põhine artikli 26 lõikes 2 osutatud
 akrediteerimistunnistusel, esitab teavitav asutus komisjonile ja teistele
 liikmesriikidele dokumentaalsed tõendid, mis kinnitavad, et
 vastavushindamisasutus on pädev ja et on kehtestatud asutuse korrapärast
 järelevalvet tagav kord, millega tagatakse ka edaspidi vastavus artiklis 23
 sätestatud nõuetele.
 (5)
 Asjaomane asutus võib tegutseda teavitatud
 asutusena ainult juhul, kui komisjon või teised liikmesriigid ei ole esitanud
 vastuväiteid kas kahe nädala jooksul pärast teavitamist – kui kasutatakse
 akrediteerimistunnistust – või kahe kuu jooksul pärast teavitamist – kui
 akrediteerimist ei kasutata.
 Ainult sellist asutust käsitatakse käesoleva
 määruse mõistes teavitatud asutusena.
 (6)
 Komisjoni ja teisi liikmesriike teavitatakse
 teavituse kõigist asjaomastest hilisematest muudatustest.
 Artikkel 28 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R24]
 Identifitseerimisnumber
 ja loetelu teavitatud asutustest
 (1)
 Komisjon määrab teavitatud asutusele identifitseerimisnumbri.
 Komisjon määrab üheainsa identifitseerimisnumbri,
 isegi kui asutuse kohta esitatakse teavitus liidu mitme erineva õigusakti
 alusel.
 (2)
 Komisjon teeb üldsusele kättesaadavaks käesoleva
 määruse alusel nimekirja teavitatud asutustest; nimekiri sisaldab ka asutustele
 antud identifitseerimisnumbreid ja toiminguid, mille teostamiseks neist on
 teavitatud.
 Komisjon tagab, et nimekirja ajakohastatakse.
 Artikkel 29 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R25]
 Teavituse
 muutmine
 (1)
 Kui teavitav asutus on tuvastanud või talle on
 teatatud, et teavitatud asutus ei vasta enam artiklis 23 sätestatud nõuetele
 või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, siis piirab teavitav asutus teavitust,
 peatab teavituse või tühistab selle, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse või
 kohustuste täitmata jätmise tõsidusest. Ta teatab sellest viivitamata
 komisjonile ja teistele liikmesriikidele.
 (2)
 Juhul kui teavitust piiratakse, see peatatakse või
 tühistatakse või kui teavitatud asutus on lõpetanud oma tegevuse, astub
 teavitav liikmesriik vajalikud sammud tagamaks, et kõnealuse asutuse dokumente
 menetleks mõni teine teavitatud asutus või et need oleksid nõudmisel
 kättesaadavad teavitamise ja turujärelevalve eest vastutavatele asutustele.
 Artikkel 30 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R26]
 Teavitatud
 asutuste pädevuse vaidlustamine
 (1)
 Komisjon uurib igat juhtumit, mille puhul tal on
 kahtlus või tema tähelepanu juhitakse kahtlusele, et teavitatud asutus ei ole
 enam pädev või et teavitatud asutus ei täida enam talle esitatud nõudeid ja
 ülesandeid.
 (2)
 Teavitav liikmesriik esitab komisjonile viimase
 nõudmisel kogu teabe seoses teavituse alusega või asjaomase teavitatud asutuse
 pädevuse säilimisega.
 (3)
 Komisjon tagab, et tundlikku teavet, mille ta oma
 uurimise käigus on kogunud, käsitatakse konfidentsiaalsena.
 (4)
 Kui komisjon on veendunud, et teavitatud asutus ei
 täida või on lakanud täitmast teavitamise aluseks olevaid nõudeid, võtab ta
 vastu rakendusakti, milles nõutakse, et teavitav liikmesriik võtaks
 parandusmeetmed, sealhulgas tühistaks vajaduse korral teavituse.
 Esimeses lõigus nimetatud rakendusakt võetakse
 vastu kooskõlas artikli 36 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
 Artikkel 31 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R27]
 Teavitatud
 asutuste töökohustused
 (1)
 Teavitatud asutused teevad vastavushindamisi
 kooskõlas III lisas sätestatud vastavushindamismenetlustega.
 (2)
 Vastavushindamistoiminguid tehakse tasakaalustatud
 viisil, ettevõtjaid liigselt koormamata.
 Vastavushindamisasutused võtavad oma ülesannete
 täitmise käigus arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, tema
 struktuuri, kõnealuse seadme või abiseadme tehnoloogia keerukuse astet ning
 seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega.
 Seejuures järgivad nad siiski rangusastet ja
 kaitsetaset, mida nõutakse, et tagada seadme või abiseadme vastavus käesoleva
 määruse sätetele.
 (3)
 Kui teavitatud asutus leiab, et tootja ei ole
 järginud I lisas sätestatud olulisi nõudeid või vastavaid harmoneeritud
 standardeid või muid tehnilisi spetsifikatsioone, nõuab ta kõnealuselt tootjalt
 asjakohaste parandusmeetmete võtmist ega väljasta vastavustunnistust.
 (4)
 Kui teavitatud asutus avastab pärast sertifikaadi
 väljastamist vastavuse järelevalve käigus, et seade või abiseade ei vasta enam
 nõuetele, nõuab ta tootjalt parandusmeetmete võtmist ja vajaduse korral peatab
 või tühistab sertifikaadi.
 (5)
 Kui parandusmeetmeid ei võeta või neil ei ole
 soovitud mõju, teavitatud asutus kas piirab sertifikaati, peatab selle või
 tunnistab kehtetuks.
 Artikkel 32
 Teavitatud
 asutuste otsuste vaidlustamine
 Liikmesriigid tagavad, et on olemas menetlus
 teavitatud asutuste otsuste vaidlustamiseks.
 Artikkel 33 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R28]
 Teavitatud
 asutuste teabekohustus
 (1)
 Teavitatud asutus teavitab teavitavat asutust
 järgmisest:
 (a)
 sertifikaadi andmisest keeldumine, selle piiramine,
 peatamine või tühistamine;
 (b)
 teavituse sihtvaldkonda ja tingimusi mõjutavad
 asjaolud;
 (c)
 turujärelevalveasutustelt saadud teabenõuded
 vastavushindamistoimingute kohta;
 (d)
 nõudmise korral vastavushindamistoimingud, mida nad
 teavituse sihtvaldkonnas on teinud, ja muu tegevus, sealhulgas piiriülene
 tegevus ja alltöövõtt.
 (2)
 Teavitatud asutused esitavad teistele käesoleva
 määruse alusel teavitatud sarnase vastavushindamistegevuse ja samade seadmete
 või abiseadmetega tegelevatele asutustele asjakohase teabe negatiivsete ja
 taotluse korral ka positiivsete vastavushindamistulemuste kohta.
 Artikkel 34 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R29]
 Kogemuste
 vahetus
 Komisjon korraldab kogemuste vahetuse
 liikmesriikide teavituspoliitika eest vastutavate siseriiklike asutuste vahel.
 Artikkel 35 [Otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel
 R30]
 Teavitatud
 asutuste töö koordineerimine
 Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel
 teavitatud asutuste tegevus põhineb asjakohasel koordineerimisel ja koostööl
 ning toimub teavitatud asutuste valdkondliku töörühma või töörühmade vormis.
 Liikmesriigid tagavad nende teavitatud
 asutuste osalemise nimetatud rühma või rühmade töös otseselt või määratud
 esindajate vahendusel.
 V PEATÜKK
 KOMITEEMENETLUS
 Artikkel 36
 Komiteemenetlus
 (1)
 Komisjoni abistab küttegaasiseadmete komitee.
 Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
 (2)
 Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse
 (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
 Artikkel 37
 Lisade
 muutmine
 Gaasivarustuse tingimuste tehnilise arengu
 arvessevõtmiseks on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 38 vastu delegeeritud
 õigusakte seoses II lisas sätestatud liikmesriikide territooriumil kasutatavaid
 gaasivarustuse tingimusi käsitlevate teatuste sisu ja vormi muudatustega.
 Artikkel 38
 Delegeeritud
 volituste rakendamine
 (1)
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud
 õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
 (2)
 Artiklis 37 osutatud volitused delegeeritakse
 määramata ajaks.
 (3)
 Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 37
 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega
 lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel
 päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud
 hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide
 kehtivust.
 (4)
 Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu
 võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 (5)
 Artikli 37 alusel vastu võetud delegeeritud
 õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe
 kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja
 nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja
 nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita
 vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda
 tähtaega kahe kuu võrra.
 VI PEATÜKK
 ÜLEMINEKU-
 JA LÕPPSÄTTED
 Artikkel 39
 Karistused
 Liikmesriigid kehtestavad normid käesoleva
 määruse sätete rikkumise eest ettevõtjatele kohaldatavate karistuste kohta ja
 võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Kõnealused normid
 võivad hõlmata kriminaalkaristusi raskete rikkumiste eest.
 Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad,
 proportsionaalsed ja hoiatavad.
 Liikmesriigid teatavad nendest normidest
 komisjonile hiljemalt [3 kuud enne käesoleva määruse kohaldamist] ja
 teavitavad komisjoni viivitamata kõikidest järgnevatest normidesse tehtavatest
 muudatustest.
 Artikkel 40
 Üleminekusätted
 (1)
 Liikmesriigid ei takista direktiiviga 2009/142/EÜ
 hõlmatud ja selle direktiivi nõuetele vastavate ning enne [artikli 42 lõikes
 2 osutatud kuupäev] turule lastud seadmete turul kättesaadavaks tegemist
 ja/või kasutusele võtmist.
 (2)
 Liikmesriigid ei takista direktiiviga 2009/142/EÜ
 hõlmatud ja selle direktiivi nõuetele vastavate ning enne [artikli 42 lõikes
 2 osutatud kuupäev] turule lastud abiseadmete turul kättesaadavaks
 tegemist.
 Artikkel 41
 Kehtetuks
 tunnistamine
 Direktiiv 2009/142/EÜ tunnistatakse kehtetuks
 alates [artikli 42 lõikes 2 osutatud kuupäev].
 Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile
 käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt VII
 lisas esitatud vastavustabelile.
 Artikkel 42
 Jõustumine
 ja kohaldamine
 (1)
 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast
 selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 (2)
 Määrust kohaldatakse alates [kahe aasta jooksul
 pärast jõustumist].
