text:
Murre eli dialekti on jonkin kielen alueellinen tai sosiaalinen variantti. Se on määräalueen tai määräyhteisön kielimuoto, joka selvästi poikkeaa yleiskielestä tai muista saman kielen esiintymismuodoista. Murteet voivat erota toisistaan sanastoltaan, kieliopiltaan, äänteiltään ja painotukseltaan.
 Aluemurretta puhutaan tietyllä seudulla. Laajalla alueella puhuttu murre voi jakaantua moniin (ala)murteisiin, jotka vuorostaan voivat muodostua vielä pienemmistä murteista, ja niin edelleen.
 Sosiaalinen murre eli sosiolekti on tietyn sosiaalisen ryhmän puhemuoto. Esimerkiksi tiettyjen ammattikuntien tai tieteenalojen erikoiskielet, sekä yhdistysten ja harrastajien slangit ovat sosiolekteja. Ammattislangeilla on tyypillisesti runsas yleiskielestä poikkeava sanasto eli leksikko.
 Kielen ja murteen raja
 Kielen ja murteen välille ei voida vetää yksiselitteistä rajaa. Kielitieteessä tavanomainen määritelmä on, että jos kielimuotojen puhujat ymmärtävät toisiaan ilman, että kummankaan tarvitsee erikseen opetella toistensa kieltä, ovat kyseessä saman kielen murteet, muussa tapauksessa eri kielet. Tämäkin määritelmä on silti ongelmallinen, sillä monissa rajatapauksissa kielimuotojen puhujat ymmärtävät toisiaan jotenkuten, mutta puutteellisesti. On olemassa myös murrejatkumoita eli alueita, joiden sisällä murteet vaihtelevat vähitellen siten, että alueen ääripäiden asukkaat eivät ymmärrä toisiaan, mutta missään kohdassa matkan varrella ei ole sellaista jyrkkää rajaa, jonka eri puolilla naapurit eivät ymmärrä toisiaan. Sellaisia murrejatkumoita oli varsinkin vanhan maatalousyhteiskunnan aikana, jolloin ihmiset liikkuivat vähän ja joutuivat vain harvoin tekemisiin kirjakielen kanssa. Yhden sellaisen muodostivat esimerkiksi hollannin sekä ala- ja yläsaksan murteet Alankomaiden rannikolta Itävaltaan saakka. Kielen ja murteen erottelun häilyvyyden vuoksi on myös vaikea määritellä, kuinka monta kieltä maailmassa puhutaan.
 Usein sosiolingvistisesti kuitenkin murretta kutsutaan murteeksi
 yksinomaan, koska sillä ei ole kirjallisuutta,
 koska sitä ei ole normitettu,
 koska sen puhujilla ei ole omaa valtiota, tai
 koska sitä ei arvosteta.
 Kielimuodon luokittelu kieleksi tai murteeksi, ja sen sukulaisuus muiden puheenparsien kanssa voi olla epäselvää ja kiistanalaista – aivan samoin kuin politiikka, joka vahvasti vaikuttaa kielen asemaan (esimerkiksi makedonian kieli). Myös norjaa ja ruotsia (joiden puhujat ymmärtävät toisiaan) luultavasti pidettäisiin saman kielen eri murteina ilman valtionrajaa. Rauman murretta taas pidetään suomen murteena, vaikka valtaväestö ei ymmärrä sitä. Varsinkin Euroopassa puhutuista lähisukuisista kielimuodoista on monessa tapauksessa katsottu eri kieliksi nimenomaan ne, jotka ovat jonkin valtion virallisena kielenä, minkä Max Weinreich on kärjistetysti ilmaissut näin: "Kieli on murre, jonka puhujilla on armeija, laivasto ja ulkoministeriö."
 Antropologisessa kielitieteessä murre on jonkin kielen puhuttu kielimuoto. Toisin sanoen kielen ja murteen erottaa se, että edellinen on abstrakti ja yleinen käsite, kun taas jälkimmäinen on konkreettinen ja erityinen. Tästä näkökulmasta katsoen kieltä ei puhu kukaan, vaan kaikki puhuvat kielen murretta. Ne, jotka pitävät jotain murretta kielen "oikeana", muita parempana muotona, itse asiassa käyttävät näitä termejä tuomaan ilmi sosiaalista eroa. Kirjakieli on usein lähinnä pääkaupunkiseudun eliitin sosiolektin kaltainen.
 Kun arvoasetelmat unohdetaan, murteella voi yksinkertaisesti viitata vähäisiin alueellisiin eroihin kielimuodoissa, joita pidetään keskenään ymmärrettävinä. Puheenparsi paljastaa muukalaisen, ja kertoo vieraan alkuperästä; mistä kylästä tai kaupunginosasta, tai miltä seudulta hän on kotoisin. Esimerkiksi Pohjois-Amerikan alkuperäiskielillä navajolla ja apassilla on monia ilmeisiä, laajalle levittäytyneitä murteita, millä kielitieteilijät tarkoittavat vain, että vaihtelusta huolimatta puhujat suurelta osin ymmärtävät toisiaan ja tiedostavat kaikkien puhuvan yleisesti ottaen samalla tavalla.
 Kielen asemaa eivät määritä ainoastaan kielitieteelliset kriteerit, vaan se on myös historiallisen ja poliittisen kehityksen tulos. Kirjakielen asemaan päätynyt retoromaani tunnustetaan omaksi kielekseen, vaikka se ei juuri eroakaan Lombardian alppimurteista. Myös ruotsi, norja ja tanska käsitetään eri kieliksi, vaikka ne ovat keskenään melko hyvin ymmärrettävissä. Vastakkainen esimerkkitapaus on kiinan kieli, jonka muotoja usein pidetään kielten sijaan murteina, koska niillä on yhteinen kirjoitusjärjestelmä - välittämättä siitä, että niiden keskinäinen ymmärrettävyys on olematonta.
 Katso myös
 Idiolekti
 Suomen murteet
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 Murteella. Ylen Elävä arkisto.
 Seulonnan keskeiset artikkelit


type: other

text:
Processo n. 0048371-10.2004.8.21.0029 do TJRS
 O Processo No 0048371-10.2004.8.21.0029 possui 6 publicações no Diário de Justiça do Estado do Rio Grande do Sul. Tem como partes envolvidas Angelita Maria Maders 53051/rs.
 2a Vara Cível da Comarca de Santo Ângelo Nota de Expediente No 482/2018
 029/1.04.0004837-5 (CNJ 0048371-10.2004.8.21.0029) - V.P.V. (PP. ANGELITA MARIA MADERS 53051/RS, DEFENSOR PÚBLICO DEFPUB/RS, LETICIA
 FERNANDES NEVES 76097/RS, LUCAS LESSA DE PEIXOTO PEREIRA 51648/RS E MANUELA BALSINI PEIXOTO 60557/RS) XS.A.V. (PP. ALEXANDRE TAVARES REIS 51524/RS E EUGENIO PEDRO
 GOMES DE OLIVEIRA JUNIOR 74072/RS).
 VISTOS.CONSIDERANDO QUE A TENTATIVA DE INTIMAÇÃO DA PARTE AUTORA RESTOU INFRUTÍFERA, EMRAZÃO DE TER ESTA MUDADO DE
 ENDEREÇO SEMCOMUNICAR AO JUÍZO, DEMONSTRANDO, DESSE MODO, A DESÍDIA DO AUTOR EMPROMOVER OS ATOS QUE LHE COMPETEMPARA IMPULSIONAMENTO DA DEMANDA,
 ENTENDO QUE O FEITO DEVE SER EXTINTO.ISSO POSTO, JULGO EXTINTA A AÇÃO, COMFULCRO NO ARTIGO 485, III, DO NCPC.CUSTAS PELO AUTOR, CUJA EXIGIBILIDADE SUSPENDO EM
 RAZÃO DA GRATUIDADE DE JUSTIÇA DEFERIDA. INTIMEM-SE.ARQUIVE-SE.DILIGÊNCIAS LEGAIS.
 Retirado da página 551 do Diário de Justiça do Estado do Rio Grande do Sul - Interior 1o Grau
 029/1.04.0004837-5 (CNJ 0048371-10.2004.8.21.0029) -V.P.V. (PP. ANGELITA MARIA MADERS 53051/RS, DEFENSOR PÚBLICO DEFPUB/RS, LETICIA FERNANDES NEVES 76097/RS, LUCAS LESSA DE PEIXOTO PEREIRA 51648/RS E MANUELA BALSINI PEIXOTO 60557/RS) X S.A.V. (PP. ALEXANDRE TAVARES REIS 51524/RS E EUGENIO PEDRO GOMES DE OLIVEIRA JUNIOR 74072/ RS).
 A SENTENÇA DESAFIA APELAÇÃO (ARTIGO 1.009, NCPC), ESTANDO PRESENTE A PROPRIEDADE DO RECURSO. INTIME-SE O RECORRIDO (PARTE EXECUTADA) PARA QUE APRESENTE CONTRARRAZÕES, NO PRAZO DE 15 DIAS E, CASO HAJA APRESENTAÇÃO DE RECURSO ADESIVO, DEVE A PARTE RECORRIDA (NA APELAÇÃO ADESIVA) SER INTIMADA PARA APRESENTAR SUAS CONTRARRAZÕES, NO MESMO PRAZO.APÓS, OU NÃO SENDO SENDO APRESENTADA APELAÇÃO ADESIVA, REMETAM-SE OS AUTOS AO TRIBUNAL DE JUSTIÇA. CONSIGNO QUE, PARA FINS DO DISPOSTO NO ARTIGO 269, 1o, DO NCPC, CÓPIA DESTE DESPACHO VALERÁ COMO OFÍCIO DE INTIMAÇÃO.DILIGÊNCIAS LEGAIS.
 Nota de Expediente No 530/2017
 A SENTENÇA DESAFIA APELAÇÃO (ARTIGO 1.009, NCPC), ESTANDO PRESENTE A PROPRIEDADE DO RECURSO. INTIME-SE O RECORRIDO PARA QUE APRESENTE CONTRARRAZÕES, NO PRAZO DE 15 DIAS E, CASO HAJAAPRESENTAÇÃO DE RECURSO ADESIVO, DEVE A PARTE RECORRIDA (NA APELAÇÃO ADESIVA) SER INTIMADA PARA APRESENTAR SUAS CONTRARRAZÕES, NO MESMO PRAZO. APÓS, OU NÃO SENDO SENDO APRESENTADA APELAÇÃO ADESIVA, REMETAM-SE OS AUTOS AO TRIBUNAL DE JUSTIÇA. CONSIGNO QUE, PARA FINS DO DISPOSTO NO ARTIGO 269, 1o, DO NCPC, CÓPIA DESTE DESPACHO VALERÁ COMO OFÍCIO DE INTIMAÇÃO.
 Retirado da página 386 do Diário de Justiça do Estado do Rio Grande do Sul - Interior 1o Grau
 029/1.04.0004837-5 (CNJ 0048371-10.2004.8.21.0029) -V.P.V. (PP. ANGELITA MARIA MADERS 53051/RS, DEFENSOR PÚBLICO DEFPUB/RS, LETICIA FERNANDES NEVES 76097/RS, LUCAS LESSA DE PEIXOTO PEREIRA 51648/RS E MANUELA BALSINI PEIXOTO 60557/RS) X S.A.V. (PP. ALEXANDRE TAVARES REIS 51524/RS E EUGENIO PEDRO GOMES DE OLIVEIRA JUNIOR 74072/RS).
 INTIMAÇÃO DO REQUERIDO DA SENTENÇA - JULGOU EXTINTO O FEITO, ARTIGO 485, INCISO VI, DO CPC.
 Retirado da página 37 do Diário de Justiça do Estado do Rio Grande do Sul - Interior 1o Grau
 Nota de Expediente No 525/2016
 DA CERTIDÃO DA ESCRIVANIA, VISTA AO REQUERIDO POR 05 DIAS.
