type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21994A0505(01)
 Pöytäkirja N:o 2 Euroopan atomienergiayhteisön, Japanin hallituksen, Venäjän federaation hallituksen ja Amerikan yhdysvaltain hallituksen väliseen kansainvälisen lämpöydinkoereaktorin teknistä suunnittelutoimintaa koskevaan yhteistyösopimukseen
 Virallinen lehti nro L 114 , 05/05/1994 s. 0026 - 0039 Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 30 s. 0005 Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 30 s. 0005
 PÖYTÄKIRJA N:o 2 Euroopan atomienergiayhteisön, Japanin hallituksen, Venäjän federaation hallituksen ja Amerikan yhdysvaltain hallituksen väliseen kansainvälisen lämpöydinkoereaktorin teknistä suunnittelutoimintaa koskevaan yhteistyösopimukseenEUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖ (EURATOM), JAPANIN HALLITUS, VENÄJÄN FEDERAATION HALLITUS JA AMERIKAN YHDYSVALTAIN HALLITUS (`SOPIMUSPUOLET`), jotkaOTTAVAT HUOMIOON sopimuspuolten 21 päivänä heinäkuuta 1992 tekemän kansainvälisen lämpöydinkoereaktorin (ITER = International Thermonuclear Experimental Reactor) teknistä suunnittelutoimintaa (EDA = Engineering Design Activities) koskevan yhteistyösopimuksen (`sopimus`) ja erityisesti sen 3 artiklan,OVAT ALOITTANEET teknisen suunnittelutoiminnan (EDA) sopimuspuolten niin ikään 21 päivänä heinäkuuta 1992 tekemän pöytäkirjan N:o 1 perusteella, ja aikovat yhdessä saattaa EDAn päätökseen pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti,OVAT SOPINEET SEURAAVAA:1 jakso Soveltamisala Osapuolet saattavat yhdessä päätökseen sopimuksen 2 artiklassa määrätyt toimet. Näitä toimia toteutetaan sopimuksen määräysten perusteella hyväksyttyjen ITERiä koskevien yksityiskohtaisten teknisten tavoitteiden mukaisesti.2 jakso Erityinen työryhmä Perustetaan erityinen työryhmä, joka johtajan avustamana antaa neuvostolle ehdotuksia yhteisen täytäntöönpanon tavoista, jotta sopimuspuolet voivat tehdä päätöksiä ITERin tulevasta rakentamisesta, toiminnasta, käytöstä ja käytöstä poistamisesta sopimuksen 2 artiklan e kohdan mukaisesti.3 jakso Työohjelman täytäntöönpano 1 Johtaja panee täytäntöön työohjelman ja saattaa sen ajan tasalle neuvoston hyväksynnän jälkeen ohjelmassa eri tehtäville asetettujen määräaikojen mukaisesti.2 Tehtävää koskevassa sopimuksessa määrätään tehtävän teknisestä kuvauksesta, tehtävän jakamisesta ja tehtävän täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, jotka on laadittu neuvoston antamien, tehtävän jakamista koskevien suuntaviivojen mukaisesti. Johtaja laatii tehtävien jakamista koskevan sopimuksen ja sen allekirjoittavat johtaja sekä sen paikallisryhmän johtaja, jolle tehtävä on jaettu. Tehtävää koskevat sopimukset tehdään työohjelman ja sen hyväksyttyjen ja ajan tasalle saatettujen toisintojen mukaisesti.3 Jokainen paikallisryhmän johtaja valvoo, että johtajalta tai johtajan valtuuttamalta yhteiseltä keskusryhmältä ei ilman pätevää syytä kielletä pääsyä vuorovaikutusta, meneillään olevan työn valvomista ja laadunvalvonnan arvioimista varten niihin paikkoihin ja tiloihin, joissa paikallisryhmälle määrättyä tehtävää pannaan täytäntöön, eikä