 (3)
 Erandina lõikest 2 kohaldatakse artikleid 19–35
 alates [kuus kuud pärast jõustumist].
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
 vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 president eesistuja
 [1] ELT L 330, 16.12.2009, lk 10.
 [2] EÜT L 196, 26.7.1990, lk 15.
 [3] ELT L 285, 31.10.2009, lk 10.
 [4] EÜT L 167, 22.6.1992, lk 17.
 [5] ELT L 239, 6.9.2013, lk 136.
 [6] ELT L 239, 6.9.2013, lk 162.
 [7] ELT L 278, 12.10.2012, lk 1.
 [8] ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.
 [9] ELT L 153, 18.6.2010, lk 13.
 [10] ELT L 315, 14.11.2012, lk 1.
 [11] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1025/2012,
 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse
 nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ,
 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks
 nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ
 (ELT L 316, 14.11.2012.)
 [12] Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 määrus, milles käsitletakse toodete turujärelevalvet ning millega muudetakse
 nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 1999/5/EÜ, 2000/9/EÜ,
 2000/14/EÜ, 2001/95/EÜ, 2004/108/EÜ, 2006/42/EÜ, 2006/95/EÜ, 2007/23/EÜ,
 2008/57/EÜ, 2009/48/EÜ, 2009/105/EÜ, 2009/142/EÜ ja 2011/65/EL ning määrust
 (EL) nr 305/2011, määrust (EÜ) nr 764/2008 ja määrust (EÜ) nr 765/2008
 (COM(2013) 75 final).
 [13] EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4.
 [14] ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.
 [15] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa
 Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, KOM(2011) 206 lõplik.
 [16] Ex-post evaluation of Directive 2009/142/EC on appliances
 burning gaseous fuels (GAD), Final Report, Risk & Policy Analysts Limited,
 märts 2011,
 http://ec.europa.eu/enterprise/dg/files/evaluation/03_2011_finalreport_gas_en.pdf.
 [17] Uus õigusraamistik – ühtlustamispakett (kaupade paketi
 rakendamine), komisjoni talituste töödokument (mõjuhinnang) – lisatud
 dokumendile „10 ettepanekut viia toodete harmoneerimise direktiivid vastavusse
 otsusega nr 786/2008/EÜ”, SEK(2011) 1376 lõplik.
 [18] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2004:296:0002:0007:ET:PDF.
 [19] Näiteks biomassist toodetud küttegaas, kus „biomass”
 tähendab bioloogilist ja põllumajanduslikku päritolu, metsatööstusest ja
 sellega seotud tööstusest, sealhulgas kalandusest ja vesiviljelusest pärit
 toodete, jäätmete ja jääkide biolagunevaid osi (sealhulgas taimsed ja loomsed
 ained), samuti tööstus- ja olmejäätmete biolagunevaid osi.
 [20] Mandaat M400 – I faas: Standardization in the field of gas
 qualities, Final report, CEN/BT/WG 197 (2012) evaluating the impact of H gas
 quality variations on the behaviour of GAD compliant appliances (Standardimine
 gaasi omaduste valdkonnas, lõplik aruanne CEN/BT/WG 197 (2012), milles
 hinnatakse H-gaasi omaduste varieerumise mõju GAD-le vastavate seadmete töös.)
 Mandaat M475:
 CENile transpordis ja maagaasitorustikesse paiskamiseks kasutatava biometaani
 standardimiseks antud mandaat.
 [21] ELT C [...], [...], lk [...].
 [22] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/142/EÜ, 30.
 november 2009, küttegaasiseadmete kohta (ELT L 330, 16.12.2009, lk 10).
 [23] ELT C 136, 4.6.1985, lk 1.
 [24] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1025/2012,
 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse
 nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ,
 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks
 nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr
 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).
 [25] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 768/2008/EÜ, 9.
 juuli 2008, toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja millega tunnistatakse
 kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ (ELT L 218, 13.8.2008, lk 82).
 [26] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 765/2008, 9.
 juuli 2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded
 seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93
 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).
 [27] ELT L [...], [...], lk [...]..
 [28] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ, 21.
 oktoober 2009, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete
 ökodisaini nõuete sätestamiseks (ELT L 285, 31.10.2009, lk 10).
 [29] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/28/EÜ, 23.
 aprill 2009, taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise
 edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja
 hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).
 [30] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/31/EL, 19.
 mai 2010, hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13).
 [31] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/27/EL, 25.
 oktoober 2012, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive
 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja
 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).
 [32] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/73/EÜ, 13.
 juuli 2009, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega
 tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 94).
 [33] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1025/2012,
 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse
 nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ,
 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks
 nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr
 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).
 [34] Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16. veebruar 20122, millega kehtestatakse
 eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli
 mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT
 L 55, 28.2.2011, lk 13).
 I LISA
 OLULISED
 NÕUDED
 SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED
 1. Määruses sätestatud olulised nõuded on
 kohustuslikud.
 2. Olulisi nõudeid tuleb tõlgendada ja
 kohaldada selliselt, et arvesse võetakse tehnika taset ja käibelolevaid projekteerimis-
 ja tootmistavasid, samuti tehnilisi ja majanduslikke kaalutlusi, mis on
 kooskõlas tervise ja ohutuse kõrgetasemelise kaitsega.
 1. ÜLDNÕUDED
 1.1. Seadmed projekteeritakse ja toodetakse
 selliselt, et need töötavad ohutult ja ei põhjusta tavapärase ja ette nähtud
 võimsusega kasutuse korral ohtu inimestele, koduloomadele ega varale.
 Abiseadmed projekteeritakse ja toodetakse
 selliselt, et need täidavad tõrgeteta oma otstarvet, olgu need ette nähtud
 seadmesse ühendamiseks või sellise seadme algdetailideks.
 1.2. Tootjal on kohustus analüüsida ohte, et
 tuvastada need, mis kehtivad tema seadme või abiseadme suhtes. Seejärel peab ta
 seadme projekteerimisel ja tootmisel arvestama analüüsi tulemusi.
 1.3. Sobivaimaid lahendusi otsides peab seadme
 või abiseadme tootja järgima järgmisi põhimõtteid nende esitamise järjekorras:
 (a)
 tegema kõik võimaliku ohtude kõrvaldamiseks või
 vähendamiseks (olemuslikult ohutu projekteerimine ja tootmine);
 (b)
 ohtude puhul, mida ei ole võimalik kõrvaldada,
 võtma vajalikud kaitsemeetmed;
 (c)
 kui võetud kaitsemeetmed on puudulikud, teavitama
 kasutajaid jääkohtudest ning märkima, kas on vaja kindlaid ettevaatusabinõusid.
 1.4. Seadme projekteerimisel ja tootmisel ning
 kasutusjuhendite koostamisel ei võta tootja arvesse üksnes seadme ettenähtud
 kasutusotstarvet, vaid ka mõistlikult eeldatavat otstarvet.
 1.5. Turule laskmisel on toode varustatud:
 (a)
 paigaldajale mõeldud tehniliste juhistega;
 (b)
 kasutajale mõeldud kasutus- ja hooldusjuhenditega;
 (c)
 asjakohaste hoiatusmärgistega, mis peavad olema ka
 pakendil.
 Juhendid ja hoiatusmärgised on tarbijatele ja
 muudele lõppkasutajatele arusaadavas keeles, nagu on määratlenud asjaomane
 liikmesriik.
 1.6.1.
 Paigaldajale mõeldud tehnilised juhised sisaldavad kõiki vajalikke paigaldus-,
 seadistus- ja hooldusjuhendeid, et tagada nende tööde korrektne teostamine ja
 seadme ohutu kasutamine.
 Paigaldusjuhised
 sisaldavad ka tehnilisi üksikasju seadme ja paigalduskoha liidese kohta, et
 lülitada seade nõuetekohaselt gaasivõrku, omatarbeenergiavarustuse kohta, õhu
 etteande kohta põlemisel ja gaasipõlemisjääkide väljajuhtimise süsteemi kohta.
 1.6.2. Kasutajale mõeldud kasutus- ja
 hooldusjuhendid sisaldavad kõikvõimalikku teavet seadme ohutu kasutamise
 tagamiseks ning ennekõike juhivad kasutaja tähelepanu kõikvõimalikele
 kasutuspiirangutele.
 Seadme tootja tagab, et seadmega kaasas olevad
 juhendid sisaldavad kogu vajalikku ja nõuetekohast teavet valmisseadme
 abiseadmete seadistamise, kasutamise ja hooldamise kohta.
 1.6.3. Seadmel ja selle pakendil asuvatel
 hoiatusmärgistel on selgelt välja toodud kasutatava gaasi liik, gaasi rõhk,
 seadme liik ja mis tahes kasutuspiirangud, eelkõige teave selle kohta, kas
 seade tuleb paigaldada üksnes piisava õhuringlusega ruumi, et tagada sellega
 seotud ohtude miinimumini viimine.
 1.7. Kaasas olevate abiseadmete kohta
 esitatakse abiseadmete vastavustõend, mis sisaldab juhiseid nende ühendamise, kokkupaneku,
 seadistamise, töö ja hooldamise kohta.
 2. MATERJALID
 2.1. Seadmete ja abiseadmete materjalid peavad
 sobima ettenähtud otstarbel kasutamiseks ja olema vastupidavad neile
 eeldatavasti mõju avaldavate tehniliste, keemiliste ja termiliste tingimuste
 suhtes.
 2.2. Seadme tootja või tarnija tagab ohutuse
 seisukohast tähtsate materjalide nõuetele vastavad omadused.
 3. PROJEKTEERIMINE JA TOOTMINE
 Käesolevas punktis seadmete suhtes sätestatud olulistest
 nõuetest tulenevaid kohustusi kohaldatakse vajaduse korral ka abiseadmetele.
 3.1. Üldsätted
 3.1.1. Seadmed toodetakse nii, et tavapärase
 kasutamise korral ei esine tõenäoliselt nende ohutust vähendavat
 ebastabiilsust, deformatsioone, purunemist ega kulumist.
 3.1.2. Seadme käivitamise ja/või kasutamise
 käigus tekkiv kondensatsioon ei tohi mõjutada seadme ohutust.