 Retirado da página 364 do Diário de Justiça do Estado do Rio Grande do Sul - Interior 1o Grau
 Angelita Maria Maders 53051/rs


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Anunţ juridic important
 |
 22002D0090
 Jurnalul Oficial L 266 , 03/10/2002 p. 0063 - 0064 ediţie specială în limba cehă capitol 11 volum 07 p. 320 - 321 ediţie specială în limba estonă capitol 11 volum 07 p. 320 - 321 ediţie specială în limba maghiară capitol 11 volum 07 p. 320 - 321 ediţie specială în limba lituaniană capitol 11 volum 07 p. 320 - 321 LV.ES capitol 11 volum 07 p. 320 - 321 MT.ES capitol 11 volum 07 p. 320 - 321 PL.ES capitol 11 volum 07 p. 320 - 321 SK.ES capitol 11 volum 07 p. 320 - 321 ediţie specială în limba slovenă capitol 11 volum 07 p. 320 - 321
 Decizia nr. 90/2002 a Comitetului mixt al SEEdin 25 iunie 2002de modificare a anexei XX (Mediul) la Acordul privind SEECOMITETUL MIXT AL SEE,având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare "acordul", în special articolul 98,întrucât:(1) Anexa XX la acord a fost modificată prin Decizia nr. 62/2002 a Comitetului mixt al SEE din 31 mai 2002 [1].(2) Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 iunie 2001 privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului [2] se încorporează în acord,DECIDE:Articolul 1După punctul 2h (Decizia 1999/391/CE a Comisiei) din anexa XX la acord se inserează următorul punct:"2i. 32001 L 0042: Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 iunie privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului (JO L 197, 27.7.2001, p. 30).În sensul prezentului acord, dispozițiile directivei sunt adaptate după cum urmează:(a) Articolul 3 alineatul (2) litera (b) din directivă nu se aplică.(b) Cuvintele "cum ar fi zonele desemnate în conformitate cu Directivele 79/409/CEE și 92/43/CEE" se elimină de la litera (d) din anexa I [Informații menționate la articolul 5 alineatul (1)] la directivă."Articolul 2Textul Directivei 2001/42/CE în limbile islandeză și norvegiană, care se publică în suplimentul SEE al Jurnalului Oficial al Comunităților Europene, este autentic.Articolul 3Prezenta decizie intră în vigoare la 26 iunie 2002, cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din acord către Comitetul mixt al SEE [***].Articolul 4Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Comunităților Europene.Adoptată la Bruxelles, 25 iunie 2002.Pentru Comitetul mixt al SEEPreședinteleP. Westerlund[1] JO L 238, 5.9.2002, p. 30.[2] JO L 197, 21.7.2001, p. 30.[***] Au fost semnalate obligații constituționale.--------------------------------------------------


type: legislation

text:
 14.7.2015
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 185/6
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1136
 z dne 13. julija 2015
 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 402/2013 o skupni varnostni metodi za ovrednotenje in oceno tveganja
 (Besedilo velja za EGP)
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti ter o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (Direktiva o varnosti na železnici) (1) ter zlasti člena 6(4) Direktive,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 V skladu z Direktivo 2004/49/ES bi bilo skupne varnostne metode treba uvajati postopno, da se ohrani ter, kadar je to potrebno in izvedljivo, izboljša visoka raven varnosti.
 (2)
 Komisija je 12. oktobra 2010 v skladu z Direktivo 2004/49/ES pooblastila Evropsko železniško agencijo (v nadaljevanju: agencija) za spremembo Uredbe Komisije (ES) št. 352/2009 (2). Revizija te uredbe je bila potrebna, da bi se upoštevale nadaljnje spremembe vlog in odgovornosti ocenjevalnega organa iz člena 6 navedene uredbe in dodatna usklajena merila sprejemanja tveganj, ki bi jih bilo mogoče uporabiti za ocenjevanje sprejemljivosti tveganja, ki izhaja iz odpovedi tehničnih sistemov, v primerih, v katerih se predlagatelj odloči za uporabo načela eksplicitne ocene tveganja. Treba je bilo preveriti, ali bi se ob vključitvi dodatnih usklajenih meril sprejemanja tveganja, navedenih zgoraj, vsaj ohranila sedanja raven varnosti na železnici v Uniji, kot zahteva člen 4(1) Direktive 2004/49/ES. Za to nalogo je bilo potrebno veliko več časa od pričakovanega, zato je Komisija sprejela Izvedbeno uredbo (EU) št. 402/2013 (3), v kateri je bilo ohranjeno edino merilo sprejemanja tveganj, ki ga je vsebovala že Uredba (ES) št. 352/2009.
 (3)
 Ocena učinka, ki je bila opravljena glede sprememb, uvedenih z Izvedbeno uredbo (EU) št. 402/2013, je zajemala analizo usklajenih meril sprejemanja tveganj za tehnične sisteme. V poročilu je bilo poudarjeno, da je treba v skupno varnostno metodo vključiti dodatna merila sprejemanja tveganja, ki jih sedanja uredba ne določa. Taka merila bi morala omogočiti vzajemno priznavanje strukturnih podsistemov in vozil, ki so v skladu z zakonodajo Unije, med državami članicami na področju interoperabilnosti železniškega sistema.
 (4)
 Da bi lahko ločili sprejemanje tveganja, povezano s tehničnimi sistemi, od sprejemanja operativnih tveganj in skupnega tveganja na ravni železniškega sistema, je treba izraz „merila sprejemanja tveganja“ pri tehničnih sistemih spremeniti v „usklajeni konstrukcijski cilji“ za take tehnične sisteme. Usklajeni konstrukcijski cilji, predlagani v tej uredbi, se lahko uporabljajo za dokazovanje sprejemljivosti tveganj, ki izhajajo iz odpovedi delovanja tehničnega sistema, v primerih, v katerih se predlagatelj odloči za uporabo načela eksplicitne ocene tveganja. Treba bi bilo spremeniti nekatere opredelitve, da bi odražale spremembe v terminologiji, in dodati nove opredelitve.
 (5)
 Agencija je Komisiji predložila svoje priporočilo za spremembo Izvedbene uredbe (EU) št. 402/2013, s katerim naj bi bil dosežen preostali cilj pooblastila Komisije glede usklajenih konstrukcijskih ciljev. Ta uredba temelji na priporočilu agencije.
 (6)
 Izvedbeno uredbo (EU) št. 402/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.
 (7)
 Ukrepi iz te uredbe so usklajeni z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 27(1) Direktive 2004/49/ES –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Izvedbena uredba (EU) št. 402/2013 se spremeni:
 1.
 člen 3 se spremeni:
 (a)
 točka 9 se nadomesti z naslednjim:
 „9.
 ‚varnostne zahteve‘ pomeni varnostne značilnosti (kvalitativne ali kvantitativne, po potrebi kvalitativne in kvantitativne), potrebne za zasnovo, delovanje (vključno z operativnimi predpisi) in vzdrževanje sistema ter za izpolnjevanje pravnih varnostnih ciljev ali varnostnih ciljev družbe;“;
 (b)
 točka 23 se nadomesti z naslednjim:
 „23.
 ‚katastrofalna nesreča‘ pomeni nesrečo, ki običajno prizadene veliko ljudi in povzroči večje število smrtnih žrtev;“;
 (c)
 dodajo se točke 32 do 37:
 „32.
 ‚sistematična odpoved‘ pomeni napako, ki se pojavlja vedno znova v določeni kombinaciji vhodnih dejavnikov ali v določenih okoljskih pogojih oziroma pogojih uporabe;
 33.
 ‚napaka sistema‘ pomeni notranjo napako v specifikaciji, zasnovi, izdelavi, namestitvi, delovanju ali vzdrževanju ocenjevanega sistema;
 34.
 ‚varnostni ukrep‘ pomeni tehnični, operativni ali organizacijski ukrep nadzorovanja tveganja zunaj ocenjevanega sistema, s katerim se zmanjša pogostnost pojavljanja nevarnosti ali ublažijo njene možne posledice;
 35.
 ‚resna nesreča‘ pomeni nesrečo, ki običajno prizadene zelo majhno število ljudi in povzroči vsaj eno smrtno žrtev;
 36.
 ‚z zelo nizko verjetnostjo‘ pomeni, da je pogostnost pojavljanja odpovedi enaka ali nižja od 10– 9 na delovno uro;
 37.
 ‚z nizko verjetnostjo‘ pomeni, da je pogostnost pojavljanja odpovedi enaka ali nižja od 10– 7 na delovno uro.“;
 2.
 Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 13. julija 2015
 Za Komisijo
 Predsednik
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) UL L 164, 30.4.2004, str. 44.
 (2) Uredba Komisije (ES) št. 352/2009 z dne 24. aprila 2009 o sprejetju skupne varnostne metode za ovrednotenje in oceno tveganja iz člena 6(3)(a) Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 108, 29.4.2009, str. 4).
 (3) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 402/2013 z dne 30. aprila 2013 o skupni varnostni metodi za ovrednotenje in oceno tveganja ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 352/2009 (UL L 121, 3.5.2013, str. 8).
 PRILOGA
 Priloga I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 402/2013 se spremeni:
 1.
 Točka 2.5.1 se nadomesti z naslednjim:
 „2.5.1
 Če nevarnosti niso zajete v enem od dveh načel sprejemanja tveganja iz točk 2.3 in 2.4, se sprejemljivost tveganja dokaže z eksplicitno oceno in ovrednotenjem tveganja. Tveganja, ki izhajajo iz teh nevarnosti, se ocenijo kvantitativno ali kvalitativno oziroma po potrebi kvantitativno in kvalitativno ob upoštevanju obstoječih varnostnih ukrepov.“
 2.
 Točke 2.5.4 do 2.5.7 se nadomestijo z naslednjim:
 „2.5.4
 Za tveganja, ki se že štejejo za sprejemljiva z uporabo kodeksov ravnanja ali referenčnih sistemov, predlagatelj ni dolžan opraviti dodatne eksplicitne ocene tveganja.
 2.5.5
 Če nevarnosti nastanejo kot posledica odpovedi funkcij tehničnega sistema, brez poseganja v točki 2.5.1 in 2.5.4 za te odpovedi veljata naslednja usklajena cilja:
 (a)
 če je za odpoved verjetno, da bi lahko neposredno povzročila katastrofalno nesrečo, povezanega tveganja ni treba še bolj zmanjšati, če je dokazano, da je odpoved funkcije glede na pogostnost zelo malo verjetna;
 (b)
 če je za odpoved verjetno, da bi lahko neposredno povzročila resno nesrečo, povezanega tveganja ni treba še bolj zmanjšati, če je dokazano, da je odpoved funkcije glede na pogostnost malo verjetna.
 Med opredelitvijo 23 in opredelitvijo 35 se izbira na podlagi najverjetnejše nevarne posledice odpovedi.
 2.5.6
 Brez poseganja v točki 2.5.1 in 2.5.4 se usklajeni konstrukcijski cilji iz točke 2.5.5 uporabljajo za zasnovo električnih, elektronskih in programirljivih elektronskih tehničnih sistemov. To so najstrožji konstrukcijski cilji, ki jih je mogoče zahtevati za vzajemno priznavanje.
 Ne uporabljajo se niti kot splošni kvantitativni cilji za celoten železniški sistem države članice niti za zasnovo povsem mehanskih tehničnih sistemov.
 Za mešane tehnične sisteme, sestavljene iz povsem mehanskega dela ter električnega, elektronskega in programirljivega elektronskega dela, se ugotavljanje nevarnosti izvede v skladu s točko 2.2.5. Nevarnosti, ki izhajajo iz povsem mehanskega dela, se ne nadzorujejo ob uporabi usklajenih konstrukcijskih ciljev iz točke 2.5.5.
 2.5.7
 Tveganja, ki so povezana z odpovedmi funkcij tehničnih sistemov iz točke 2.5.5, se štejejo za sprejemljiva, če so izpolnjene tudi naslednje zahteve:
 (a)
 dokazana je skladnost z veljavnimi usklajenimi konstrukcijskimi cilji;
 (b)
 povezane sistematične odpovedi in napake sistema se nadzorujejo v skladu s postopki varnosti in kakovosti, sorazmernimi z usklajenim konstrukcijskim ciljem, ki velja za ocenjevani tehnični sistem, in opredeljenimi v splošno priznanih ustreznih standardih;
 (c)
 pogoji uporabe za varno vključitev tehničnega sistema, ki se ocenjuje, v železniški sistem se ugotovijo in navedejo v evidenci nevarnosti v skladu s točko 4. V skladu s točko 1.2.2 se ti pogoji uporabe prenesejo na udeleženca, ki je odgovoren za dokazovanje varne vključitve.“
 3.