tehtävää suorittavan henkilöstön luokse tai tehtävää koskevien asiakirjojen äärelle. Paikallisryhmän johtajalle ilmoitetaan kohtuullisen ajan kuluessa tällaisista vierailuaikeista. Vierailuun liittyvät yksityiskohtaiset säännöt täsmennetään tehtävää koskevassa sopimuksessa.4 jakso Siirtoa koskevat sopimukset 1 Tässä jaksossa tarkoitetaan:- `siirtävällä sopimuspuolella` sopimuspuolta, joka siirtää henkilön yhteisen keskusryhmän palvelukseen sopimuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti riippumatta siitä, onko tämä sopimuspuoli henkilön työnantaja,- `siirrettävällä henkilöllä` tai 'siirrettävällä henkilöstöllä` siirtävän sopimuspuolen yhteisen keskusryhmän palvelukseen siirtämää yhtä tai useampaa henkilöä.2 Sopimuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisen henkilövalinnan jälkeen työnantaja siirtää henkilön ilman perusteetonta viivettä yhteiseen keskusryhmään. Johtaja laatii jokaisesta henkilön siirrosta erillisen siirtoa koskevan sopimuksen, jonka allekirjoittavat johtaja, siirrettävä henkilö, tämän henkilön työnantaja ja hänen tulevalla yhteisellä työpaikallaan toimiva yksikkö. Jos työnantaja ja siirtävä sopimuspuoli ovat eri yksiköitä, siirtävä sopimuspuoli hyväksyy siirtoa koskevan sopimuksen tai sopimukset osoittaakseen, että se on siirtänyt henkilöstön yhteisen keskusryhmän palvelukseen sopimuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Neuvoston puheenjohtaja allekirjoittaa myös johtajan kappaleen siirtoa koskevasta sopimuksesta.Ulkomailla työskentelyä koskevassa sopimuksessa ilmaistaan siirrettävän henkilön työ ja yhteinen työkohde, johon siirrettävä henkilö määrätään, tämän esimiehet, siirrettävän henkilön ja hänen työnantajansa velvollisuus noudattaa sopimuksen 8 artiklan 2 kohdan ja 15 artiklan ja tämän kohdan määräyksiä, siltä osin kuin ne koskevat siirtoa, sekä siirrettävän henkilön velvollisuus noudattaa yhteisessä työkohteessa sovellettavia sisäisiä turva- ja turvallisuusmääräyksiä. Siirtoa koskevan sopimuksen voimassaolo ei saa olla tämän pöytäkirjan voimassaoloa pidempi.5 jakso Töiden päättäminen ja loppukertomus Hyväksyessään työohjelman ja sen vuosittain ajan tasalle saatetut toisinnot neuvosto valvoo, johtajan avustamana, että sopimuksen mukaisesti toteutettavat työt ja loppukertomus saatetaan päätökseen hyvissä ajoin ja yhteensovitetusti; jos sopimuspuolten toimenpiteet osoittautuvat tarpeelliseksi tai olosuhteet niin vaativat, neuvosto tekee, johtajan avustamana, aiheelliset ehdotukset.6 jakso Voimavarat Osapuolet antavat käytettäväksi tämän pöytäkirjan täytäntöönpanoon vaadittavat voimavarat sopimuksen asiaa koskevien määräysten mukaisesti.7 jakso Voimassaolo Tämä pöytäkirja tulee voimaan hetkenä, jona sopimuspuolet allekirjoittavat sen, ja on voimassa sopimuksen voimassaolon ajan.Tehty Wienissä 21 päivänä maaliskuuta 1994 neljänä kappaleena.Euroopan atomienergiayhteisön puolestaCorrado PIRZIO BIROLIJapanin hallituksen puolestaKunisada KUMEVenäjän federaation hallituksen puolestaNikalai S. CHEVERENAmerikan yhdysvaltain hallituksen puolestaJohn B. RITCH IIINeuvottelijoiden yhteiset mielipiteet