 3.1.3. Seadmed projekteeritakse ja toodetakse
 nii, et välise tuleohu korral oleks plahvatusoht viidud miinimumini.
 3.1.4. Seadmed toodetakse nii, et oleks
 välistatud vee ja mittevajaliku õhu tungimine gaasiringi.
 3.1.5. Omatarbeenergiavarustuse normaalse
 kõikumise korral peavad seadmed jätkama ohutut töötamist.
 3.1.6. Omatarbeenergiavarustuse suur
 kõikumine, katkemine või taastumine ei tohi tekitada ohtlikku olukorda.
 3.1.7. Seadmed projekteeritakse ja toodetakse
 nii, et oleks välistatud elektrist tulenev oht. Asjakohases valdkonnas on
 kõnealune nõue täidetud juhul, kui seade on vastavuses raadioseadmeid
 käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 1999/5/EÜ[1] sätestatud
 ohutusnõuetega ning teatavates pingevahemikes kasutatavaid elektriseadmeid
 käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/95/EÜ[2] sätestatud elektriga
 seotud ohte käsitlevate ohutuseesmärkidega.
 3.1.8. Seadmed projekteeritakse ja toodetakse
 nii, et oleks välistatud igasugune elektromagnetilistest nähtustest põhjustatud
 gaasioht. Asjakohases valdkonnas on kõnealune nõue täidetud juhul, kui seade on
 vastavuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 1999/5/EÜ ning
 elektromagnetilist ühilduvust käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 direktiivis 2004/108/EÜ[3]
 sätestatud elektromagnetilise ühilduvuse nõuetega.
 3.1.9. Kõik seadme surve all olevad osad
 peavad vastu pidama neile mõjuvatele mehhaanilistele ja termilistele pingetele
 selliselt, et ei tekiks ohutust mõjutavaid muutusi.
 3.1.10. Seadmed projekteeritakse ja
 valmistatakse selliselt, et ohutus-, juhtimis- või reguleerimisseadme rike ei
 põhjustaks ohtlikku olukorda.
 3.1.11. Kui seade on varustatud ohutus- ja
 juhtimisseadmetega, ei tohi juhtimisseadmete töö domineerida ohutusseadmete töö
 üle.
 3.1.12. Kõik seadme osad, mis on paigaldatud
 või seadistatud gaasiseadme tootmise ajal ja ei ole ette nähtud gaasiseadme
 paigaldajale või kasutajale käsitsemiseks, peavad olema asjakohaselt kaitstud.
 3.1.13. Hoovad ning teised juhtimis- ja
 seadistusseadmed peavad olema selgelt märgistatud, andmaks asjakohasid juhiseid
 nende väära töö/kasutamise vältimiseks. Need peavad olema projekteeritud nii,
 et oleks välistatud iseeneslik töölehakkamine.
 3.2. Põlemata gaasi eraldumine
 3.2.1. Seadmed peavad olema toodetud
 selliselt, et lekkiva küttegaasi hulk ei oleks ohtlik.
 3.2.2. Seadmed peavad olema valmistatud nii,
 et küttegaasi eraldumine oleks kõikides tööetappides piiratud, vältimaks
 põlemata küttegaasi ohtlikku kogunemist seadmesse.
 3.2.3. Seadmed, mis on mõeldud kasutamiseks
 sisetingimustes ja -ruumides, peavad olema projekteeritud ja valmistatud
 viisil, mis hoiaks nendes kohtades ja ruumides mis tahes olukorras ära põlemata
 küttegaasi ohtliku kogunemise.
 3.2.4. Seadmed, mis on projekteeritud ja toodetud
 töötamiseks toksilisi komponente sisaldaval küttegaasil, ei või kujutada ohtu
 nendega kokku puutuvate inimeste ega koduloomade tervisele.
 3.3. Süütamine
 Seadmed
 peavad olema valmistatud nii, et tavapärasel kasutamisel oleks tagatud ladus
 süütamine ja taassüütamine ning ühtlane süütamine.
 3.4. Põlemine
 3.4.1. Seadmed peavad olema toodetud nii, et
 tavapärase kasutamise korral oleks tagatud leegi stabiilsus ja põlemisel
 tekkivad jääkproduktid ei sisaldaks lubamatus kontsentratsioonis tervisele
 kahjulikke aineid.
 3.4.2. Seadmed peavad olema toodetud nii, et
 tavapärase kasutamise korral ei esineks põlemisjääkide juhuslikku eraldumist.
 3.4.3. Seade, mis on ühendatud põlemisjääkide
 eemaldamiseks mõeldud lõõriga, peab olema projekteeritud ja toodetud selliselt,
 et halbade tõmbetingimuste korral ei eralduks asjaomasesse ruumi või
 asjaomasele alale ohtlikus koguses põlemisjääke.
 3.4.4. Seadmed peavad olema projekteeritud ja toodetud
 selliselt, et tavapärase kasutamise korral ei põhjusta need tervisele kahjulike
 ainete lubamatut kontsentratsiooni, mis kujutaks tõenäolist ohtu nendega kokku
 puutuvate inimeste ja koduloomade tervisele.
 3.5. Ratsionaalne energiakasutus
 Seadmed peavad olema projekteeritud ja toodetud
 selliselt, et arvestades tehnilist taset ja ohutust, oleks tagatud energia ratsionaalne
 kasutamine.
 3.6. Temperatuur
 3.6.1. Seadme osad, mis on ette nähtud
 paigutamiseks pindade vahetusse lähedusse, ei tohi kuumeneda sellise
 temperatuurini, mis põhjustaks ohtliku olukorra.
 3.6.2. Käsitsemiseks ettenähtud nuppude ja
 hoobade pinnatemperatuur ei tohi olla gaasiseadme kasutajatele tavapärastes
 kasutamistingimustes ohtlik.
 3.6.3. Seadmete väliste osade, v.a soojuse
 ülekandmisega seotud pinnad või osad, pinnatemperatuur ei tohi töötamisel olla
 kasutajale, eelkõige lastele ja eakatele ohtlik, arvestades viimaste puhul
 asjakohast reageerimisaega.
 3.7. Kokkupuude toidu ja olmeveega
 Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu määrust (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud
 materjalide ja esemete kohta[4]
 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 305/2011 ehitustoodete
 ühtlustatud turustustingimuste kohta,[5]
 ei või seadmete valmistamiseks kasutatavad osad ega materjalid, mis võivad
 puutuda kokku toidu ja olmeveega nõukogu direktiivi 98/83/EÜ artikli 2
 tähenduses,[6]
 vähendada toidu või vee kvaliteeti.
 II LISA
 GAASITARNETINGIMUSI KÄSITLEVATE
 LIIKMESRIIKIDE TEATISTE SISU
 (1)
 Artiklis 4 sätestatud liikmesriikide teatised
 komisjonile ja teistele liikmesriikidele sisaldavad järgmist:
 (a)
 i) ülemine kütteväärtus (GCV, MJ/m3) minimaalne/maksimaalne;
 ii) Wobbe'i indeks (MJ/m3) minimaalne/maksimaalne.
 (b)
 Gaasi koostis osakaaluna % koguhulgast:
 –
 C1–C5 sisaldus (%) (kokku) minimaalne maksimaalne;
 –
 N2 + CO2 sisaldus (%) minimaalne maksimaalne;
 –
 CO sisaldus (%) minimaalne maksimaalne;
 –
 küllastumata HC minimaalne maksimaalne;
 –
 vesiniku sisaldus (%) minimaalne maksimaalne.
 (c)
 Teave küttegaaside toksiliste koostisosade kohta.
 Teatis sisaldab lisaks üht järgmist näitajat:
 (a)
 seadme toiterõhk (mbar): nominaalne/minimaalne/maksimaalne;
 (b)
 i) toiterõhk tarnekohas (mbar): nominaalne/minimaalne/maksimaalne;
 ii) lõppkasutaja gaasiseadme lubatav rõhukadu
 (mbar): nominaalne/minimaalne/maksimaalne.
 (2)
 Wobbe'i indeksi ja ülemise kütteväärtuse
 võrdlustingimused on järgmised:
 (a)
 võrdlustemperatuur põlemisel: 15 °C;
 (b)
 võrdlustemperatuur mahu mõõtmisel: 15 °C;
 (c)
 võrdlusrõhk mahu mõõtmisel: 1013,25 mbar.
 III LISA
 SEADMETE JA ABISEADMETE
 VASTAVUSHINDAMISMENETLUSED
 1. MOODUL B: ELi
 TÜÜBIHINDAMINE – TOODANGU LIIK
 1.1. ELi tüübihindamine on
 vastavushindamismenetluse osa, mille puhul teavitatud asutus hindab seadme või
 abiseadme tehnilist projekti ja kontrollib ning kinnitab, et seadme või
 abiseadme tehniline projekt vastab käesoleva määruse nõuetele.
 1.2. ELi tüübihindamine toimub seadme või
 abiseadme tehnilise projekti nõuetele vastavuse hindamise vormis punktis 1.3
 osutatud tehnilise dokumentatsiooni ja täiendavate tõendite ning kavandatava
 toodangu lõppseadme või -abiseadme tootenäidise (tooteliigi) kontrollimise
 teel.
 1.3. Tootja esitab ELi tüübihindamistaotluse
 ühele enda valitud teavitatud asutusele.