 Dodajo se naslednje točke 2.5.8 do 2.5.12:
 „2.5.8
 Za usklajene kvantitativne konstrukcijske cilje tehničnih sistemov velja naslednja posebna opredelitev pojmov:
 (a)
 izraz ‚neposredno‘ pomeni, da bi odpoved funkcije morebiti lahko povzročila vrsto nesreče iz točke 2.5.5, ne da bi bilo potrebno, da pride do dodatnih napak;
 (b)
 izraz ‚morebiten‘ pomeni, da lahko odpoved funkcije povzroči vrsto nesreče iz točke 2.5.5.
 2.5.9
 Če odpoved funkcije tehničnega sistema, ki se ocenjuje, ne povzroči neposredno nastanka obravnavanega tveganja, je dovoljena uporaba manj strogih konstrukcijskih ciljev, če lahko predlagatelj dokaže, da uporaba varnostnih ukrepov iz člena 3(34) omogoča zagotovitev enake ravni varnosti.
 2.5.10
 Brez poseganja v postopek iz člena 8 Direktive 2004/49/ES ali člena 17(3) Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) se lahko za tehnični sistem, ki se ocenjuje, s priglašenim nacionalnim predpisom zahteva konstrukcijski cilj, ki je strožji od usklajenih konstrukcijskih ciljev iz točke 2.5.5, da bi se v državi članici ohranila obstoječa raven varnosti. V primeru dodatnih dovoljenj za začetek obratovanja vozil se uporabijo postopki iz členov 23 in 25 Direktive 2008/57/ES.
 2.5.11
 Če je tehnični sistem razvit na podlagi zahtev iz točke 2.5.5, se v skladu s členom 15(5) uporablja načelo vzajemnega priznavanja.
 Vendar pa se v primeru, da lahko predlagatelj za določeno tveganje dokaže, da je mogoče obstoječo raven varnosti v državi članici, v kateri se sistem uporablja, ohraniti s konstrukcijskim ciljem, ki je manj strog od usklajenega konstrukcijskega cilja, lahko namesto usklajenega konstrukcijskega cilja uporablja manj strogi konstrukcijski cilj.
 2.5.12
 Eksplicitna ocena in ovrednotenje tveganja morata izpolnjevati vsaj naslednji zahtevi:
 (a)
 metode, uporabljene pri eksplicitnem ovrednotenju tveganja, ustrezno odražajo sistem, ki se ocenjuje, in njegove parametre (vključno z vsemi obratovalnimi načini);
 (b)
 rezultati morajo biti dovolj točni, da bodo lahko zagotovili trdno podlago za sprejemanje odločitev. Manjše spremembe začetnih predpostavk ali predpogojev ne smejo imeti za posledico znatnih sprememb v zahtevah.
 (1) Direktiva 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (UL L 191, 18.7.2008, str. 1).“"


text:
Bírságok Ausztriában - Ausztria123.hu
 Amíg Szlovákiában és a legtöbb európai országban a közlekedési bírságokra egységes díjszabást alkalmaznak, Ausztria kivétel. A bírságok nagyságát az egyes kerületek önállóan határozzák meg. Az első pillanatban áttekinthetetlen rendszernek saját szabályai vannak.
 A szlovák járművezetők a leggyakrabban a bírság kiszabásának két formájával találkoznak: helyszíni bírság vagy anonim eljárásban kirótt bírság. Azok az esetek, amikor a bírságok nagysága eléri a több ezer EUR-ot Ausztriában inkább a kivételek közé tartoznak és a szabályok súlyos megsértésekor róják ki, a rendkívül agresszív vezetés vagy a már elrendelt bírságok figyelmen kívül hagyása esetében.
 A bírságok kivetésének rendszere
 A szokásos közlekedési szabálysértéseknél az elkövető ellen a leggyakrabban egy rövidített büntetőjogi eljárás folyik, amely alatt az alábbiakat kell érteni:
 Helyszíni bírság (Organstrafverfügng)
 Anonim eljárás (Anonymstrafverfügung)
 Közigazgatási eljárás (Strafverfügung)
 Arról, hogy a szabálysértés helyszíni bírsággal, anonim vagy közigazgatási eljárással vagy közigazgatási intézkedéssel lesz rendezve, a törvény értelmében a rendőrség tagja vagy a közigazgatási szerv dönt. Semmilyen jogigény nem vonatkozik rájuk. A szabálysértés súlyosságának megítélésekor figyelembe kell venni, hogy a közúti forgalom további résztvevői korlátozva/veszélyeztetve-e voltak vagy lehettek és az milyen mértékben súlyosbította a kockázatot. A kevésbé súlyos szabálysértés így elintézhető figyelmeztetéssel vagy a bírság rendkívüli csökkentéséről szóló határozattal (§ 20 VStG). A legmagasabb bírságokat csak kivételesen róják ki, rendkívül súlyos vádak esetén.
 Helyszíni bírságok
 A helyszíni bírságokat (Organstrafverfügung) a rendőrség tagjai vagy a hivatal által megbízott képviselők szabhatják ki a kevésbé súlyos közlekedési szabálysértésekért. A bírságokat közvetlenül a helyszínen lehet kifizetni, vagy az ablaktörlő alatt találnak egy ott hagyott postai készpénzfizetési utalványt. Ha nincs elegendő készpénze, akkor hitelkártyát is használhat (ha azt a büntetést kiszabó műszaki felszereltsége engedélyezi) esetleg egy postautalványt töltenek ki az Ön számára. Ezt az osztrák postán vagy banki átutalással, legkésőbb a szabálysértés elkövetésétől számított két héten belül köteles kifizetnie Ha ez nem történik meg, vagy bármilyen okból elutasítja a bírság kifizetését, a szabálysértése közigazgatási eljárással fog folytatódni. A már kifizetett helyszíni bírság ellen nem lehet fellebbezni.
 A helyszíni büntetés nagysága legfeljebb 90 € lehet.
 Anonim eljárás
 Az anonim eljárást (Anonymstrafverfügung) a járművek által elkövetett dokumentált szabálysértéseknél alkalmazzák, a járművezető konkrét meghatározása nélkül. Tehát az eljárás nem egy meghatározott személy ellen irányul, de a bírság megfizetésére vonatkozó felszólítást annak küldik el (a jármű tulajdonosa), aki azonosítani tudja az elkövetőt. Bizonyos típusú szabálysértések esetén alkalmazzák (pl. radar által rögzített gyorshajtás vagy ennek fényképen rögzített dokumentálása szekcionált ellenőrzés során, illetve a piros jelzésen való áthaladás).
 Az osztrák rendőrség már képes arra, hogy a központi adatbázisból azonosítsa az autók tulajdonosait azok szlovákiai forgalmi rendszáma alapján és Szlovákiába küldi a bírságot. Ennek megtérítése után az osztrák hatóságok lezárja az ügyet, és nem vizsgálja azt, hogy a szabálysértés időpontjában ki vezette a járművet. Ha a bírságot négy héten belül nem írják jóvá a közigazgatási szerv számláján, az ügyet további eljárás alá helyezik. Az engedély birtokosának további két hét áll a rendelkezésére ahhoz, hogy meghatározza a szabálysértést elkövető jármű vezetőjét. Ha ezt nem teszi meg, az osztrák közigazgatási hatóság a szlovák féllel együttműködve további lépéseket tesz a járművezető azonosítása érdekében. Nem történhet meg, hogy a szabálysértési eljárás a bírság meg nem fizetése és az osztrák szervek figyelmen kívül hagyása esetén befejeződik. A már kifizetett anonim bírság ellen nem lehet fellebbezni.
 Az anonim eljárás nagysága legfeljebb 365 € lehet
 Ha a járművezető a teljesítési határidőig nem fizeti ki a helyszíni vagy az anonim eljárásban kiszabott bírságot, vagy ismételten elkövette a szabálysértést, vagy különösen súlyos szabálysértést követett el, az ügy vagy rövidített vagy rendes közigazgatási eljárásban fog folytatódni. A bírsághoz hozzászámolják a közigazgatási illetékeket, így a végső összeg a kiszabott összeg többszöröse nőhet.
 A kiszabott bírságok nagysága 36 € – 2180 € között mozoghat, a rövidített közigazgatási eljárás (Strafverfügung) esetében legfeljebb 600 € bírságot lehet kiszabni. A rendes közigazgatási eljárás során (ordentliches Verwaltungsstrafverfahren), a különösen jelentős szabálysértések vagy súlyos gondatlanság vagy ismételt szabálysértések esetén a maximális bírság is kiszabható és elindítható a vezetői engedély visszavonására vonatkozó eljárás is. A KFG (§ 99 Abs 2 lit c StVO). A KFG (az NWV-ÖAMTC-Fachbuch Verkehrsrecht-Band II) alapján elkövetett szabálysértés esetében a bírságnak nincsenek súlyozásai. Tisztán elméleti szinten a rendes eljárás során kiszabható bírság maximális összege 5. 000 €.
 A bírságok tájékoztató jellegű nagyságai
 A különösen jelentős szabálysértések, vagy súlyos gondatlanság esetében a közigazgatási eljárás során kiszabott bírság felső értéke 2180 € (§ 99 Abs 2d, § 99 Abs 2 lit c StVO) lehet, esetleg javaslat történhet a vezetői engedély visszavonására.
 Szabálysértés Helyszíni bírság Anonim eljárás
 Indokolatlanul lassú vezetés 20 € 30 – 40 € / sk*
 Sebesség túllépése településen belül 20 km/ó-ig 30 € 29 – 60 €
 Sebesség túllépése településen belül 30 km/ó-ig 50 € 56 – 72 € / sk*
 Sebesség túllépése településen belül 40 km/ó-ig 70 € 70 – 160 € / sk*
 Sebesség túllépése településen belül 40 km/ó felett nem / sk* 150 €-tól / sk*
 Sebesség túllépése településen kívül 20 km/ó-ig 30 € 29 – 50 €
 Sebesség túllépése településen kívül 30 km/ó-ig 50 € 56 – 90 €
 Sebesség túllépése településen kívül 40 km/ó-ig 70 € 140 – 160 € / sk*
 Sebesség túllépése településen kívül 50 km/ó-ig nem / sk* 150 – 300 € / sk*
 Sebesség túllépése településen kívül 50 km/ó felett nem / sk* sk*
 Sebesség túllépése autópályán 20 km/ó-ig (a határérték 130 km/ó) 30 € 45 €
 Sebesség túllépése autópályán 30 km/ó (a határérték 130 km/ó) 50 € 60 €
 * Közigazgatási eljárás
 Alkohol és kábítószer
 Az alkohol és a kábítószer fogyasztását kivétel nélkül, minden esetben közigazgatási eljárásban kezelik. Az átlagos járművezetők alkoholfogyasztása esetén a tűréshatár 0,49 ezrelék. Ezen érték alatt az átlagos járművezetőknek nem szabnak ki bírságot. A 7,5 tonnát meghaladó teherautók és autóbuszok esetében a tűréshatár 0,099 ezrelék. Ez az érték a gyakorló sofőrökre, a mopedek és traktorok 20. életkorukat még be nem töltött vezetőire is érvényes
 Bírságot szabnak ki akkor is, ha a járművezetőnek nincsenek meg a jármű vezetéséhez szükséges alkalmassága, amikor a szabálysértés súlyosságától függően bírságot szabnak ki vagy azonnali hatállyal visszavonják a járművezetői engedélyt.
 Alkohol 0,1-0,49 ezrelék 36 – 2180 €
 közigazgatási eljárásban 7,5 t-át meghaladó teherautók vezetői
 Alkohol 0,1-0,49 ezrelék 363 – 2180 €
 közigazgatási eljárásban Érvényes minden autóbusz vezetőre
 Alkohol 0,5 – 0,79 ezrelék 300 – 3700 €
 közigazgatási eljárásban Érvényes minden jármű vezetőjére
 Alkohol 0,8 – 1,19 ezrelék 800 – 3700 €
 Alkohol 1,2 – 1,59 ezrelék 1200 – 4400 €
 Alkohol 1,6 ezrelék felett 1600 – 5900 €
 közigazgatási eljárásban Érvényes az alkohol teszt elutasítására is
 Gyalogos és kerékpár átjárók
 A gyalogos vagy kerékpáros a gyalogos átkelőn való korlátozásait többnyire közigazgatási eljárásban kezelik 72 € – 2180 € bírság (§ 99 Abs 2c) kiszabásával. A gyalogos vagy kerékpáros veszélyeztetése esetében bejegyzést tesznek a járművezetői engedélyek regiszterébe.