Päätettyään tänään työnsä pöytäkirjan N:o 2 viimeisestä luonnoksesta neuvottelijat ovat sopineet seuraavaa:1 Yksityiskohtaiset tekniset tavoitteetNeuvoston välityksellä toimivat sopimuspuolet hyväksyvät pöytäkirjassa N:o 2 olevassa 1 jaksossa tarkoitetut ITERin yksityiskohtaiset tekniset tavoitteet. Neuvosto on hyväksynyt nämä yksityiskohtaiset tekniset tavoitteet 15 ja 16 päivänä joulukuuta 1992 (ks. lisäys 1).2 Suuntaviivat tehtävän jakamiseksiNeuvosto vahvistaa pöytäkirjassa N:o 2 olevassa 3 jaksossa tarkoitetut suuntaviivat suorittaakseen tehtävän jakamisen. Neuvosto on hyväksynyt nämä suuntaviivat 22 päivänä huhtikuuta 1993 (ks. lisäys 2).3 Siirtoa koskevat sopimuksetPöytäkirjassa N:o 2 olevassa 4 jaksossa tarkoitettujen siirtoa koskevien sopimusten on oltava mahdollisimman yhdenmukaisia ja niiden on vastattava siirtoa koskevien sopimusten suuntaviivoja, jotka ovat liitteessä (ks. lisäys 3).Jos siirtävä sopimuspuoli ei ole siirrettävän henkilön työnantaja, se tekee kaikkensa taatakseen, että siirrettävän henkilön työnantaja noudattaa pöytäkirjassa N:o 2 olevan 4 jakson määräyksiä ja edellä tarkoitettuja suuntaviivoja.4 RahoitusPöytäkirjassa N:o 2 olevan 6 jakson osalta:1) kukin sopimuspuoli vastaa kustannuksista, jotka koskevat:a) sen jäsenten ja asiantuntijoiden osallistumista töihin ja neuvoston, TAC:n, MAC:n ja SWG:n kokouksiin mukaan lukien matka- ja oleskelukulut;b) sen henkilöstön siirtoa yhteisiin työkohteisiin;c) sen paikallisryhmälle määrättyjen tehtävien täytäntöönpanoa pöytäkirjassa N:o 2 olevan 3 jakson mukaisestijad) sen alueella pidettävien työryhmien järjestämistä ja sen paikallisryhmän henkilöstön osallistumista työryhmiin, mukaan lukien matka- ja oleskelukulut;2) neuvosto soveltaa sopimuksen 14 artiklaa ottaen huomioon niiden voimavarojen kokonaistason, jotka kukin sopimuspuoli on tarjonnut yhteisen tutkimuslaitoksen tukemiseen;3) muut menot, jotka neuvosto arvioi tarpeellisiksi pöytäkirjan N:o 2 täytäntöön panemiseksi, rahoitetaan yhteisestä rahastosta.5 ITERin teknisen suunnittelutoiminnan (EDA) valvontaJoka vuosi tarkastetaan sopimuksen 16 artiklan mukaisesti, että työt edistyvät lisäyksessä 1 olevassa 1 kohdassa esitettyjä yleisiä vaatimuksia noudattaen. Erityisesti tekninen lähestymistapa ja ITERin rakennuskulujen arvioinnin tarkkuus varmistetaan laitoksen pääosiin liittyvien kansallisten tietojen perusteella sopimuksen liitteessä A olevan 1 kohdan f alakohdan soveltamiseksi. Nämä arvioinnit voivat johtaa ITER-neuvoston määrittelemään tarvittaessa uudelleen vaatimukset tai tekniset ratkaisut.6 Hankesuunnitelma (Outline design)Neuvosto hyväksyy TAC-4:n vastauksen, jonka mukaan "hankesuunnitelma (lisäys 4) muodostaa vahvan pohjan teknisen suunnittelutoiminnan jatkamiselle sen jälkeen, kun 1) laitteiston pääparametrejä on optimoitu kohtuullisesti niin, että käytettävissä on varasto kustannusten nousun varalta, 2) teknistä lähestymistapaa on muutettu tietyillä aloilla ja 3) teknistä suorituskykyä on lisätty suuremman toiminnallisen joustavuuden takaamiseksi."LISÄYS 1 ITERIN YKSITYISKOHTAISET TEKNISET TAVOITTEET 1 Yleiset vaatimuksetITERin