 1.3.1. Taotlus sisaldab järgmist:
 (a)
 tootja nime ja aadressi ning juhul, kui taotluse on
 esitanud volitatud esindaja, ka tema nime ja aadressi,
 (b)
 kirjalikku kinnitust selle kohta, et samasugust
 taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele,
 (c)
 tehnilisi dokumente. Tehnilised dokumendid
 võimaldavad hinnata seadme või abiseadme vastavust määrusega kohaldatavatele
 nõuetele ning sisaldavad nõuetekohast riskianalüüsi ja -hinnangut. Tehnilistes
 dokumentides loetletakse kohaldatavad nõuded ja käsitletakse seadme või
 abiseadme projekteerimist, valmistamist ja tööpõhimõtet hindamiseks vajalikul
 määral. Tehnilised dokumendid sisaldavad vajaduse korral vähemalt järgmist:
 (1)
 seadme või abiseadme üldkirjeldus;
 (2)
 konstruktsiooni põhimõtteline lahendus ning
 koostisosade, alakoostude, lülituste ja muude asjakohaste elementide
 tööjoonised ja skeemid;
 (3)
 eelnimetatud joonistest ja skeemidest ning seadme või
 abiseadme tööpõhimõttest arusaamiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused;
 (4)
 loetelu täielikult või osaliselt kohaldatud
 harmoneeritud standarditest ja/või muudest asjakohastest tehnilistest
 spetsifikatsioonidest, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu
 Teatajas, ning kui kõnealuseid harmoneeritud standardeid ei ole kohaldatud,
 siis nende lahenduste kirjeldused, mis on võetud vastu käesoleva määruse
 oluliste ohutusnõuete järgimiseks. Osaliselt kohaldatud harmoneeritud
 standardite puhul täpsustatakse tehnilises dokumentatsioonis, milliseid osi on
 kohaldatud;
 (5)
 tehtud projektiarvutuste tulemused, läbiviidud
 hindamised jne;
 (6)
 katseprotokollid;
 (7)
 kavandatava toodangu näidised. Teavitatud asutus
 võib nõuda lisanäidiseid, kui see on kontrollimiseks vajalik;
 (8)
 tõendusmaterjal tehnilise projekti nõuetele
 vastavuse kohta. Tõendusmaterjalis on nimetatud kõik kasutatud dokumendid,
 eelkõige juhul, kui asjaomaseid harmoneeritud standardeid ja/või tehnilisi
 spetsifikatsioone ei ole täielikult kohaldatud. Vajaduse korral sisaldab
 tõendusmaterjal tootja asjakohases laboris või tootja nimel või vastutusel
 mõnes teises katselaboris tehtud katsete tulemusi;
 (9)
 seadme paigaldus- ja kasutusjuhendid;
 (10)
 abiseadme vastavuse sertifikaat, mis sisaldab
 juhiseid selle kohta, kuidas tuleb abiseade seadmega ühendada või seadmeks
 kokku panna.
 1.3.2. Vajaduse korral sisaldavad tehnilised
 dokumendid järgmist:
 (a)
 EÜ tüübihindamistõend ja abiseadme vastavuse tõend
 seadmega ühendatud abiseadmete puhul;
 (b)
 seadme või abiseadme tootmis- ja/või kontrolli-
 ja/või järelevalvemeetodeid käsitlevad tunnistused ja tõendid;
 (c)
 kõik muud dokumendid, mis võimaldavad teavitatud
 asutusel seadmeid paremini hinnata.
 1.4. Teavitatud asutus toimib alljärgnevalt.
 Seadme ja abiseadme puhul:
 1.4.1. kontrollib tehnilisi dokumente ja lisatud
 tõendusmaterjali, et hinnata seadme või abiseadme tehnilise projekti nõuetele
 vastavust.
 Näidis(t)e puhul:
 1.4.2. teeb kindlaks, kas need on valmistatud
 vastavalt tehnilistele dokumentidele ning selgitab välja osad, mis on
 projekteeritud vastavalt kehtivatele harmoneeritud standarditele ja/või
 tehnilistele dokumentidele ning osad, mis ei ole projekteeritud vastavalt
 nimetatud standarditele;
 1.4.3. teostab või laseb teostada vajalikud
 hindamised ja/või katsed, et kontrollida, kas juhul, kui tootja on teinud
 valiku kasutada harmoneeritud standarditele ja/või tehnilistele dokumentidele
 vastavaid lahendusi, on neid rakendatud nõuetekohaselt;
 1.4.4. teostab või laseb teostada vajalikud
 hindamised ja/või katsed, et kontrollida, kas juhul, kui tootja ei ole
 harmoneeritud standarditele ja/või tehnilistele dokumentidele vastavaid
 lahendusi rakendanud, on tootja kasutatavad lahendused kooskõlas käesoleva
 määruse vastavate oluliste nõuetega;
 1.4.5. lepib tootjaga kokku hindamiste ja
 katsete teostamise asukoha.
 1.5. Teavitatud asutus koostab
 hindamisaruande, kuhu on märgitud vastavalt punktile 1.4 tehtud toimingud ja
 nende tulemused. Ilma et see piiraks tootja kohustusi teavitatud asutuste ees,
 avalikustab teavitatud asutus aruande sisu kas täielikult või osaliselt ainult
 tootja loal.
 1.6. Kui seadme või abiseadme tüüp vastab
 käesoleva määruse nõuetele, väljastab teavitatud asutus tootjale ELi
 tüübihindamistõendi. Tõend sisaldab tootja nime ja aadressi, kontrollimise
 järeldusi, kehtivustingimusi (kui need kehtestatakse) ja hindamise läbinud
 tüübi identifitseerimiseks vajalikke andmeid ning vajaduse korral
 töökirjeldust. Tõendil võib olla üks või enam lisa.
 Tõend ja selle lisad sisaldavad kogu
 asjakohast teavet, mis võimaldab hinnata valminud seadme või abiseadme vastavust
 kontrollitud tüübile, seda seadet hinnata ja teha kasutuskontrolli.
 Tõend kehtib maksimaalselt 10 aastat
 alates selle väljaandmiskuupäevast. Kui tüüp ei vasta käesoleva määruse
 nõuetele, keeldub teavitatud asutus ELi tüübihindamistõendit välja andmast ning
 teeb selle taotlejale teatavaks keeldumist üksikasjalikult põhjendades.
 1.7. Teavitatud asutus hoiab end kursis mis
 tahes muutustega valdkonna üldtunnustatud tehnilises tasemes, mis viitavad
 sellele, et kinnitatud tüüp ei pruugi enam vastata käesoleva määruse nõuetele,
 mistõttu asutus seejärel otsustab, kas need muutused toovad kaasa täiendava
 uurimise. Kui uurimine on vajalik, teatab teavitatud asutus sellest tootjale.
 Tootja teavitab teavitatud asutust, kelle käes
 on hoiul ELi tüübihindamistõendiga seotud tehniline dokumentatsioon, kõigist
 kinnitatud seadme või abiseadme tüübis tehtud muudatustest, mis võivad mõjutada
 selle vastavust käesoleva määruse olulistele nõuetele või tõendi kehtivuse
 tingimusi. Sellised muudatused tuleb täiendavalt heaks kiita ja vormistada
 esialgse ELi tüübihindamistõendi lisana.
 1.8. Kõik teavitatud asutused teatavad oma
 teavitavatele asutustele ja teistele teavitatud asutustele ELi
 tüübihindamistõendist ja/või selle lisadest.
 Teavitatud asutus, mis keeldub ELi tüübihindamistõendi
 andmisest või selle tühistab või peatab või seda muul viisil piirab, annab sellest
 teada oma teavitavale asutusele ja teistele teavitatud asutustele ning
 põhjendab oma otsust.
 Komisjon, liikmesriigid ja teised teavitatud asutused
 võivad saada taotluse korral koopia EÜ tüübihindamistõendist ja/või selle
 lisadest. Komisjon ja liikmesriigid võivad taotluse korral saada tehniliste
 dokumentide ja teavitatud asutuse tehtud kontrollimiste tulemuste koopia. Teavitatud
 asutus säilitab ELi tüübikinnitustõendi, selle lisade ja täienduste ning tootja
 dokumentatsiooni sisaldava tehnilise toimiku koopiat kuni nimetatud tõendi
 kehtivusaja lõpuni.
 1.9. Tootja säilitab riigi pädevate asutuste
 tarbeks ELi tüübihindamistõendit, selle lisade ja täienduste koopiaid koos
 tehniliste dokumentidega kümme aastat pärast seadme või abiseadme turulelaskmist.
 1.10. Tootja volitatud esindajal on õigus
 esitada punktis 1.3 esitatud avaldust ja täita punktides 1.7 ja 1.9 sätestatud
 kohustusi, eeldusel, et need on volituses ära märgitud.
 2. MOODUL C2:
 TÜÜBIVASTAVUS, MIS PÕHINEB TOOTMISE SISEKONTROLLIL JA JUHUSLIKE AJAVAHEMIKE
 JÄREL TEHTAVAL SEADMETE JA ABISEADMETE KONTROLLIL
 2.1.
 Tüübivastavus, mis põhineb tootmise sisekontrollil ja juhuslike ajavahemike
 järel tehtud seadmete või abiseadmete kontrollil, on vastavushindamismenetluse
 osa, mille puhul tootja täidab punktides 2.2, 2.3 ning 2.4 või 2.5 sätestatud
 kohustusi ning tagab ja kinnitab, et asjaomased seadmed või abiseadmed vastavad
 ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva määruse nõuetele.
 2.2. Tootmine
 Tootja võtab kõik
 vajalikud meetmed, et tootmisprotsess ja selle kontroll tagaksid toodetud
 seadmete või abiseadmete vastavuse ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile
 ja käesoleva määruse nõuetele.
 2.3. Seadmete või
 abiseadmete kontroll
 Tootja valitud teavitatud asutus teeb või
 laseb teha seadmete või abiseadmete kontrolli nimetatud asutuse määratletud
 juhuslike ajavahemike järel, et kontrollida seadme suhtes tehtud sisekontrolli
 kvaliteeti, võttes muu hulgas arvesse seadmete või abiseadmete tehnoloogilist
 keerukust ja tootekoguseid. Enne turulelaskmist kontrollib teavitatud asutus valmisseadmetest
 või abiseadmetest kohapeal võetud asjakohast valimit ja teeb harmoneeritud
 standardite ja/või tehniliste spetsifikatsioonide asjaomastes osades kindlaks
 määratud katsed või samaväärsed katsed, et kontrollida seadme või abiseadme
 vastavust ELi tüübihindamistõendis märgitud tüübile ja käesoleva määruse
 asjaomastele nõuetele. Kui valimi kvaliteet ei ole vastuvõetaval tasemel, võtab
 asutus asjakohased meetmed, et hoida ära asjaomase seadme või abiseadme turulelaskmine.
 Rakendatav valimimeetod peaks võimaldama
 kindlaks määrata, kas seadme või abiseadme valmistamise protsess toimub selle
 nõuetelevastavuse tagamiseks ettenähtud piirides.
 Tootja kinnitab
 teavitatud asutuse vastutusel tootele valmistamise protsessi käigus kõnealuse
 asutuse identifitseerimisnumbri.