 A gyalogos átkelőhöz közeledő gyalogos korlátozása 50 € 30 – 70 €
 A gyalogos korlátozása a gyalogosátkelőn nem / sk* 60 – 72 € / sk*
 A gyalogos veszélyeztetése a gyalogosátkelőn nem / sk* nem / sk*
 A kerékpáros átkelőhöz közeledő kerékpáros korlátozása 50 € 30 – 70 € / sk*
 A kerékpáros korlátozása a kerékpáros átkelőn nem / sk* 58 – 72 € / sk*
 A kerékpáros veszélyeztetése a kerékpáros átkelőn nem / sk* nem / sk*
 Jelzőlámpák és a STOP útjelzés
 A piros jelzésen való áthaladás és a vasúti átjáró előtti szabálysértés a bírság mellett eljárás indítható a járművezetői engedély visszavonására is (§ 7 Abs 3 Z 3 FSG).
 Áthaladás a jelzőlámpa sárga jelzésénél 30 € 36 – 42 € / sk*
 Áthaladás a jelzőlámpa piros jelzésénél 70 € 58 – 70 € / sk*
 Áthaladás a jelzőlámpa piros jelzésénél és egyidejűleg elsőbbség meg nem adása nem / sk* nem / sk*
 A keresztirányú folytonos vonal a STOP útjelző előtti megállás mellőzése (az elsőbbség megadásának megsértése nélkül) 30 € 30 – 60 € / sk*
 Elsőbbség meg nem adása a STOP útjelzés előtt nem / sk* nem / sk*
 Áthaladás vagy a vasúti átjáró előtti parkolás vagy a megállás mellőzése a STOP útjelzés előtt 60 € 50 – 70 €
 Jogosulatlan rövididejű parkolás 36 € nem / sk*
 A megállás tiltásának vagy a parkolás tiltásának figyelmen kívül hagyása 36 € 21 – 72 €
 Válogatott szabálysértések
 Olyan szabálysértések mellett, mint a biztonsági öv vagy a védősisak használatának mellőzése érvényes, hogy nem csak a járművezető, de minden, a szabálysértést elkövető szállított személy büntetve lesz. A bírság maximális összege ekkor 72 €.
 A mobiltelefonok használata tilalmának megszegése 50 € nem / sk*
 A biztonsági öv használatának elmulasztása 35 € nem / sk*
 Indokolatlan tülkölés 15 € 14 – 20 € / sk*
 Védősisak használatának mellőzése 35 € nem / sk*
 Kerékpározás elengedett kormánnyal 30 € nem / sk*
 Játszani hagyni a gyerekeket az úton vagy az út mellett 14 € nem / sk*-ban max. 72 €
 Az út beszennyezése vagy tisztítására vonatkozó előírások elhanyagolása 40 € 40 € / sk*
 Biztonságos távolság 0,2 – 0,4 mp között nem / sk* nem / sk*
 Ködlámpa használata jó láthatóságnál településen 30 €, azon kívül 50 € 36 – 60 €
 Világítás mellőzése csökkent láthatóság mellett településen 30 €, azon kívül 50 € 36 – 60 €
 Ellenirányú közlekedés egyirányú utcában 50 € 56-58 € / sk*
 Áthaladás folytonos vonalon 50 € 35 – 80 €
 Az irányjelző használatának mellőzése irányváltás előtt. 35 € 36 – 42 € / sk*
 Tiltott jobb oldali előzés 40 € 40 – 80 € / sk*
 Az előzött jármú gyorsítása előzés közben 40 € 36 – 80 € / sk*
 Előzés elégtelen rálátás mellett 50 € 58 – 100 € / sk*
 A biztonsági távolság be nem tartása 50 € 36 – 80 €
 Elsőbbsége meg nem adása vezetés közben 70 € 58 – 80 € / sk*
 Utasító jelzése megszegése 30-70€ 36 – 70 €
 A jármű törvényellenes átalakítása 15 € nem / sk*
 © 2020 beneficium s.r.o. All rights reserved. Impressum


text:
Högsta Domstolen referat NJA 1981 s. 439 (NJA 1981:37) | Klevrings Juridik
 Högsta Domstolen referat NJA 1981 s. 439 (NJA 1981:37)
 NJA 1981 s. 439 (NJA 1981:37)
 Ö1561-80
 SÖ692-81
 • 34 kap. 10 § 2 st. brottsbalken (1962:700)
 • 29 § 1 st. andra punkten nordiska verkställighetslagen (1963:193)
 Lagrum: 34 kap 10 § 2 st BrB och 29 § 1 st andra punkten lagen (1963:193) om samarbete med Danmark, Finland, Island och Norge angående verkställighet av straff m m (nordiska verkställighetslagen).
 Helsingfors HovR dömde genom utslag d 12 sept 1978 finländske medborgaren S.N. till fängelse sammanlagt 7 mån 10 dagar och förordnade att ett S.N. tidigare ådömt villkorligt straff, fängelse 5 mån 15 dagar, skulle verkställas. Samma HovR dömde genom utslag d 12 okt 1978 S.N. till fängelse sammanlagt 7 mån 15 dagar, 1 vilket straff ingick det nyssnämnda villkorliga straffet och från vilket skulle avdragas 3 dagar, samt till fängelse sammanlagt 8 mån 10 dagar, varifrån skulle avdragas 1 mån 8 dagar.
 Kriminalvårdsstyrelsen förordnade genom beslut d 10 aug 1979 att påföljderna skulle verkställas här i riket.
 Efter framställning av kriminalvårdsstyrelsen hemställde allmän åklagare i Handens åklagardistrikt i anmälan enligt 34 kap 10 § 2 st BrB till Handens TR, att TR:n måtte med tillämpning av 34 kap 3 § 2 st samma balk bestämma det straff S.N. skulle undergå till följd av utslaget d 12 okt 1978. TR:n avvisade genom beslut d 10 juni 1980 åklagarens framställning under motivering att TR:n lagligen inte ägde ta befattning med den begärda prövningen. Beslutet vann laga kraft.
 Riksåklagaren anhöll i ansökan som inkom till HD d 22 dec 1980, att HD måtte bevilja resning till förmån för S.N. och förordna, att målet skulle ånyo upptagas av TR:n för bestämmande av straffet.
 S.N. förklarade, att han icke hade något att erinra mot bifall till ansökningen.
 Föredraganden, RevSekr Olsson, hemställde i betänkande, att HD måtte meddela beslut enligt följande: Enligt 29 § nordiska verkställighetslagen skall med avseende å bestämmelser i svensk lag om sammanträffande av brott och om förändring av påföljd så anses som hade de aktuella finländska domarna meddelats här i riket. Detta innebär, att berörda domar skall anses som svenska när fråga uppkommer om tillämpning av ifrågavarande svenska bestämmelser. I förevarande fall är med avseende å sammanträffande av de brott som avses med de finländska domarna ej fråga om tillämpning av bestämmelserna i 34 kap BrB. Vid sådant förhållande är ej heller bestämmelserna i 34 kap 10 § 2 st BrB tillämpliga å sammanträffandet av de i Finland ådömda fängelsestraffen. På grund härav har TR:n, såsom denna också funnit, lagligen ej ägt att taga befattning med den begärda prövningen. HD lämnar därför resningsansökningen utan bifall.
 HD (JustR:n Westerlind, Hessler och Nordenson) fattade följande slutliga beslut: Till stöd för ansökningen har riksåklagaren anfört i huvudsak följande. De S.N. ådömda fängelsestraffen är enligt 7 § 1 st i 1963 års nordiska verkställighetslag verkställbara i Sverige som om straffen ådömts här i riket genom domar som vunnit laga kraft. Enligt 29 § 1 st andra punkten samma lag skall så anses som om de aktuella domarna meddelats här i riket och svensk lags bestämmelser om sammanträffande av brott och om förändring av påföljd tillämpas. Stadgandets ordalydelse efter ändring år 1964 ger klart vid handen att konkurrensreglerna i 34 kap BrB skall utan undantag äga tillämpning på nordisk dom som skall verkställas i Sverige. I praxis har bestämmelserna i 34 kap BrB tillämpats inte bara i fall då vid påföljdsbestämningen i en av svensk domstol meddelad dom förändring skett av påföljd ådömd i annat nordiskt land utan också i fall då fråga varit om sådan situation som avses i 34 kap 10 § 2 st BrB. Detta senare synes ha gällt såväl då en av domarna meddelats här i riket som då båda domarna meddelats i annat nordiskt land.
 Med hänsyn till ordalydelsen i 29 § 1 st andra punkten nordiska verkställighetslagen liksom till det ändamål lagen skall tillgodose bör stadgandet tolkas på det sätt riksåklagaren hävdat. I betraktande av vad som förekommit under förarbetet till lagstiftningen framstår emellertid denna tolkning ej som så självfallen att TR:ns rättstillämpning kan anses uppenbart stridande mot lag.
 HD lämnar därför resningsansökningen utan bifall.
 Referenten JustR Höglund, med vilken JustR Heuman förenade sig, var av skiljaktig mening och anförde: Till stöd för – - – se HD:s beslut – - – meddelats i annat nordiskt land.
 Såsom riksåklagaren anfört skall enligt 29 § 1 st andra punkten nordiska verkställighetslagen med avseende å bestämmelser i svensk lag om sammanträffande av brott och om förändring av påföljd så anses som om de ifrågavarande domarna meddelats här i riket. Härav följer att 34 kap 10 § 2 st BrB är tillämpligt på det fall som nu är i fråga. TR:n hade därför bort upptaga åklagarens anmälan enligt sistnämnda lagrum till prövning.
 På grund av det anförda och då TR:ns beslut att avvisa åklagarens anmälan får anses uppenbart strida mot lag, skall resningsansökningen bifallas.
 Jag beviljar jämlikt 58 kap 2 § 4 och 10 § RB den sökta resningen och förordnar att åklagarens anmälan skall ånyo upptagas av TR:n.


type: caselaw

text:
 6.10.2007
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 235/24
 Acțiune introdusă la 15 august 2007 — Regatul Țărilor de Jos/Comisia Comunităților Europene
 (Cauza T-309/07)
 (2007/C 235/45)
 Limba de procedură: olandeza
 Părțile
 Reclamant: Regatul Țărilor de Jos (reprezentanți: C. Wissels, M. de Grave și Y. de Vries, agenți)
 Pârâtă: Comisia Comunităților Europene
 Concluziile reclamantului
 —
 anularea Deciziei 2007/395 în măsura în care Comisia a considerat, în cuprinsul acestei decizii, că aprobarea sa este necesară, conform articolului 95 alineatul (6) CE, pentru menținerea actelor olandeze cu putere de lege privind utilizările parafinelor clorurate cu catenă scurtă care nu sunt citate în Directiva 2002/45/CE;
 —
 obligarea Comisiei la plata cheltuielilor de judecată.
 Motivele și principalele argumente
 Motivele și argumentele susținute sunt similare cu cele invocate în cauza T-234/04, Țările de Jos/Comisia (anterior cauza C-103/04) (1).
 (1) JO 2004 C 94, p. 30.


text:
 Viktigt rättsligt meddelande
 |
 52008PC0454
 Förslag till rådets förordning om införande av en tillfällig särskild åtgärd för att främja omstruktureringen av Europeiska unionens fiskeflotta som berörs av den ekonomiska krisen /* KOM/2008/0454 slutlig - CNS 2008/0144 */
 [pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |Bryssel den 8.7.2008KOM(2008) 454 slutlig2008/0144 (CNS)Förslag tillRÅDETS FÖRORDNINGom införande av en tillfällig särskild åtgärd för att främja omstruktureringen av Europeiska unionens fiskeflotta som berörs av den ekonomiska krisen(framlagt av kommissionen)MOTIVERING1. BAKGRUND• Motiv och syfteDe rådande oljepriserna är historiskt höga, även mätt i reala termer, och är tecken på ett systemiskt skifte i världsekonomin. Kommissionen ser på alla aspekter av detta problem, och den har i samband med detta nyligen offentliggjort meddelandet Åtgärder för att bemöta de stigande oljepriserna (KOM(2008) 384, Bryssel den 13 juni 2008). Kommissionen noterar att oljemarknaderna är globala, och därför har kommissionen och hela EU små möjligheter att ingripa direkt. Man inser att de fortsatt stigande oljepriserna, som har varit närmast explosionsartade de senaste månaderna, sätter stark press på fiskesektorn. Fiskesektorn är inte den enda näring som lider av de höga oljepriserna, men problemet är särskilt komplicerat inom fisket eftersom fiskeflottorna redan lider av en systemisk överkapacitet, vilken förvärras ytterligare av färre fiskemöjligheter jämfört med tidigare. Fiskpriserna har dessutom stagnerat i stor utsträckning och de flesta fiskeföretagen är små och medelstora företag. Höga oljepriser är ett strukturellt problem som kräver strukturella lösningar. Det behövs dock även kortsiktiga åtgärder för att se till att fiskesektorn inte slås ut helt. Vid sitt 1835:e möte i Strasbourg den 17 juni 2008 uppmärksammade kommissionen informationsmeddelande SEK(2008) 2079/3 om ett nödpaket för att både avhjälpa den nuvarande situationen med ekonomiska och sociala problem inom EU:s fiskesektor och bevilja varaktigt bidrag för att hantera problemet med systemisk överkapacitet. Insatserna måste omfatta hela EU och samordnas så att konkurrensen mellan medlemsstaterna eller flottorna inte snedvrids eller det uppstår diskriminering. Den djupa kris som de höga oljepriserna har utlöst gör det mer nödvändigt än någonsin att ta itu med sektorns strukturella problem från roten. Paketet är främst inriktat på att minska överkapaciteten och samtidigt se till att fartygen kan utnyttjas effektivare och med högre produktivitet. Eftersom det i denna nödsituation krävs lösningar som är samordnade på EU-nivå är paketet främst inriktat på ökad användning av Europeiska fiskerifonden (EFF). Det består huvudsakligen av åtgärder baserade på tillfälliga undantag från EFF-bestämmelserna för att stödja en snabbare anpassning av gemenskapens flotta till den nuvarande situationen och ge tillfällig hjälp för att mildra de ekonomiska och sociala följderna under övergångsfasen.• Allmän bakgrundFiskerisektorn är en viktig del i många kustregioners ekonomiska liv, och bidrar direkt till livsmedelssäkerhet och folkhälsa genom att tillhandahålla en rad olika varor av hög kvalitet. Totalt fanns det under 2005 i EU-27 cirka 407 000 personer sysselsatta i hela värdekedjan för fiskerivaror, varav 187 000 personer var sysselsatta i fångstsektorn och 18 000 sysselsatta i närliggande verksamhet. EU:s fiskerisektor har till följd av en kraftig överkapacitet länge suttit fast i en ond cirkel av dålig lönsamhet och överexploatering av bestånden. Sedan reformen av den gemensamma fiskeripolitiken 2002 har mycket gjorts för att bryta denna onda cirkel, men överkapaciteten och de excessiva fiskeansträngningarna fortsätter att hota sektorns lönsamhet. Denna strukturella sårbarhet gör att den kraftiga ökningen av oljepriset har drabbat fiskerisektorn särskilt hårt, i synnerhet eftersom denna utveckling inträffar i en marknadssituation där priserna på fisk har stagnerat under det senaste årtiondet.• Gällande bestämmelserRådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden• Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områdenDe föreslagna bestämmelserna har utformats i enlighet med målen för den gemensamma fiskeripolitiken och är förenliga med gemenskapens politik för hållbar utveckling.2. SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNING• Samråd med berörda parterEj möjligt eftersom förslaget brådskar.• Extern experthjälpDet fanns inget behov av extern expertis.• KonsekvensanalysEftersom förslaget brådskar har det inte gjorts någon konsekvensanalys. Följande argument talar dock för att de föreslagna undantagen är den bästa möjliga lösningen.Det är troligt att de nuvarande höga oljepriserna kommer att fortsätta att pressa marginalerna och likviditeten för personer verksamma inom fisket. Det internationella Brent-oljepriset har mer än femdubblats, från 20 dollar per fat 2002 till över 140 dollar per fat i juni 2008, och det visar inga tecken på att sluta stiga. Priserna för marina drivmedel i EU har ökat med runt 240 % och ligger idag i många fall över 0,7 euro/liter.Det uppskattas att EU-flottorna under 2006 lade ut cirka 1 miljard euro på drivmedel, dvs. cirka 15–20 % av landningarnas värde, med priser på 0,45–0,55 euro/liter. Idag är drivmedelspriserna avsevärt högre. Med nuvarande prisnivåer skulle drivmedelskostnaderna för hela flottan ligga på cirka 2 miljarder euro/år, eller cirka 30 % av värdet av EU-landningarna.När man ser på drivmedelskostnadernas storlek i förhållande till inkomsten visar det sig att det flottsegment som drabbats hårdast är fartyg med släpredskap (t.ex. trålare) som i allmänhet har starka motorer. Drivmedelskostnaderna utgör i vissa fall upp till 50 % av landningsvärdet. För fartyg som använder passiva redskap (t.ex. fällor, nät och långrevar) är effekterna betydligt mindre kännbara, men kan ändå uppgå till mellan 5 och 20 % av den totala fiskeinkomsten. Enligt de uppgifter som finns tillgängliga kan man dra slutsatsen att med de nuvarande drivmedelspriserna kan mängden förlorade arbetstillfällen uppgå till 15 % eller mer. Arbetstillfällena försvinner inte bara inom fångstsektorn, eftersom många hamntjänster, auktioner osv. är beroende av fartygens verksamhet.Sedan 1993 har EU-fångsterna sjunkit kontinuerligt, med i genomsnitt 2 % per år. Nästan alla bottenlevande bestånd har minskat på senare år och är i dag inte hållbara. Tillståndet för pelagiska bestånd, vars utveckling är mer cyklisk, är i allmänhet bättre. Små fångstmöjligheter betyder att denna del av sektorn har låg produktivitet. Följaktligen stiger kostnaderna per enhet och marginalerna minskar.Trots sjunkande landningsvolymer för de flesta bestånden har fiskpriserna för många viktiga arter vid första försäljningen stagnerat eller till och med sjunkit i reala termer. Detta beror delvis på att fisk är lättfördärvlig, att utbudet är starkt uppsplittrat och att berednings- och avsättningskedjor med stark köpkraft kan importera fiskprodukter till lägre priser från världsmarknaden. Under alla omständigheter kan fiskarna inte välta över de stigande omkostnaderna på efterföljande led vilket står i skarp kontrast till vad som sker i många andra industrisektorer.En av de största utmaningarna för EU:s fiskerinäring har alltid varit och är fortfarande den strukturella obalansen mellan flottkapacitet och resurserna i många fisken. EU-flottans överkapacitet uppskattades för några år sedan till cirka 40 %. Man har i många år försökt lösa detta problem genom den gemensamma fiskeripolitiken, men problemet är långt ifrån löst. På grund av överkapaciteten och eftersom resursunderlaget har urholkats av många års överfiske är fisket inte särskilt flexibelt när det gäller ekonomisk press utifrån såsom stigande drivmedelspriser.En ekonomisk analys visar dock att även för de mest drivmedelskrävande demersala och pelagiska flottorna kommer en kombination av reducerade flottor, återhämtade fiskbestånd och högre fiskpriser att göra större delen av sektorn lönsam igen.Strukturella insatser är därför viktiga när det gäller att lösa problemet med överkapacitet eftersom man genom sådana åtgärder bidrar till att förbättra resurserna, reducera drivmedelsberoendet och öka marknadsvärdet på fisk.3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER• Sammanfattning av den föreslagna åtgärdenFörslaget innebär att det införs en särskild tillfällig ordning som avviker från vissa bestämmelser i rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden för en period fram till den 31 december 2010.• Rättslig grundArtiklarna 36 och 37 i fördraget• SubsidiaritetsprincipenFörslaget avser ett område där gemenskapen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig.• ProportionalitetsprincipenFörslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl:Rådsförordningen i fråga ger medlemsstaterna nya möjligheter att använda Europeiska fiskerifonden på ett effektivare sätt för att stödja omstruktureringen av flottor som drabbats hårdast av den ekonomiska krisen. Den har utformats på ett sätt som säkerställer att effekterna av den föreslagna förordningen inte blir mer vittomfattande än vad som krävs i nuvarande kris, och att den inte hotar de grundläggande målen med den gemensamma fiskeripolitiken, särskilt när det gäller balansen mellan fiskekapacitet och fiskeresurser.Förslaget påverkar inte gemenskapens budget. Medlemsstaterna ska tillämpa undantagen genom att ändra sina nationella operativa EFF-program inom de gränser för åtagandebemyndiganden som satts upp för EFF för perioden 2007–2013.• Val av regleringsformFöreslagen regleringsform: förordning.Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl:Förslaget består av tillfälliga undantag från en rådsförordning, vilket kräver ännu en rådsförordning.4. BUDGETKONSEKVENSERDen innebär inga konsekvenser för budgeten, utom en ändring i den årliga profilen för betalningsbemyndiganden inom EFF.2008/0144 (CNS)Förslag tillRÅDETS FÖRORDNINGom införande av en tillfällig särskild åtgärd för att främja omstruktureringen av Europeiska unionens fiskeflotta som berörs av den ekonomiska krisenEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 36 och 37,med beaktande av kommissionens förslag[1],med beaktande av Europaparlamentets yttrande[2], ochav följande skäl:(1) Rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden[3] innehåller föreskrifter för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn. I avdelning IV kapitel I i den förordningen fastställs de villkor som ska vara uppfyllda för att medlemsstaterna ska få ekonomiskt stöd från Europeiska fiskerifonden för åtgärder för anpassning av gemenskapens fiskeflotta.(2) Syftet med Europeiska fiskerifonden är att bidra till de åtgärder som sedan 2002 års reform av den gemensamma fiskeripolitiken har vidtagits för att reducera trycket på fiskbestånden och samtidigt säkra hållbara sociala och ekonomiska villkor för den berörda sektorn.(3) I den nuvarande ekonomiska situationen, i synnerhet efter de kraftiga ökningarna av drivmedelspriserna, finns det ett överhängande behov att vidta ytterligare åtgärder för att snabbare anpassa gemenskapens fiskeflotta till den nuvarande situationen och samtidigt tillgodose behovet av att säkerställa hållbara sociala och ekonomiska villkor för den berörda sektorn. Sådana åtgärder bör bidra till att nå de allmänna målen i artikel 33 i fördraget och den gemensamma fiskeripolitikens mål i artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken[4]. Åtgärderna bör därför både avhjälpa den omedelbart allvarliga ekonomiska och sociala situationen och bidra till att lösa problemet med systematisk överkapacitet.(4) Det är viktigt att se till att alla medlemsstater får lika tillgång till sådana åtgärder och de bör därför vidtas och samordnas på gemenskapsnivå så att de inte snedvrider konkurrensen mellan medlemsstater eller flottor.(5) Det behövs därför ett gemenskapsinitiativ som kompletterar vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 1198/2006 och som medger tillfälliga undantag från de bestämmelserna. Initiativet bör därför omfatta särskilda åtgärder av allmän karaktär och genomförande av program för anpassning av flottan i medlemsstaterna som effektivt avhjälper de nuvarande ekonomiska svårigheterna, samtidigt som fiskerisektorns lönsamhet säkras på lång sikt.(6) På grund av åtgärdernas exceptionella karaktär och den allvarliga ekonomiska kris som de är avsedda att avhjälpa, bör åtgärderna inte vidtas under längre tid än nödvändigt för att nå de uppställda målen.