 2.4. CE-märgis ja
 ELi vastavusdeklaratsioon
 2.4.1. Tootja
 kinnitab CE-märgise ja IV lisas osutatud pealdised igale seadmele, mis vastab
 ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva määruse
 kohaldatavatele nõuetele.
 2.4.2. Tootja
 koostab iga tootemudeli kohta kirjaliku ELi vastavusdeklaratsiooni ja säilitab
 seda riigi pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates seadme turulelaskmisest.
 ELi vastavusdeklaratsioonis määratletakse seade, mille kohta see koostati.
 Vastava taotluse
 korral tehakse ELi vastavusdeklaratsiooni koopia taotluse esitanud asutusele
 kättesaadavaks.
 2.5. Abiseadme
 vastavustõend
 2.5.1. Tootja
 kinnitab IV lisa punktis 3 osutatud pealdised igale abiseadmele, mis vastab ELi
 tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva määruse kohaldatavatele
 nõuetele.
 2.5.2. Tootja
 koostab iga abiseadme mudeli kohta kirjaliku vastavustõendi ja säilitab seda
 riigi pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates abiseadme turulelaskmisest.
 Abiseadme vastavustõendis määratletakse abiseadme mudel, mille kohta see
 koostati, ning tõend on abiseadmega kaasas.
 2.6. Volitatud
 esindaja
 Tootja volitatud
 esindajal on õigus täita punktides 2.4 või 2.5 sätestatud kohustusi tootja
 nimel ja vastutusel eeldusel, et need on volituses ära märgitud.
 3. MOODUL D:
 TOOTMISPROTSESSI KVALITEEDI TAGAMISEL PÕHINEV TÜÜBIVASTAVUS
 3.1.
 Tüübivastavus, mis põhineb tootmisprotsessi kvaliteedikontrollil, on
 vastavushindamismenetluse osa, mille puhul tootja täidab punktides 3.2 ning 3.5
 või 3.6 sätestatud kohustusi ning tagab ja kinnitab, et asjaomased seadmed või
 abiseadmed vastavad ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva
 määruse kohaldatavale nõuetele.
 3.2. Tootmine
 Tootjal on
 kehtestatud punkti 3.3 kohane heakskiidetud süsteem tootmiskvaliteedi
 tagamiseks, valmistoodete kontrollimiseks ja asjaomaste seadmete või
 abiseadmete katsetamiseks, ja selle suhtes kohaldatakse punkti 3.4 kohast
 järelevalvet.
 3.3.
 Kvaliteedisüsteem
 3.3.1. Tootja
 esitab tema enda valitud teavitatud asutusele taotluse hinnata asjaomaste
 seadmete või abiseadmete tarvis kehtestatud kvaliteedisüsteemi.
 Taotlus sisaldab
 järgmist:
 tootja nimi ja aadress ning juhul, kui
 taotluse on esitanud volitatud esindaja, ka tema nimi ja aadress;
 kirjalik kinnitus selle kohta, et samasugust
 taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele;
 kogu asjakohane teave mooduli B alusel heaks
 kiidetud seadme või abiseadme kohta,
 kvaliteedisüsteemi käsitlevad dokumendid;
 kinnitatud tüübi tehnilised dokumendid ja EÜ
 tüübihindamistõendi koopia.
 3.3.2. Kvaliteedisüsteem tagab seadmete ja
 abiseadmete vastavuse ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva
 määruse vastavatele nõuetele.
 Kõik tootja vastu võetud põhimõtted, nõuded ja
 sätted dokumenteeritakse süstemaatiliselt ja korrektselt kirjalike
 tegevussuuniste, menetluste ja juhistena. Kvaliteedisüsteemi käsitlev
 dokumentatsioon võimaldab kvaliteediprogrammide, -plaanide, -käsiraamatute ja
 -aruannete järjepidevat tõlgendamist.
 Eelkõige sisaldab see piisavat kirjeldust
 järgmise kohta:
 (a)
 seadmetega seotud kvaliteedieesmärgid, juhtkonna
 organisatsiooniline struktuur ning kohustused ja volitused,
 (b)
 asjakohased valmistamis-, kvaliteedikontrolli ja
 kvaliteedi tagamise meetodid, menetlused ning süsteemsed meetmed,
 (c)
 enne tootmist, selle vältel ja pärast seda tehtavad
 hindamised ja katsetused ning nende sagedus,
 (d)
 kvaliteeti tõendavad dokumendid, näiteks ülevaatusaruanded
 ning katse- ja taatlustulemused, asjaomaste töötajate kvalifikatsiooniaruanded
 jne ning
 (e)
 vahendid, mille abil teostatakse järelevalvet
 seadme nõutava kvaliteedi ja kvaliteedisüsteemi tõhusa toimimise üle.
 3.3.3. Teavitatud asutus hindab kvaliteedisüsteemi,
 et teha kindlaks, kas see vastab punktis 3.2 nimetatud nõuetele.
 Harmoneeritud standardit ja/või tehnilisi
 spetsifikatsioone rakendava riikliku standardi spetsifikatsioonidele vastavate
 kvaliteedisüsteemide puhul eeldab teavitatud asutus kooskõla nende nõuetega.
 Lisaks kvaliteedisüsteemide alaseid kogemusi
 omavatele isikutele on auditirühmas vähemalt üks liige, kellel on asjaomase
 seadme või abiseadme valdkonna ja tehnoloogia hindamise kogemusi ning kes
 tunneb käesoleva määrusega kohaldatavaid nõudeid. Audit hõlmab kontrollkäiku
 tootja ettevõttesse. Auditirühm vaatab läbi punkti 3.3.1 alapunktis e osutatud
 tehnilised dokumendid, et kontrollida, kas tootja on mõistnud käesoleva
 määrusega kohaldatavaid nõudeid ja on võimeline tegema vajalikke kontrollitoiminguid,
 et tagada seadmete ja abiseadmete vastavus kõnealustele nõuetele.
 Otsusest teatatakse tootjale. Teade sisaldab
 auditi järeldusi ja põhjendatud hinnangut.
 3.3.4. Tootja
 kohustub täitma kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi ja tagama,
 et see püsib piisava ja tõhusana.
 3.3.5. Tootja teatab kvaliteedinõuded heaks
 kiitnud teavitatud asutusele igast kvaliteedisüsteemis kavandatavast
 muudatusest.
 Teavitatud asutus
 hindab kavandatavaid muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedisüsteem
 vastab jätkuvalt punktis 3.3.2 osutatud nõuetele või on vaja uut hindamist.
 Otsusest
 teatatakse tootjale. Teade sisaldab hindamise järeldusi ja põhjendatud
 hinnangut.
 3.4. Järelevalve,
 mida teostab teavitatud asutus
 3.4.1. Järelevalve
 eesmärk on tagada, et tootja täidab heakskiidetud kvaliteedisüsteemist
 tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt.
 3.4.2. Tootja
 tagab teavitatud asutusele juurdepääsu tootmis-, kontrollimis-, katse- ja
 laoruumidele ning annab talle kogu vajaliku teabe, eelkõige:
 (a)
 kvaliteedisüsteemi dokumendid ja
 (b)
 kvaliteeti tõendavad dokumendid, näiteks
 ülevaatusaruanded ning katse- ja taatlustulemused, asjaomaste töötajate
 kvalifikatsiooniaruanded jne.
 3.4.3. Teavitatud asutus viib vähemalt kord
 kahe aasta jooksul läbi korralise auditi tagamaks, et tootja säilitab ja
 kohaldab kvaliteedisüsteemi, ja esitab tootjale auditiaruande.
 3.4.4. Lisaks sellele võib teavitatud asutus
 teha tootja juurde ette teatamata kontrollkäike. Vajaduse korral võib
 teavitatud asutus nende kontrollkäikude ajal teha seadmete või abiseadmete
 katsetusi või lasta neid teha veendumaks, et kvaliteedisüsteem toimib
 nõuetekohaselt. Teavitatud asutus esitab tootjale kontrollkäigu aruande ja
 juhul, kui tehti katseid, ka katseprotokolli.
 3.5. CE-märgis ja ELi vastavusdeklaratsioon
 3.5.1. Tootja kinnitab CE-märgise ja IV lisas osutatud pealdised, samuti punktis
 3.3.1 osutatud teavitatud asutuse vastutusel selle asutuse
 identifitseerimisnumbri igale üksikule seadmele, mis vastab ELi
 tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva määrusega kohaldatavatele
 nõuetele.
 3.5.2. Tootja koostab iga seadme kohta
 kirjaliku ELi vastavusdeklaratsiooni ja säilitab seda riigi pädevate asutuste
 tarbeks vähemalt kümme aastat alates seadme turulelaskmisest. ELi
 vastavusdeklaratsioonis määratletakse seadme mudel, mille kohta see koostati.
 Vastava taotluse korral tehakse ELi
 vastavusdeklaratsiooni koopia taotluse esitanud asutusele kättesaadavaks.
 3.6. Abiseadme vastavustõend
 3.6.1. Tootja
 kinnitab IV lisa punktis 3 osutatud pealdised ning punktis 3.3.1 osutatud
 teavitatud asutuse vastutusel selle asutuse identifitseerimisnumbri igale
 üksikule abiseadmele, mis vastab ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile
 ja käesoleva määrusega kohaldatavatele nõuetele.
 3.6.2. Tootja
 koostab iga abiseadme kohta kirjaliku vastavustõendi ja säilitab seda riigi
 pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates abiseadme turulelaskmisest.
 Abiseadme vastavustõendis määratletakse abiseadme mudel, mille kohta see
 koostati, ning tõend on abiseadmega kaasas.
 3.7. Tootja
 säilitab riigi pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates seadme turulelaskmisest:
 (a)
 punktis 3.3.1 osutatud dokumente,
 (b)
 teavet punktis 3.3.5 osutatud muudatuse kohta
 heakskiidetud kujul,
 (c)
 punktides 3.3.5, 3.4.3 ja 3.4.4 osutatud teavitatud
 asutuse otsuseid ja aruandeid.
 3.8. Kõik teavitatud asutused teatavad oma
 teavitavatele asutustele igast kvaliteedisüsteemi kinnitamisest või kinnituse
 tühistamisest ja teevad teavitavatele asutustele korraliselt või nende taotluse
 korral kättesaadavaks teabe kvaliteedisüsteemi hindamiste kohta.