(7) Åtgärderna bör genomföras av medlemsstaterna inom ramen för deras operativa program inom Europeiska fiskerifonden och finansieras med de medel som de tilldelats inom de ramarna.(8) Medlemsstaterna bör dessutom kunna komplettera de åtgärder som sådana medel beviljas för genom att finansiera vissa åtgärder uteslutande med hjälp av nationella medel utan finansiering från gemenskapens finansiella instrument. Eftersom det är nödvändigt att snabbt avhjälpa den allvarliga situation som fiskerisektorn befinner sig i bör åtgärderna, som syftar till att förbättra strukturerna inom fiskerisektorn och sektorns ekonomiska lönsamhet på lång sikt, inte omfattas av artiklarna 87, 88 och 89 i fördraget. För att begränsa eventuell snedvridning av konkurrensen och effekter på den inre marknaden bör åtgärderna omfattas av vissa begränsningar.(9) Genom initiativet bör det beviljas gemenskapsstöd för åtgärder som innebär definitivt eller tillfälligt upphörande av fiskeverksamhet, investeringar ombord för att minska fiskefartygets drivmedelsberoende, för socioekonomisk kompensation och vissa åtgärder av mer gemensam karaktär. För att göra åtgärderna mer effektiva och ge medlemsstaterna möjlighet att i så stor utsträckning som möjligt utnyttja de tillgängliga medlen bör gränserna för privat deltagande i finansieringen av åtgärderna sänkas.(10) För att bidra till omstrukturering bör tillfälligt upphörande av fiskeverksamheten göras tillgängligt. Syftet med tillfälligt upphörande av fiskeverksamheten bör i synnerhet vara att öka de ekonomiska fördelarna genom att stödja återhämtning av bestånden eller genom att skapa mer gynnsamma marknadsvillkor. Medlemsstaterna bör därför uppmanas att koppla perioden för tillfälligt upphörande av fiskeverksamheten med hänsyn till biologiska förlopp, årstidsvariationer och marknadsdynamiska överväganden. I samband med den ekonomiska krisen är det också nödvändigt att göra det lättare att bevilja kompensation till fiskare som tillfälligt har upphört med sin verksamhet redan före denna förordnings antagande.(11) För att hjälpa fiskesektorn att anpassa sig till mindre drivmedelsförbrukande fiskemetoder bör det göras lättare att byta ut befintlig utrustning ombord på fiskefartyg mot ny, som tillåter mindre energiförbrukande fiskemetoder. Därför bör det ställas ytterligare möjligheter till förfogande för att bidra till investeringar ombord på fiskefartyg.(12) Gemenskapens bidrag bör också ges för kollektiva åtgärder som syftar till att ställa expertis till förfogande för fartygsägare i samband med energibesiktningar av fartyg, och expertutlåtanden om utvecklingen av omstrukturerings- och moderniseringsplaner och program för anpassning av flottan. Dessutom bör det tillhandahållas finansiering för pilotprojekt som syftar till att minska fartygens, maskinernas, utrustningens eller redskapens energiförbrukning.(13) För att säkra fiskerisektorns långsiktiga hållbarhet bör det införas ett nytt styrmedel som ger medlemsstaterna möjlighet att minska flottornas kapacitet och öka deras lönsamhet. Detta bör ske med hjälp av program för anpassning av flottan och bör gälla för flottor vars energikostnader i genomsnitt utgör minst 30 % av produktionskostnaderna. Sådana program för anpassning av flottan bör leda till en kapacitetsminskning för de berörda flottorna på minst 30 %.(14) Om medlemsstaterna genomför åtgärder som ett led i program för anpassning av flottan i syfte att genom kapacitetsminskning säkra lönsamheten på lång sikt för en eller flera av deras flottor bör mer gynnsamma villkor gälla.(15) Medlemsstaterna bör uppmuntras att utvidga sina program för definitivt upphörande av fiskeverksamhet för att anpassa sina flottor till de tillgängliga resurserna. Det bör därför öppnas upp fler bidragsmöjligheter för definitivt upphörande av fiskeverksamhet. För att underlätta omstrukturering bör ytterligare möjligheter till tillfälligt upphörande av fiskeverksamheten finnas för yrkesfiskare och fartygsägare som berörs av program för anpassning av flottan.(16) Medlemsstater som har antagit ett program för anpassning av flottan bör dessutom också ha rätt att genomföra åtgärder för partiell avveckling, som säkerställer att de medel som finns till förfogande inom Europeiska fiskerifonden för att minska den berörda flottans kapacitet och energiförbrukning används på ett mer kostnadseffektivt sätt. Enligt sådana åtgärder för partiell avveckling bör fartygsägare som tar bort ett eller flera av sina fartyg från flottan få lov att återanvända en del av den uttagna kapaciteten till ett nytt och mindre fartyg med lägre energiförbrukning. Dessutom bör medlemsstater få lov att tilldela en mindre del av den totala kapacitet som avvecklats genom programmet för anpassning av flottan till nya fartyg. I sådana fall bör medlen ställas till förfogande endast för den del av kapaciteten som avvecklats definitivt.(17) Med tanke på situationens allvar och behovet av omedelbara insatser i alla medlemsstater bör gemenskapens delfinansiering från Europeiska fiskerifonden för åtgärder enligt detta initiativ ökas till 95 %. I detta sammanhang bör dessa medel också ställas till medlemsstaternas förfogande snabbare än vanligt.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.KAPITEL IALLMÄNNA BESTÄMMELSERArtikel 1Syfte1. I denna förordning fastställs en särskild gemenskapsåtgärd, som en särskild ordning inom Europeiska fiskerifonden (nedan kallad EFF ), i syfte att ge extraordinärt och tillfälligt stöd till personer och företag som är verksamma inom fiskerisektorn och som berörs av den ekonomiska krisen förorsakad av stigande oljepriser under 2008.2. Denna särskilda åtgärd består ava) allmänna åtgärder som kompletterar och avviker från vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 1198/2006, ochb) särskilda åtgärder som kompletterar och avviker från vissa bestämmelser i förordningarna (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 1198/2006 och som förutsätter att det genomförs ett sådant program för anpassning av flottan som avses i artikel 12.Artikel 2TillämpningsområdeDenna förordning gäller endast för offentligt stöd som de relevanta nationella myndigheterna har fattat ett administrativt beslut om senast den 31 december 2010.Artikel 3 Finansieringsram1. För de åtgärder som anges i denna förordning får det beviljas finansiellt stöd från EFF inom gränserna för de åtagandebemyndiganden som satts upp för perioden 2007–2013.2. Offentligt stöd som beviljas för denna särskilda åtgärd får inte kumuleras med annat offentligt stöd för samma ändamål, i synnerhet stöd från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), Europeiska socialfonden (ESF), Sammanhållningsfonden, andra finansiella gemenskapsinstrument och nationella medel.Artikel 4Tillämpning av bestämmelserna om statligt stöd1. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 ska artiklarna 87, 88 och 89 i fördraget inte tillämpas på stöd som medlemsstaterna beviljar inom tillämpningsområdet för artikel 36 i fördraget i enlighet med och i överensstämmelse med denna förordning.2. Artiklarna 87, 88 och 89 i fördraget ska tillämpas på stöd som medlemsstaterna beviljar utan finansiering från gemenskapens finansiella instrument och som överstiger de gränser som fastställs i artikel 1.3 i kommissionens förordning (EG) nr .../2008 av den ... juli 2008 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på små och medelstora företag verksamma inom produktion, beredning och saluföring av fiskeriprodukter.3. När det gäller stöd som medlemsstaterna beviljar utan finansiering från gemenskapens finansiella instrument och som inte överskrider de gränser som fastställs i artikel 1.3 i kommissionens förordning (EG) nr .../2008 av den ... juli 2008 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på små och medelstora företag verksamma inom produktion, beredning och saluföring av fiskeriprodukter ska medlemsstaterna till kommissionen skicka en sammanfattning av informationen om sådant stöd innan det beviljas. Medlemsstaterna ska dessutom senast den 1 juli varje år skicka en rapport till kommissionen om det stöd som beviljats enligt denna punkt.KAPITEL IIAllmänna åtgärderARTIKEL 5 ALLMÄNNA ÅTGÄRDEROffentligt stöd till de personer och företag som avses i artikel 1 får beviljas till och med den 31 december 2010 enligt bestämmelserna i detta kapitel.Artikel 6Tillfälligt upphörande av fiskeverksamhet1. Utöver de åtgärder som anges i artikel 24 i förordning (EG) nr 1198/2006 får EFF bidra till finansieringen av stödåtgärder för yrkesfiskares och fiskefartygsägares tillfälliga upphörande av fiskeverksamheten, dock högst i tre månader under perioden 1 juli 2008–31 december 2009 och förutsatt atta) det tillfälliga upphörandet av fiskeverksamheten börjar före den 30 november 2008, ochb) de stödmottagande företagen inom sex månader efter dagen för denna förordnings ikraftträdande omfattas av omstruktureringsåtgärder såsom program för anpassning av flottan, planer för anpassning av fiskeansträngningen, nationella avvecklingsprogram, fiskeplaner eller andra omstrukturerings- eller moderniseringsåtgärder.2. De åtgärder som anges i punkt 1 får omfatta följande kostnader:a) Fartygsägarens fasta kostnader när fartyget ligger vid kaj, t.ex. hamnavgifter, försäkringskostnader, underhållskostnader, finansiella kostnader i samband med lån.b) Del av yrkesfiskarnas grundlön.3. Det totala offentliga stödet per medlemsstat till de åtgärder som föreskrivs i punkt 1 får inte överskrida den högsta av följande två trösklar: 6 miljoner euro eller 8 % av det finansiella EFF-stöd som beviljas sektorn i den berörda medlemsstaten.4. Medlemsstaterna ska kontrollera att det stöd som beviljas i enlighet med detta kapitel uppfyller villkoren i artikel 70 i förordning (EG) nr 1198/2006 och kommissionen ska göra finansiella korrigeringar i enlighet med artikel 97 i samma förordning om medlemsstaterna inte ser till att de personer eller företag som tar emot detta stöd inom sex månader från denna förordnings ikraftträdande omfattas av de omstruktureringsåtgärder som avses i punkt 1 b.Artikel 7Investeringar ombord på fiskefartyg och selektivitetGenom undantag från led a i bilaga II till förordning (EG) nr 1198/2006 ska det lägsta privata bidraget när det beviljas stöd för finansiering av utrustning som avsevärt förbättrar energieffektiviteten ombord på fiskefartyget, inbegripet fartyg för småskaligt kustfiske, vara 40 %.Artikel 8Socioekonomisk kompensationUtöver de åtgärder som anges i artikel 27 i förordning (EG) nr 1198/2006 får EFF bidra till finansieringen av åtgärder som rör tidigt utträde ur fiskerinäringen, inbegripet förtidspensionering av personer som arbetar inom fiskerisektorn, dock inte personer som arbetar inom vattenbrukssektorn och inom sektorn för beredning av fiskeri- och vattenbruksprodukter.Artikel 9Gemensamma insatser1. Utöver de gemensamma insatser som anges i artikel 37 i förordning (EG) nr 1198/2006 får EFF bidra till finansieringen av åtgärder som rör hjälp meda) energibesiktningar för grupper av fartyg, ochb) expertrådgivning om utarbetande av omstrukturerings- eller moderniseringsplaner, inbegripet de program för anpassning av flottan som avses i artikel 12.2. Genom undantag från led a i bilaga II till förordning (EG) nr 1198/2006 ska den högsta procentsatsen för offentligt stöd, när det beviljas bidrag för finansiering av de åtgärder som avses i punkt 1, vara 100 %.3. EFF får bidra till finansieringen av ersättning som beviljas till producentorganisationer som inte längre har rätt till stöd enligt artikel 10.1 andra och tredje stycket i rådets förordning (EG) nr 104/2000 av den 17 december 2000 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter[5] för att kompensera för de kostnader som producentorganisationerna påförs till följd av de skyldigheter de åläggs enligt artikel 9 i samma förordning, på de villkor som anges i artikel 10.2–10.4 i den förordningen.Artikel 10PilotprojektUtöver de åtgärder som anges i artikel 41.2 i förordning (EG) nr 1198/2006 får EFF bidra till finansieringen av pilotprojekt som testar tekniska förbättringar för att minska fartygens, motorernas, utrustningens eller redskapens energiförbrukning.KAPITEL IIIsärskilda åtgärder som endast gäller för flottor som omfattas av program för anpassning av flottanARTIKEL 11 ÅTGÄRDER SOM ENDAST GÄLLER FÖR FLOTTOR SOM OMFATTAS AV PROGRAM FÖR ANPASSNING AV FLOTTANOffentligt stöd till de personer och företag som avses i artikel 1 får beviljas till och med den 31 december 2010 enligt bestämmelserna i detta kapitel, förutsatt att de omfattas