 Kõik teavitatud asutused teatavad teistele
 teavitatud asutustele nendest juhtumitest, mil kvaliteedisüsteemi kas ei
 kinnitatud, kinnitus peatati, tühistati või seda piirati muul viisil, ning
 põhjendavad oma otsust.
 3.9. Volitatud esindaja
 Tootja volitatud esindajal on õigus täita
 punktides 3.3.1, 3.3.5 ning 3.5 või 3.6 ja 3.7 sätestatud kohustusi tootja
 nimel ja vastutusel eeldusel, et need on volituses ära märgitud.
 4. MOODUL E:
 SEADME VÕI ABISEADME KVALITEEDI TAGAMISEL PÕHINEV TÜÜBIVASTAVUS
 4.1.
 Tüübivastavus, mis põhineb seadme või abiseadme kvaliteedikontrollil, on
 vastavushindamismenetluse osa, mille puhul tootja täidab punktides 4.2 ning 4.5
 või 4.6 sätestatud kohustusi ning tagab ja kinnitab, et asjaomased seadmed või
 abiseadmed vastavad ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva
 määrusega kohaldatavale nõuetele.
 4.2. Tootmine
 Tootjal on
 kehtestatud punkti 4.3 kohane heakskiidetud süsteem valmis seadme või abiseadme
 kontrollimiseks ja katsetamiseks, ja selle suhtes kohaldatakse punkti 4.4
 kohast järelevalvet.
 4.3.
 Kvaliteedisüsteem
 4.3.1. Tootja
 esitab tema enda valitud teavitatud asutusele taotluse hinnata asjaomaste
 seadmete või abiseadmete tarvis kehtestatud kvaliteedisüsteemi.
 Taotlus sisaldab järgmist:
 (a)
 tootja nimi ja aadress ning juhul, kui taotluse on
 esitanud volitatud esindaja, ka tema nimi ja aadress,
 (b)
 kirjalik kinnitus selle kohta, et samasugust
 taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele,
 (c)
 kogu vajalik teave kavandatava seadmekategooria
 kohta,
 (d)
 kvaliteedisüsteemi käsitlevad dokumendid ning
 (e)
 kinnitatud tüübi tehnilised dokumendid ja EÜ
 tüübihindamistõendi koopia.
 4.3.2. Kvaliteedisüsteemiga tagatakse
 asjaomaste seadmete või abiseadmete vastavus ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud
 tüübile ja käesoleva määrusega kohaldatavale nõuetele.
 Kõik tootja vastu võetud põhimõtted, nõuded ja
 sätted dokumenteeritakse süstemaatiliselt ja korrektselt kirjalike
 tegevussuuniste, menetluste ja juhistena. Kvaliteedisüsteemi käsitlev
 dokumentatsioon võimaldab kvaliteediprogrammide, -plaanide, -käsiraamatute ja
 -aruannete järjepidevat tõlgendamist.
 Eelkõige sisaldab see piisavat kirjeldust
 järgmise kohta:
 (a)
 kvaliteedialased eesmärgid ja tootekvaliteediga seotud
 organisatsiooniline struktuur ning juhtkonna kohustused ja volitused;
 (b)
 pärast tootmist tehtavad hindamised ja katsetused;
 (c)
 kvaliteeti tõendavad dokumendid, näiteks
 ülevaatusaruanded ning katse- ja taatlustulemused, asjaomaste töötajate
 kvalifikatsiooniaruanded jne;
 (d)
 vahendid, mille abil teostatakse järelevalvet
 kvaliteedisüsteemi tõhusa toimimise üle.
 4.3.3. Teavitatud asutus hindab
 kvaliteedisüsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punktis 4.3.2 nimetatud
 nõuetele.
 Harmoneeritud standardit ja/või tehnilisi
 spetsifikatsioone rakendava riikliku standardi spetsifikatsioonidele vastavate
 kvaliteedisüsteemide puhul eeldab teavitatud asutus kooskõla nende nõuetega.
 Lisaks kvaliteedisüsteemide alast kogemust
 omavatele isikutele on auditirühmas vähemalt üks liige, kellel on asjaomase
 seadme või abiseadme valdkonna ja tehnoloogia hindamise kogemusi ning kes
 tunneb käesoleva määrusega kohaldatavaid nõudeid. Audit hõlmab kontrollkäiku
 tootja ettevõttesse. Auditirühm vaatab läbi punkti 4.3.1 alapunktis e osutatud
 tehnilised dokumendid, et kontrollida, kas tootja on mõistnud käesoleva
 määrusega kohaldatavaid nõudeid ja on võimeline tegema vajalikke
 kontrollitoiminguid, et tagada seadmete ja abiseadmete vastavus kõnealustele
 nõuetele.
 Otsusest teatatakse tootjale. Teade sisaldab
 auditi järeldusi ja põhjendatud hinnangut.
 4.3.4. Tootja kohustub täitma kinnitatud
 kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi ja tagama, et see püsib piisava ja
 tõhusana.
 4.3.5. Tootja teatab kvaliteedinõuded heaks
 kiitnud teavitatud asutusele igast kvaliteedisüsteemis kavandatavast muudatusest.
 Teavitatud asutus hindab kavandatavaid
 muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab jätkuvalt punktis
 4.3.2 osutatud nõuetele või on vaja uut hindamist.
 Otsusest teatatakse tootjale. Teade sisaldab
 hindamise järeldusi ja põhjendatud hinnangut.
 4.4. Järelevalve,
 mida teostab teavitatud asutus
 4.4.1. Järelevalve
 eesmärk on tagada, et tootja täidab heakskiidetud kvaliteedisüsteemist
 tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt.
 4.4.2. Tootja
 tagab teavitatud asutusele juurdepääsu tootmis-, kontrollimis-, katse- ja
 laoruumidele ning annab talle kogu vajaliku teabe, eelkõige:
 (a)
 kvaliteedisüsteemi käsitlevad dokumendid,
 (b)
 kvaliteeti tõendavad dokumendid, näiteks
 ülevaatusaruanded ning katse- ja taatlustulemused, asjaomaste töötajate
 kvalifikatsiooniaruanded jne.
 4.4.3. Teavitatud asutus viib vähemalt kord
 kahe aasta jooksul läbi korralise auditi tagamaks, et tootja säilitab ja
 kohaldab kvaliteedisüsteemi, ning esitab tootjale auditiaruande.
 4.4.4. Lisaks
 sellele võib teavitatud asutus teha tootja juurde ette teatamata kontrollkäike.
 Vajaduse korral võib teavitatud asutus nende kontrollkäikude ajal teha seadmete
 või abiseadmete katsetusi või lasta neid teha veendumaks, et kvaliteedisüsteem
 toimib nõuetekohaselt. Teavitatud asutus esitab tootjale kontrollkäigu aruande
 ja juhul, kui tehti katseid, ka katseprotokolli.
 4.5. CE-märgis ja
 ELi vastavusdeklaratsioon
 4.5.1. Tootja
 kinnitab CE-märgise ja IV lisas osutatud pealdised,
 samuti punktis 4.3.1 osutatud teavitatud asutuse vastutusel selle asutuse
 identifitseerimisnumbri igale üksikule seadmele, mis vastab ELi
 tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva määrusega kohaldatavatele
 nõuetele.
 4.5.2. Tootja
 koostab iga seadme mudeli kohta kirjaliku ELi vastavusdeklaratsiooni ja
 säilitab seda riigi pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates
 seadme turulelaskmisest. ELi vastavusdeklaratsioonis määratletakse seadme
 mudel, mille kohta see koostati.
 Vastava taotluse
 korral tehakse ELi vastavusdeklaratsiooni koopia taotluse esitanud asutusele
 kättesaadavaks.
 4.6.
 Abiseadme vastavustõend
 4.6.1. Tootja
 kinnitab IV lisa punktis 3 osutatud pealdised ning punktis 4.3.1 osutatud
 teavitatud asutuse vastutusel selle asutuse identifitseerimisnumbri igale
 üksikule abiseadmele, mis vastab ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile
 ja käesoleva määrusega kohaldatavatele nõuetele.
 4.6.2. Tootja
 koostab iga abiseadme mudeli kohta kirjaliku vastavustõendi ja säilitab seda
 riigi pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates abiseadme turulelaskmisest.
 Abiseadme vastavustõendis määratletakse abiseadme mudel, mille kohta see
 koostati, ning tõend on abiseadmega kaasas.
 4.7. Tootja säilitab riigi pädevate asutuste
 tarbeks vähemalt kümme aastat alates seadme või abiseadme turulelaskmisest:
 (a)
 punktis 4.3.1 osutatud dokumente,
 (b)
 teavet punktis 4.3.5 osutatud muudatuse kohta
 heakskiidetud kujul,
 (c)
 punktides 4.3.5, 4.4.3 ja 4.4.4 osutatud teavitatud
 asutuse otsuseid ja aruandeid.
 4.8. Kõik teavitatud asutused teatavad oma
 teavitavatele asutustele igast kvaliteedisüsteemi kinnitamisest või kinnituse
 tühistamisest ja teevad teavitavatele asutustele korraliselt või nende taotluse
 korral kättesaadavaks teabe juhtumitest, mil kvaliteedisüsteemi kas ei
 kinnitatud, kinnitus peatati, tühistati või seda piirati muul viisil.
 Kõik teavitatud asutused teatavad teistele
 teavitatud asutustele kvaliteedisüsteemi kinnitamisest. Kõik teavitatud
 asutused teatavad teistele teavitatud asutustele nendest juhtumitest, mil
 kvaliteedisüsteemi kas ei kinnitatud, kinnitus peatati või tühistati, ning põhjendavad
 oma otsust.
 4.9. Volitatud esindaja
 Tootja volitatud esindajal on õigus täita
 punktides 4.3.1, 4.3.5 ning 4.5 või 4.6 ja 4.7 sätestatud kohustusi tootja
 nimel ja vastutusel eeldusel, et need on volituses ära märgitud.
 5. MOODUL F:
 SEADME VÕI ABISEADME KONTROLLIMISEL PÕHINEV TÜÜBIVASTAVUS
 5.1.
 Tüübivastavus, mis põhineb seadme või abiseadme kontrollimisel, on
 vastavushindamismenetluse osa, mille puhul tootja täidab punktides 5.2, 5.5.1
 ning 5.6 või 5.7 sätestatud kohustusi ning tagab ja kinnitab, et asjaomased
 seadmed või abiseadmed, mille suhtes kehtivad punkti 5.3 sätted, vastavad ELi
 tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva määrusega kohaldatavale
 nõuetele.
 5.2. Tootmine
 Tootja võtab kõik
 vajalikud meetmed, et tootmisprotsess ja selle kontroll tagaksid toodetud
 seadmete või abiseadmete vastavuse ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud
 kinnitatud tüübile ja käesoleva määruse nõuetele.
 5.3. Tõendamine
 Tootja valitud
 teavitatud asutus teeb või laseb teha asjakohased
 hindamised ja katsetused, et kontrollida seadmete või abiseadmete vastavust ELi
 tüübihindamistõendis kirjeldatud kinnitatud tüübile ja käesoleva määruse
 nõuetele.
 Hindamised ja
 katsetused seadmete või abiseadmete nõuetekohasuse kontrollimiseks teeb tootja
 ise või laseb teha kas iga seadme või abiseadme hindamise ja katsetamise teel
 punktis 5.4 kirjeldatud viisil või seadmete või abiseadmete statistilise
 hindamise ja katsetamise teel punktis 5.5 kirjeldatud viisil.
 5.4. Iga seadme
 või abiseadme vastavuse hindamine ja katsetamine
 5.4.1. Iga seadme
 ja abiseadme suhtes viiakse eraldi läbi asjaomastes harmoneeritud standardites
 ja/või tehnilistes spetsifikatsioonides kindlaks määratud hindamised või katsed
 või samaväärsed katsed, et kontrollida seadme või abiseadme vastavust ELi tüübihindamistõendis
 märgitud tüübile ja käesoleva määruse asjaomastele nõuetele.
 Harmoneeritud
 standardi puudumise korral otsustab teavitatud asutus, millised katsed tehakse.
 5.4.2. Teavitatud
 asutus annab läbiviidud hindamiste ja katsete kohta välja vastavustunnistuse ja
 kannab või laseb oma vastutusel kanda igale heakskiidetud seadmele või
 abiseadmele identifitseerimisnumbri.
 Tootja säilitab
 vastavustunnistuse riigi pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates
 seadme või abiseadme turulelaskmisest.
 5.5. Statistiline
 vastavustõendamine
 5.5.1. Tootja
 võtab kõik vajalikud meetmed selleks, et tootmisprotsess ja selle järelevalve
 tagaksid iga kord ühtlase tootepartii, ning esitab oma seadmed ja abiseadmed
 kontrollimiseks ühtlaste tootepartiidena.
 5.5.2. Igast
 partiist võetakse kooskõlas käesoleva määrusega
 juhuslik valim. Valimis sisalduva iga seadme ja abiseadme suhtes viiakse eraldi
 läbi asjaomastes harmoneeritud standardites ja/või tehnilistes
 spetsifikatsioonides kindlaks määratud hindamised või katsed või samaväärsed
 katsed, et kontrollida seadme või abiseadme vastavust käesoleva määruse
 asjaomastele nõuetele ning otsustada, kas partii kiidetakse heaks või lükatakse
 tagasi. Harmoneeritud standardi puudumise korral otsustab teavitatud asutus,
 millised katsed tehakse.
 5.5.3. Partii
 heakskiitmise korral loetakse kõik partiisse kuuluvad seadmed ja abiseadmed
 heakskiidetuks, välja arvatud valimis sisalduvad seadmed või abiseadmed, mis ei
 saavutanud katsetes rahuldavat tulemust.
 Teavitatud asutus
 annab läbiviidud hindamiste ja katsete kohta välja vastavustunnistuse ja kannab
 või laseb oma vastutusel kanda igale heakskiidetud seadmele või abiseadmele
 identifitseerimisnumbri.
 Tootja säilitab
 vastavustunnistuse riigi pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates
 seadme või abiseadme turulelaskmisest.
 5.5.4. Partii
 tagasi lükkamise korral võtab pädev asutus asjakohased meetmed, et hoida ära
 partii turulelaskmine. Partiide korduvate tagasilükkamiste korral võib pädev
 asutus peatada statistilise tõendamise ja võtta asjakohased meetmed.
 5.6. CE-märgis ja
 ELi vastavusdeklaratsioon
 5.6.1. Tootja
 kinnitab CE-märgise ja IV lisas osutatud pealdised,
 samuti punktis 5.3 osutatud teavitatud asutuse vastutusel selle asutuse
 identifitseerimisnumbri igale üksikule seadmele, mis vastab ELi
 tüübihindamistõendis kirjeldatud kinnitatud tüübile ja käesoleva määrusega
 kohaldatavatele nõuetele.
 5.6.2. Tootja
 koostab iga seadme mudeli kohta kirjaliku ELi vastavusdeklaratsiooni ja
 säilitab seda riigi pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates
 seadme turulelaskmisest. ELi vastavusdeklaratsioonis määratletakse seadme
 mudel, mille kohta see koostati.
 Vastava taotluse
 korral tehakse ELi vastavusdeklaratsiooni koopia taotluse esitanud asutusele
 kättesaadavaks.
 Punktis 5.3 osutatud
 teavitatud asutuse nõusolekul ja vastutusel võib asutuse
 identifitseerimisnumbrid seadmetele kinnitada ka tootja.
 5.7.
 Abiseadme vastavustõend
 5.7.1. Tootja
 kinnitab IV lisa punktis 3 osutatud pealdised ning punktis 5.3 osutatud
 teavitatud asutuse vastutusel selle asutuse identifitseerimisnumbri igale
 üksikule abiseadmele, mis vastab ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile
 ja käesoleva määrusega kohaldatavatele nõuetele.
 5.7.2. Tootja
 koostab iga abiseadme mudeli kohta kirjaliku vastavustõendi ja säilitab seda
 riigi pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates abiseadme turulelaskmisest.
 Abiseadme vastavustõendis määratletakse abiseadme mudel, mille kohta see
 koostati, ning tõend on abiseadmega kaasas.
 Punktis 5.3
 osutatud teavitatud asutuse nõusolekul ja vastutusel võib asutuse
 identifitseerimisnumbrid abiseadmetele kinnitada ka tootja.
 5.8. Teavitatud
 asutuse nõusolekul ja vastutusel võib tootja kinnitada asutuse
 identifitseerimisnumbrid seadmetele ja abiseadmetele tootmisprotsessi käigus.
 5.9. Volitatud
 esindaja
 Tootja volitatud
 esindajal on õigus täita kohustusi tootja nimel ja vastutusel eeldusel, et need
 on volituses ära märgitud. Volitatud esindaja ei või täita tootja kohustusi,
 mis on sätestatud punktides 5.2 ja 5.5.1.
 6. MOODUL G: ÜKSIKTOOTE
 TÕENDAMISEL PÕHINEV TÜÜBIVASTAVUS
 6.1. Tüübivastavus, mis põhineb üksiktoote
 tõendamisel, on vastavushindamismenetlus, mille puhul tootja täidab punktides
 6.2, 6.3 ja 6.5 sätestatud kohustusi ning tagab ja kinnitab, et asjaomane sead,
 mille suhtes kehtivad punkti 6.4 sätted, vastab käesoleva määrusega
 kohaldatavale nõuetele.
 6.2. Tehnilised dokumendid
 Tootja koostab tehnilised dokumendid ja teeb
 need kättesaadavaks punktis 6.4 osutatud teavitatud asutusele. Dokumendid
 võimaldavad hinnata seadme vastavust kohaldatavatele nõuetele ning sisaldavad
 asjakohast riskianalüüsi ja -hinnangut. Tehnilistes dokumentides loetletakse
 kohaldatavad nõuded ja käsitletakse seadme projekteerimist, valmistamist ja
 tööpõhimõtet hindamiseks vajalikul määral.
 6.2.1. Tehnilised dokumendid sisaldavad
 vajaduse korral vähemalt järgmist:
 (a)
 seadme üldkirjeldus;
 (b)
 konstruktsiooni põhimõtteline lahendus ning
 koostisosade, alakoostude, lülituste ja muude asjakohaste elementide
 tööjoonised ja skeemid;
 (c)
 eelnimetatud joonistest ja skeemidest ning seadme
 tööpõhimõttest arusaamiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused;
 (d)
 loetelu täielikult või osaliselt kohaldatud
 harmoneeritud standarditest ja/või muudest asjakohastest tehnilistest
 spetsifikatsioonidest, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu
 Teatajas, ning kui kõnealuseid harmoneeritud standardeid ei ole kohaldatud,
 siis nende lahenduste kirjeldused, mis on võetud vastu käesoleva määruse
 oluliste nõuete järgimiseks. Osaliselt kohaldatud harmoneeritud standardite
 puhul täpsustatakse tehnilises dokumentatsioonis, milliseid osi on kohaldatud;
 (e)
 tehtud projektiarvutuste tulemused, läbiviidud
 hindamised jne;
 (f)
 katseprotokollid;
 (g)
 paigaldus- ja kasutusjuhendid.
 6.2.2. Vajaduse korral sisaldavad tehnilised
 dokumendid järgmist:
 (a)
 seadmesse integreeritud abiseadmete vastavustõend;
 (b)
 seadme tootmis-, kontrolli- ja järelevalvemeetodeid
 käsitlevad tunnistused ja tõendid;
 (c)
 kõik muud dokumendid, mis võimaldavad teavitatud
 asutusel seadmeid paremini hinnata.
 Tootja säilitab tehnilised dokumendid riigi
 pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates seadme turulelaskmisest.
 6.3. Tootmine
 Tootja võtab kõik vajalikud meetmed, et
 tootmisprotsess ja selle kontroll tagaksid toodetud seadmete vastavuse
 käesoleva määrusega kohaldatavatele nõuetele.
 6.4. Tõendamine
 Tootja valitud teavitatud asutus teostab või
 laseb teostada asjaomastes harmoneeritud standardites ja/või tehnilistes
 spetsifikatsioonides kindlaks määratud hindamised või katsed või samaväärsed
 katsed, et kontrollida seadme vastavust käesoleva määruse asjaomastele
 nõuetele. Harmoneeritud standardi ja/või tehnilise spetsifikatsiooni puudumise
 korral otsustab teavitatud asutus, millised katsed tehakse.