av ett sådant program för anpassning av flottan som avses i artikel 12.Medlemsstaterna ska kontrollera att stöd som beviljas i enlighet med detta kapitel uppfyller villkoren i artikel 70 i förordning (EG) nr 1198/2006 och kommissionen ska göra finansiella korrigeringar i enlighet med artikel 97 i samma förordning om medlemsstaterna inte ser till att de nödvändiga fiskekapacitetsminskningarna och det definitiva eller tillfälliga upphörandet av fiskeverksamheten genomförs i enlighet med detta kapitel.Artikel 12Program för anpassning av flottan1. Medlemsstaterna får anta och genomföra program för anpassning av flottan som syftar till att omstrukturera de fiskeflottor som berörs av den ekonomiska krisen.2. Program för anpassning av flottan får omfatta de åtgärder som anges i avdelning IV kapitel I i förordning (EG) nr 1198/2006 och de åtgärder som fastställs i den här förordningen.3. Ett program för anpassning av flottan får endast avse flottor för vilka energikostnaderna i genomsnitt utgör minst 30 % av produktionskostnaderna, baserat på omsättningen 2007, för den flotta som omfattas av programmet.4. Ett program för anpassning av flottan ska uppfylla följande krav:a) Det ska senast den 31 december 2012 ha lett till en permanent minskning av fiskekapaciteten i den flotta som programmet omfattar med minst 30 %. Denna gräns kan, under förutsättning att kommissionen godkänner det, sänkas till lägst 20 % om programmet för anpassning av flottan avser en medlemsstat vars flotta består av färre än 100 fartyg, och en minskning med 30 % skulle påverka lönsamheten för fiskerelaterad verksamhet som är beroende av flottan på ett oproportionerligt sätt.b) Det ska innehålla en förteckning över de fartyg som omfattas av programmet, med uppgift om fartygets namn och nummer i registret över gemenskapens fiskeflotta.5. Ett fiskefartyg får endast omfattas av ett program för anpassning av flottan. För att ett fiskefartyg ska få omfattas av ett program för anpassning av fiskeflottan ska följande villkor vara uppfyllda:a) Fartyget ska ha bedrivit fiskeverksamhet i minst 60 dagar till sjöss per år under de sista två åren före antagandet av programmet för anpassning av flottan.b) Fartyget ska vara kunna tas i drift den dag programmet för anpassning av flottan antas.6. Senast nio månader efter denna förordnings ikraftträdande ska medlemsstaterna informera kommissionen om de program för anpassning av flottan som antagits.7. Om en medlemsstat begär en revidering av sitt operativa program för att inlemma program för anpassning av flottan ska artikel 18 i förordning (EG) nr 1198/2006 tillämpas i enlighet med detta.Artikel 13Efterlevnad och revision av program för anpassning av flottan1. De rapporter som avses i artikel 67 i förordning (EG) nr 1198/2006 ska innehålla de resultat som uppnåtts i genomförandet av programmen för anpassning av flottan.2. Kommissionen får utföra revisioner av genomförandet av programmen för anpassning av flottan. För detta ändamål kan de ta hjälp av externa experter som finansieras av EFF med stöd av artikel 46.1 i förordning (EG) nr 1198/2006.3. Om en medlemsstat inte följer villkoren i ett program för anpassning av flottan eller inte uppnår de resultat som satts upp i programmet inom föreskriven tidsfrist ska detta betraktas som en oegentlighet i den mening som avses i artikel 97 i förordning (EG) nr 1198/2006. Kriterierna för korrigeringar i den artikeln ska tillämpas på samma sätt.Artikel 14Definitivt upphörande av fiskeverksamhet1. Vid tillämpning av artikel 23 i förordning (EG) nr 1198/2006 ska program för anpassning av flottan jämställas med de planer för anpassning av fiskeansträngningen som avses i den artikeln.2. Bestämmelserna i artikel 23.2 i förordning (EG) nr 1198/2006 ska inte gälla för åtgärder som rör definitivt upphörande av fiskeverksamheten som antas inom ramen för ett program för anpassning av flottan.3. Senast sex månader efter antagandet av ett program för anpassning av flottan ska de fartyg som förtecknas för definitivt upphörande av fiskeverksamheten i programmet för anpassning av flottan definitivt upphöra med sin fiskeverksamhet.Artikel 15Tillfälligt upphörande av fiskeverksamhet1. Utöver de åtgärder som anges i artikel 24 i förordning (EG) nr 1198/2006 och i artikel 6 i den här förordningen får EFF bidra till finansieringen av stödåtgärder för tillfälligt upphörande av fiskeverksamheten till yrkesfiskare och fiskefartygsägare som omfattas av ett program för anpassning av flottan, förutsatt att det tillfälliga upphörandet genomförs under perioden 1 januari 2009–31 december 2009 och högst pågåra) tre månader före fartygets definitiva avveckling eller under den period då motorn byts ut; perioden kan förlängas med upp till tre månader från och med den 1 januari 2010 om motorbytet fortfarande pågår.b) sex veckor för andra fartyg som omfattas av ett program för anpassning av flottan om de fartygen omfattas av någon av de åtgärder som avses i artikel 12.2.2. De åtgärder som anges i punkt 1 får omfatta följande kostnader:a) Fartygsägarens fasta kostnader när fartyget ligger vid kaj, t.ex. hamnavgifter, försäkringskostnader, underhållskostnader, finansiella kostnader i samband med lån.b) Del av yrkesfiskarnas grundlön.3. Det totala offentliga stödet per medlemsstat till de åtgärder som föreskrivs i punkt 1 får inte överskrida den högsta av följande två trösklar: 6 miljoner euro eller 8 % av det finansiella EFF-stöd som beviljas sektorn i den berörda medlemsstaten.Artikel 16Investeringar ombord på fiskefartyg och selektivitet1. Genom undantag från led a i bilaga II till förordning (EG) nr 1198/2006 ska det lägsta privata bidraget, när det gäller bidrag till finansiering av utrustning, redskap eller motorbyte som avsevärt förbättrar energieffektiviteten ombord på fiskefartyget, inbegripet fartyg för småskaligt kustfiske, vara 40 %.2. Medlemsstaterna ska fastställa det lägsta privata bidrag som avses i punkt 1 på grundval av objektiva kriterier såsom fartygets ålder, den förbättrade energieffektiviteten eller den kapacitetsminskning som programmet för anpassning av flottan innebär.3. Den åldersgräns som avses i artikel 25.1 i förordning (EG) nr 1198/2006 ska inte gälla för fartyg som får stöd enligt den här artikeln för byte av utrustning eller redskap.4. Genom undantag från artikel 25.3 c i förordning (EG) nr 1198/2006 får EFF bidra till ett motorbyte per fartyg med en total längd över 24 meter som omfattas av ett program för anpassning av flottan, förutsatt att den nya motorn har minst 20 % lägre effekt än den gamla motorn och att den ökar energieffektiviteten.5. Genom undantag från artikel 25.7 i förordning (EG) nr 1198/2006 får ytterligare en ersättning av fiskeredskap göras på fartyg som omfattas av ett program för anpassning av flottan, förutsatt att det nya redskapet avsevärt förbättrar energieffektiviteten. Villkoren i leden a och b i den punkten ska inte gälla.KAPITEL IVåtgärder för partiell avveckling inom program för anpassning av flottanARTIKEL 17 PARTIELL AVVECKLINGFartygsägare som definitivt avvecklar ett eller flera fartyg som omfattas av ett program för anpassning av flottan för att bygga ett nytt fartyg med mindre fiskekapacitet och mindre energiförbrukning får beviljas offentligt stöd till och med den 31 december 2010 enligt bestämmelserna i detta kapitel, förutsatt att programmet för anpassning av flottan uppfyller följande två krav:a) Det omfattar fartyg som använder ett och samma fiskeredskap, ochb) det omfattar fartyg som står för minst 70 % av kapaciteten hos den flotta som använder det redskapet i medlemsstaten.Sådan definitiv avveckling kallas nedan partiell avveckling .Medlemsstaterna ska kontrollera att stöd som beviljas i enlighet med detta kapitel uppfyller villkoren i artikel 70 i förordning (EG) nr 1198/2006 och kommissionen ska göra finansiella korrigeringar i enlighet med artikel 97 i samma förordning om medlemsstaterna inte ser till att de nödvändiga fiskekapacitetsminskningarna görs i enlighet med detta kapitel.Artikel 18Offentligt stöd för definitivt upphörande av fiskeverksamhet1. Utöver artikel 23 i förordning (EG) nr 1198/2006 ska en fartygsägare som genomför partiell avveckling ha rätt till offentligt stöd för definitivt upphörande av fiskeverksamheten för skillnaden mellan den avvecklade kapaciteten och den kapacitet som omfördelas till ett nytt fartyg.2. Det nya fartygets fiskekapacitet får inte vara högre än 40 % av den kapacitet som fartygsägaren har avvecklat.3. I förekommande fall ska medlemsstaterna ändra fiskelicensen i enlighet därmed.Artikel 19Avveckling och omfördelning av fiskekapacitet1. Genom undantag från artikel 11.3 och 11.4 i förordning (EG) nr 2371/2002 får medlemsstater omfördela upp till 25 % av den kapacitet som definitivt avvecklas inom ramen för ett program för anpassning av flottan till nya fartyg enligt artikel 17.2. De referensnivåer som avses i artikel 12 i förordning (EG) nr 2371/2002 ska minskas med skillnaden mellan den definitivt avvecklade kapaciteten och den omfördelade kapaciteten.3. Den kapacitet som omfördelats enligt punkt 1 behöver inte beaktas vid medlemsstaternas upprättande av jämvikt mellan in- och utträde enligt artikel 13 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002.4. I program för anpassning av flottan där partiell avveckling används för mer än 33 % av den ursprungliga flottkapaciteten, ska den totala kapacitetsminskningen genom programmet för anpassning av flottan vara minst 66 %.KAPITEL VSlutbestämmelserARTIKEL 20 SLUTBESTÄMMELSER1. Genom undantag från artikel 53 i förordning (EG) nr 1198/2006 ska bidraget från EFF till insatser som finansieras inom ramen för denna särskilda åtgärd omfattas av ett tak på 95 % av de totala offentliga utgifterna och inte beaktas vid tillämpningen av de tak som avses i artikel 53.3.2. Genom undantag från artikel 81.1 i förordning (EG) nr 1198/2006 ska ett andra förskottsbelopp motsvarande 7 % av bidraget från EFF för perioden 2007–2013 till det operativa programmet betalas av kommissionen på medlemsstatens begäran. För operativa program som antogs under 2007 ska ovan nämnda begäran lämnas in till kommissionen senast den 31 oktober 2008. För operativa program som antogs under 2008 ska ovan nämnda begäran lämnas in till kommissionen senast den 30 juni 2009. Förskottsbeloppet kan delas upp på två finansieringsår i enlighet med EFF:s tillgängliga budget.3. Genom undantag från artikel 81.2 i förordning (EG) nr 1198/2006 ska det totala belopp som betalats ut som förskott, om ett andra förskottsbeloppet har betalats ut enligt punkt 2, återbetalas till kommissionen av det organ som medlemsstaten utsett, om ingen ansökan om utbetalning i samband med det operativa programmet har lämnats in inom 24 månader från den dag då kommissionen gjorde den första delbetalningen av det andra förskottsbeloppet.KAPITEL VISLUTBESTÄMMELSERArtikel 21GenomförandebestämmelserTillämpningsföreskrifter för denna förordning ska antas i enlighet med förfarandet i artikel 101.3 i förordning (EG) nr 1198/2006.Artikel 22IkraftträdandeDenna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.Utfärdad i Bryssel denPå rådets vägnarOrdförandeFINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKTDenna rådsförordning är en tillfällig åtgärd som kompletterar Europeiska fiskerifondens (EFF) åtgärder i rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006. Denna finansieringsöversikt för rättsakt kompletterar därför finansieringsöversikten för EFF-förordningen. Den innebär inga konsekvenser för budgeten, utom en ändring i den årliga profilen för betalningsbemyndiganden inom EFF. Denna ändrade profil för betalningsbemyndiganden är resultatet av dubbleringen av eventuella förskott från 7 % till 14 % av det planerade totalbeloppet för EFF.1. FÖRSLAGETS BENÄMNINGRådets förordning om införande av en tillfällig särskild åtgärd för att främja omstruktureringen av den europeiska fiskeflottan som påverkas av den ekonomiska krisen2. BERÖRDA DELAR I DEN VERKSAMHETSBASERADE FÖRVALTNINGEN/BUDGETERINGENBerörda politikområden: Havsfrågor och fiskeVerksamhet: 11.06 Europeiska fiskerifonden (EFF)3. BERÖRDA BUDGETRUBRIKER3.1. Budgetrubriker (driftsposter och tillhörande poster för tekniskt och administrativt stöd (före detta B/A-poster) – nummer och benämning11.0612: EFF – konvergensmål och 11.0613: EFF – icke-konvergensmål3.2. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå och inverka på budgetenFörordningen är i kraft till och med den 31 december 20103.3. Budgettekniska uppgifterBudgetrubrik | Typ av utgifter | Nya | Bidrag från Eftaländer | Bidrag från ansökande länder | Rubrik i budgetramen |11.0612 och 11.0613 | Icke-oblig. utg. | Diff. anslag[6] | NEJ | NEJ | NEJ | nr 2 |4. SAMMANFATTNING AV RESURSBEHOVEN4.1. Finansiella resurser4.1.1. Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndigandenMiljoner euro (avrundat till tre decimaler)Typ av utgifter | Avsnitt nr | 2008 | 2009 | 2010 och följande budgetår | Totalt |Driftsutgifter[7] |Åtagandebemyndiganden | 8.1. | a |Betalningsbemyndiganden[8] | b | 230.975 | 70.372 | -301.347 | 0.000 |Administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet[9] |Tekniskt och administrativt stöd | 8.2.4. | c |TOTALT REFERENSBELOPP |Åtagandebemyndiganden | a+c |Betalnings-bemyndiganden | b+c | 230.975 | 70.372 | -301.347 | 0.000 |Administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet[10] |Personalutgifter och därtill hörande utgifter | 8.2.5. | d |Andra administrativa utgifter än personalutgifter och därtill hörande utgifter som inte ingår i referensbeloppet | 8.2.6. | e |Totala beräknade utgifter för åtgärden |TOTALA ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | a+c+d+e |TOTALA BETALNINGS-BEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | b+c+d+e | 230.975 | 70.372 | -301.347 | 0.000 |4.1.2. Förenlighet med den ekonomiska planeringenX Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.( Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetramen.( Förslaget kan kräva tillämpning av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet[11] (dvs. flexibilitetsmekanismen eller revidering av budgetramen).4.1.3. Påverkan på inkomsternaX Förslaget påverkar inte inkomsterna.( Förslaget påverkar inkomsterna enligt följande: 4.2. Personalresurser (t.ex. tjänstemän, tillfälligt anställda och extern personal) uttryckt i heltidsekvivalenter – för ytterligare uppgifter, se punkt 8.2.1.Ingen ändring jämfört med finansieringsöversikten för EFF.Årsbehov | År n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 och följ-ande bud-getår |Personal totalt (antal) |5. BESKRIVNING OCH MÅLNärmare beskrivning av förslaget ges i motiveringen och finansieringsöversikten som bifogas EFF-förordningen.5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång siktDet åtgärdspaket som föreslås är avsett att inom ramen för EFF ge extraordinärt och tillfälligt stöd till de personer och företag som är verksamma i fiskerisektorn och som påverkas av den ekonomiska kris som de ökade oljepriserna under 2008 orsakat.5.2. Mervärdet av en åtgärd på gemenskapsnivå – förslagets förenlighet med övriga finansiella instrument – eventuella synergieffekterSe finansieringsöversikten för EFF.5.3. Förslagets mål och förväntade resultat samt indikatorer för dessa inom ramen för den verksamhetsbaserade förvaltningenSe finansieringsöversikten för EFF.5.4. Metod för genomförande (preliminär)( Centraliserad förvaltning( Direkt av kommissionen( Indirekt genom delegering till( genomförandeorgan( sådana av gemenskaperna inrättade organ som avses i artikel 185 i budgetförordningen( nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltningX Delad eller centraliserad förvaltningX Tillsammans med medlemsstaterna( Tillsammans med tredjeländer( Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka)Anmärkningar:6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING – INGA ÄNDRINGAR JÄMFÖRT MED FINANSIERINGSÖVERSIKTEN FÖR EFF6.1. ÖvervakningssystemSe finansieringsöversikten för EFF.6.2. Utvärdering6.2.1. FörhandsutvärderingFörslaget innebär inga ytterligare konsekvenser för budgeten, utan ändrar endast planen för utbetalningar, så det behövs ingen särskild förhandsutvärdering av detta förslag.6.2.2. Åtgärder som har vidtagits med anledning av en interims- eller efterhandsutvärdering (lärdomar som dragits av liknande åtgärder)Se de regler som satts upp för EFF.6.2.3. Bestämmelser om och tidsintervall för framtida utvärderingarSe de regler som satts upp för EFF.7. Bestämmelser om bedrägeribekämpningSe de regler som satts upp för EFF.8. NÄRMARE UPPGIFTER OM RESURSBEHOVEN – INGA ÄNDRINGAR JÄMFÖRT MED FINANSIERINGSÖVERSIKTEN FÖR EFF8.1. Kostnader för förslaget fördelade på målÅtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 |Tjänstemän eller tillfälligt anställda[13] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Personal som finansieras[14] genom art. XX 01 02 |Övrig personal[15] som finansieras genom art. XX 01 04/05 |TOTALT |8.2.2. Beskrivning av de arbetsuppgifter som åtgärden för med sig8.2.3. Beskrivning av hur behovet av personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna kommer att tillgodoses( Tjänster som för närvarande avdelats för att förvalta det program som ska ersättas eller förlängas.( Tjänster som redan har avdelats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för år n.( Tjänster som kommer att begäras i samband med nästa årliga politiska strategi/preliminära budgetförslag.( Tjänster som kommer att tillföras genom omfördelning av befintliga resurser inom den förvaltande avdelningen (intern omfördelning).( Tjänster som krävs för år n, men som inte planerats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för det berörda året.8.2.4. Övriga administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet (XX 01 04/05 – Utgifter för administration)Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)Budgetrubrik (nummer och benämning) | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 och följande budgetår | TOTALT |Övrigt tekniskt och administrativt stöd |- internt |- externt |Totalt tekniskt och administrativt stöd |8.2.5. Kostnader för personal och därtill hörande kostnader som inte ingår i referensbeloppetMiljoner euro (avrundat till tre decimaler)Typ av personal | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 och följande budgetår |Tjänstemän och tillfälligt anställda (XX 01 01) |Personal som finansieras genom artikel XX 01 02 (extraanställda, nationella experter, kontraktsanställda etc.) (ange budgetrubrik) |Totala kostnader för personal och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) |Beräkning - Tjänstemän och tillfälligt anställdaBeräkning – Personal som finansieras genom artikel XX 01 028.2.6. Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) |År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 och följande budgetår | TOTALT |XX 01 02 11 01 – Tjänsteresor |XX 01 02 11 02 – Konferenser och möten |XX 01 02 11 03 – Kommittémöten[17] |XX 01 02 11 04 – Studier och samråd |XX 01 02 11 05 – Informationssystem |2 Andra administrativa utgifter, totalbelopp (XX 01 02 11) |3 Övriga utgifter av administrativ karaktär (specificera genom att ange budgetrubrik) |Totala administrativa utgifter, utom personalkostnader och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) |Beräkning – Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet[1] EUT C [...], [...], s. [...].[2] EUT C [...], [...], s. [...].[3] EUT L 223, 15.8.2006, s. 1[4] EGT L 358, 31.12.2002, s. 59. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 865/2007 (EUT L 192, 24.7.2007, s. 1).[5] Rådets förordning (EG) nr 104/2000 av den 17 december 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter (EGT L 17, 21.1.2000, s. 22).[6] Differentierade anslag[7] Utgifter som inte omfattas av kapitel xx 01 i avdelning xx.[8] Omprogrammerade betalningsbemyndiganden för ytterligare förskott under 2008 för alla medlemsstater vars operativaprogram antogs 2007 och under 2009 för alla medlemsstater vars operativa program kommer attantas 2008. Ingen nettoökning under hela programperioden.[9] Utgifter som omfattas av artikel xx 01 04 i avdelning xx.[10] Utgifter som omfattas av kapitel xx 01 utom artiklarna xx 01 04 eller xx 01 05.[11] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.[12] Se beskrivning i avsnitt 5.3.[13] Kostnaderna för dessa ingår INTE i referensbeloppet.[14] Kostnaderna för dessa ingår INTE i referensbeloppet.[15] Kostnader för dessa ingår i referensbeloppet.[16] Det ska göras en hänvisning till den särskilda finansieringsöversikten för det eller de berörda genomförandeorganen.[17] Ange vilken typ av kommitté som avses samt vilken kategori den tillhör.


text:
 Avis juridique important
 |
 11992M/PRO/DE/01
 Verdrag betreffende de Europese Unie - Protocol betreffende de procedure bij buitensporige tekorten - Artikel 1
 Publicatieblad Nr. C 191 van 29/07/1992 blz. 0084
 Artikel 1 De in artikel 104 C, lid 2, van het Verdrag bedoelde referentiewaarden zijn: - 3 % voor de verhouding tussen het voorziene of feitelijke overheidstekort en het bruto binnenlands produkt tegen marktprijzen, - 60 % voor de verhouding tussen de overheidsschuld en het bruto binnenlands produkt tegen marktprijzen.


text:
Artigo 7 cf comentado | Redação - Serviço
 Artigo 7 cf comentado, Direito constitucional - questoes com gabarito comentado sobre artigo 5o, nacionalidade e poder constituinte.
 Onde posso achar comentários sobre os incisos do artigo 7° da cf seguir 3 respostas 3 denunciar abuso. 7, xxxiii , da cf de 1988 artigo 7o , iv e vii da crfb referido dispositivo constitucional aplicado aos servidores públicos por força do artigo. Cf, art 14 art 14 a soberania § 7° são inelegíveis, no território da jurisdição do titular, o cônjuge e os parentes consanguíneos ou afins, até o. Art225 cf comentado ministros stf passa a vigorar acrescida do seguinte artigo: problema da assinalagmaticidade em uma sociedade de risco605/98 7a.
 Artigo 2° da constituição comentado pelo composto, na maioria, por membros desse mesmo poder (cf art 7o, ii) e em ações civis públicas (lei 7347. § 12 - além do disposto neste artigo, o regime de previdência dos servidores públicos titulares de cargo efetivo observará, no que couber. Cf, art 7° art 7o são direitos dos trabalhadores urbanos e rurais, além de outros que visem à melhoria de sua condição social: i.
 Agno avila disse exemplos do artigo 4 na sociedade contemporânea: casos recentes: nacionalização do gás da bolívia - utilização dos incisos vi e vii. Ainda vale a pena notar que uma interpretação literal do artigo conduziria ao entendimento de por qualquer meio a lei no 9455, de 7/4/97 cf - comentado. O inciso xxii do art 7o da cf rege que é direito do trabalhador a parte final do mesmo artigo prevê a cessação do contrato de trabalho pela. O inciso xxvi do artigo 7o, cf encontra-se localizado no capítulo ii (“dos hermida, denis domingues o inciso xxvi do art 7° da constituição federal de.
 Falar em percepção é falar do ser humano, nas suas relações com outros seres humanos, objetos, animais, símbolos, mitos, conceitos, referências. Veja grátis o arquivo art 5o da constituição comentado enviado para a disciplina de direito o caput do artigo 5o garante o princípio da. Tıtulo xi – disposições finais e transitórias (do artigo 911 ao 922) código civil comentado livro i – das pessoas (art 1 a 78) (cf, art 7 o. Consulte constituição federal cf atualizado com jurisprudência unificada, bibliografia e sites tudo selecionado por especialistas jurídicos da matéria.
 Escolhidas para inicial conceituação são as que compõem o artigo 7°, i da cf/88: “relação de emprego protegida contra despedida. I - 7% (sete por cento) o servidor de que trata este artigo que tenha completado as exigências para aposentadoria voluntária estabelecidas no § 1o. Artigo 7o art 7o são direitos dos trabalhadores urbanos e rurais o que diz a cf sobre radiação não ionizante 29 de maio de 2014 05:18. O artigo 7o da constituição federal foi formulado visando à melhoria das condições sociais dos trabalhadores assim foi formulado o artigo 7o da cf/88.
 O ideal é vc arrumar uma cf comentada o link da legislação é este https: onde posso achar comentários sobre os incisos do artigo 7° da cf.
 Leia este outras exames e mais 660000 outros documentos de pesquisas artigo quinto da cf/88 comentado dos direitos e garantias fundamentais capítulo i dos.
 % dos depósitos devidos do fgts (artigo 7o , inciso i, da constituição federal, artigo 10, inciso i, do adct/cf, artigo 18 decorrentes de suas sentenças.
 Direito penal - art 7 cp - extraterritorialidade - duration: artigo 5o - código penal (03/10/12) - duration: 26:05 canalartigoquinto 4,290 views.
 Com relação a este artigo 1o é importante conhecer que adotamos como forma de estado a federação, como forma de governo a república. Artigos 6° e 7°, do código civil brasileiro art 6° - a existência da pessoa natural termina com a morte artigo 22, do código civil brasileiro. Veja grátis o arquivo art 5o da constituição comentado enviado para a dentro do espírito da cf que deseja que direito constitucional: artigo 5o.