 Kui teavitatud asutus peab vajalikuks, siis
 võib teostada hindamised ja katsed pärast seadme paigaldamist.
 Teavitatud asutus annab läbiviidud hindamiste
 ja katsete kohta välja vastavustunnistuse ja kannab või laseb oma vastutusel
 kanda heakskiidetud seadmele identifitseerimisnumbri.
 Tootja säilitab vastavustunnistuse riigi
 pädevate asutuste tarbeks vähemalt kümme aastat alates seadme turulelaskmisest.
 6.5. CE-märgis ja ELi vastavusdeklaratsioon
 6.5.1. Tootja kinnitab CE-märgise ja IV lisas
 osutatud pealdised, samuti punktis 6.4 osutatud teavitatud asutuse vastutusel
 selle asutuse identifitseerimisnumbri igale üksikule seadmele, mis vastab
 käesoleva määrusega kohaldatavatele nõuetele.
 6.5.2. Tootja koostab kirjaliku ELi
 vastavusdeklaratsiooni ja säilitab seda riigi pädevate asutuste tarbeks
 vähemalt kümme aastat alates seadme turulelaskmisest. ELi vastavusdeklaratsioonis
 määratletakse seade, mille kohta see koostati.
 Vastava taotluse korral tehakse ELi
 vastavusdeklaratsiooni koopia taotluse esitanud asutusele kättesaadavaks.
 6.6. Volitatud esindaja
 Tootja volitatud esindajal on õigus täita
 punktides 6.2 ja 6.5 sätestatud kohustusi tootja nimel ja vastutusel eeldusel,
 et need on volituses ära märgitud.
 IV LISA
 CE-MÄRGIS JA PEALDISED
 (1)
 Seade või selle andmeplaat kannab määruse (EÜ) nr
 765/2008 II lisas ette nähtud CE-märgist, millele järgneb toote EÜ
 järelevalvega seotud teavitatud asutuse identifitseerimisnumber ning CE-märgise
 kinnitamise aasta kaks viimast numbrit.
 (2)
 Seade või selle andmeplaat kannab järgmist teavet:
 (a)
 tootja nimi, registreeritud kaubanimetus,
 registreeritud kaubamärk või tunnusmärk,
 (b)
 seadme liik, partii- või seerianumber või muu
 tähis, mis võimaldab selle identifitseerimist,
 (c)
 vajaduse korral kasutatava elektritoiteallika liik,
 (d)
 seadme liigitähis,
 (e)
 gaasi toiterõhk,
 (f)
 nõuetekohase ja ohutu paigaldamise tagamiseks
 vajalik teave, mille puhul on võetud arvesse seadme olemust.
 (3)
 Abiseade või selle andmeplaat kannab vajaduse
 korral lõikes 2 ette nähtud teavet.
 V LISA
 ELi
 VASTAVUSDEKLARATSIOON
 ELi vastavusdeklaratsioon sisaldab järgmisi elemente:
 (a)
 seade/seadme mudel (toode, partii, liik või
 seerianumber);
 (b)
 tootja või vajaduse korral tema volitatud esindaja
 nimi ja aadress;
 (c)
 vastavusdeklaratsioon väljastatakse üksnes tootja
 vastutusel;
 (d)
 deklareeritav toode (seadme identifitseerimine
 viisil, mis võimaldab jälgitavust; jälgitavuse huvides võib seadme
 identifitseerimiseks kasutada pilti):
 (1)
 seadme kirjeldus,
 (2)
 järgitud vastavushindamismenetlus,
 (3)
 vastavushindamise läbi viinud teavitatud asutuse
 nimi ja aadress,
 (4)
 viide ELi tüübihindamistõendile;
 (e)
 eespool kirjeldatud deklareeritav toode on
 kooskõlas järgmiste asjaomaste liidu ühtlustatud õigusaktidega: ................ (viide
 muudele liidu kehtivatele õigusaktidele);
 (f)
 viited kasutatud harmoneeritud standarditele või
 viited muudele tehnilistele spetsifikatsioonidele, millele vastavust
 deklareeritakse;
 (g)
 teavitatud asutus/asutused ... (nimi, aadress, number)
 teostas/teostasid ... (tegevuse kirjeldus) ja andis/andsid välja järgmise(d)
 tõendi(d): ...;
 (h)
 täiendav teave:
 alla kirjutanud (kes ja kelle nimel): .........................
 (väljaandmise koht ja kuupäev)
 (nimi, ametinimetus) (allkiri)
 VI LISA
 ABISEADME
 VASTAVUSTÕEND
 Abiseadme
 vastavustõend sisaldab järgmisi elemente:
 (a)
 abiseade/abiseadme mudel (toode, partii, liik või
 seerianumber);
 (b)
 tootja või vajaduse korral tema volitatud esindaja
 nimi ja aadress;
 (c)
 abiseadme vastavustõend väljastatakse üksnes
 abiseadme tootja vastutusel.
 (d)
 deklareeritav toode (abiseadme identifitseerimine
 viisil, mis võimaldab jälgitavust; jälgitavuse huvides võib abiseadme
 identifitseerimiseks kasutada pilti):
 (1)
 abiseadme kirjeldus ja omadused,
 (2)
 järgitud vastavushindamismenetlus,
 (3)
 vastavushindamise läbi viinud teavitatud asutuse
 nimi ja aadress,
 (4)
 viide ELi tüübihindamistõendile;
 (e)
 eespool kirjeldatud deklareeritav toode on
 kooskõlas järgmise määrusega: ................ küttegaasiseadmete kohta (viide
 käesolevale määrusele);
 (f)
 viited kasutatud harmoneeritud standarditele või viited
 muudele tehnilistele spetsifikatsioonidele, millele vastavust deklareeritakse;
 (g)
 teavitatud asutus/asutused ... (nimi, aadress,
 number) teostas/teostasid ... (tegevuse kirjeldus) ja andis/andsid välja
 järgmise(d) tõendi(d): ...;
 (h)
 juhiseid selle kohta, kuidas tuleb abiseade seadmega
 ühendada või seadmeks kokku panna selliselt, et see vastaks valmisseadmete
 suhtes kehtivatele olulistele nõuetele;
 (i)
 täiendav teave:
 alla kirjutanud (kes ja kelle nimel): ............;
 (väljaandmise koht ja kuupäev)
 (nimi, ametinimetus) (allkiri)
 VII LISA
 VASTAVUSTABEL
 Direktiiv 2009/142/EÜ || Käesolev määrus
 ||
 Artikli 1 lõike 1 esimene lõik || Artikli 1 lõige 1
 Artikli 1 lõike 1 teine lõik || Artikli 1 lõike 3 punkt a
 Artikli 1 lõige 2 || Artikli 2 lõiked 1, 2 ja 5
 Artikli 1 lõige 3 || Artikli 1 lõige 2
 ___ || Artikli 2 lõiked 3, 4 ja 6–31
 Artikli 2 lõige 1 || Artikli 3 lõige 1
 ___ || Artikli 3 lõige 2
 Artikli 2 lõige 2 || Artikli 4 lõige 1
 ___ || Artikli 4 lõige 2
 Artikkel 3 || Artikkel 5
 Artikkel 4 || Artikkel 6
 ___ || Artikkel 7
 ___ || Artikkel 8
 ___ || Artikkel 9
 ___ || Artikkel 10
 ___ || Artikkel 11
 ___ || Artikkel 12
 ___ || Artikkel 13
 Artikli 5 lõike 1 punkt a || ___
 Artikli 5 lõike 1 punkt b || ___
 Artikli 5 lõige 2 || ___
 Artikkel 6 || ___
 Artikkel 7 || ___
 Artikli 8 lõiked 1–4 || Artikli 14 lõiked 1–5
 Artikli 8 lõige 5 || ___
 ___ || Artikli 14 lõige 6
 Artikli 8 lõige 6 || Artikli 14 lõige 7
 ___ || Artikkel 15
 ___ || Artikkel 16
 ___ || Artikkel 17
 Artikkel 9 || ___
 Artikli 10 lõige 1 || Artikli 18 lõige 1
 Artikli 10 lõige 2 || ___
 Artikkel 11 || ___
 Artikkel 12 || ___
 ___ || Artikli 18 lõiked 2–5
 ___ || Artikkel 19
 ___ || Artikkel 20
 ___ || Artikkel 21
 ___ || Artikkel 22
 ___ || Artikkel 23
 ___ || Artikkel 24
 ___ || Artikkel 25
 ___ || Artikkel 26
 ___ || Artikkel 27
 ___ || Artikkel 28
 ___ || Artikkel 29
 ___ || Artikkel 30
 ___ || Artikkel 31
 ___ || Artikkel 32
 ___ || Artikkel 33
 ___ || Artikkel 34
 ___ || Artikkel 35
 ___ || Artikkel 36
 ___ || Artikkel 37
 ___ || Artikkel 38
 ___ || Artikkel 39
 ___ || Artikkel 40
 Artikkel 13 || __
 Artikkel 14 || __
 Artikkel 15 || __
 Artikkel 16 || __
 ___ || Artikkel 41
 I lisa || I lisa
 ___ || II lisa
 II lisa || III lisa
 III lisa || IV lisa
 IV lisa || __
 V lisa || __
 VI lisa || __
 ___ || V lisa
 ___ || VI lisa
 ___ || VII lisa
 [1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/5/EÜ, 9.
 märts 1999, raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende
 nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta (EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10).
 [2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/95/EÜ, 12.
 detsember 2006, teatavates pingevahemikes kasutatavaid elektriseadmeid
 käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 374,
 27.12.2006, lk 10).
 [3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/108/EÜ, 15.
 detsember 2004, mis käsitleb elektromagnetilise ühilduvuse alaste
 liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist ja millega tunnistatakse kehtetuks
 direktiiv 89/336/EMÜ (ELT L 390, 31.12.2004, lk 24).
 [4] Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1935/2004,
 27. oktoober 2004, toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete
 kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ
 (ELT L 338, 13.11.2004, lk 4).
 [5] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 305/2011,
 9. märts 2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud
 turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ
 (ELT L 88, 4.4.2011, lk 5).
 [6] Nõukogu direktiiv 98/83/EÜ, 3.
 november 1998, olmevee kvaliteedi kohta (EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32).