yksityiskohtaisten teknisten tavoitteiden sekä teknisten lähestymistapojen, joihin sisältyy tarvittava liikkumavara, on sovittava yhteen sen tavoitteen kanssa, jonka mukaan laitteen kustannukset on pidettävä hankesuunnitelmatoimia koskevassa loppukertomuksessa (CDA) esitettyihin arvoihin verrattavissa rajoissa, ja jonka mukaan koneen vaikutus pitkän aikavälin fuusiotutkimukseen ja -kehittämiseen on turvattava.ITER on suunniteltava toimimaan vaaratta ja osoittamaan fuusioenergian edut turvallisuuden ja ympäristöystävällisyyden kannalta.2 Laitteen suorituskyky ja testausPlasman suorituskykyITERillä on oltava sellainen koossapitokyky, joka mahdollistaa hallitun syttymisen. CDA-vaiheen tavoin ITERin koossapitokyvyn arvioinnin on perustuttava tuloksiin, jotka on saatu hyviksi havaituista, lupaavista toimintamuodoista.ITERin olisi:- osoitettava, että hallittu syttyminen ja jatkuva palaminen ovat mahdollisia niin pitkään, että saavutetaan riittävän vakaat olosuhteet plasmaprosessille, plasman ja ensiseinän väliselle vuorovaikutukselle sekä vaipan komponenttien ydinteknisille testauksille. Tämä voidaan toteuttaa pulsseilla, joiden kesto on 1000 s:n luokkaa. Tiettyjen vaippamallien testaukseen toivotaan noin 2000 s:n pulsseja.- pyrittävä osoittamaan jatkuvatoimisuuden mahdollisuus käyttämällä epäinduktiivista virranajoa reaktoriin sovellettavissa plasmaolosuhteissa.Tekninen suorituskyky ja testausITERin olisi:- osoitettava fuusioreaktorille olennaisten tekniikoiden (kuten esimerkiksi suprajohtavien magneettien, kauko-ohjatun huollon) saatavuus,- testattava tiettyjä reaktorin osia (kuten menetelmiä, joiden avulla teho ja hiukkaset poistetaan plasmasta),- testattava reaktoriin sovellettavien tritiumia hyötävien vaippojen suunnittelumalleja. Suunnitellut kokeet moduuleilla osoittavat sellaisen hyötökyvyn, joka takaisi tritium-omavaraisuuden reaktorissa, hyödynnettävän lämmön poiston ja sähkön tuotannon.3 Suunnittelua koskevat vaatimuksetPeruslaitteen parametrit olisi valittava sellaisin marginaalein, että vaadittu tekninen ja plasmafysikaalinen suorituskyky saavutetaan. Laitteen suunnittelun on oltava riittävän joustava, jotta siihen voidaan liittää uutta tekniikkaa ja uusia mahdollisuuksia ja jotta plasman suorituskyky käytön aikana voidaan optimoida. EDAn tieteellisten ja teknisten tietojen avulla on vahvistettava suunnittelu.Laitteen avulla on syttymisolosuhteissa saatava aikaan induktiiviset pulssit, joiden kesto on noin 1 000 s. Jotta ITER toimisi jatkuvasti, ITER olisi suunniteltava yhteensopivaksi epäinduktiivisen virranajon kanssa ja ensimmäisen toimintavaiheen aikana syttymistä varten tarvittavassa kuumennusjärjestelmässä on oltava virranajomahdollisuus.Ydin ja korkean lämpötilan vuokomponenttien testauksen toteuttamiseksi fuusioreaktorille ominaisissa oloissa:- keskimääräisen seinän neutronikuormituksen olisi oltava noin 1 MW/m2;- laite olisi oltava suunniteltu vähintään 1 MWa/m2 pitkän ajan materiaalikokeita varten.Laitteen olisi toimittava myös korkeammilla vuo- ja säteilytystasoilla. Teknisten marginaalien rajoissa ITERin suunnittelijoiden olisi tutkittava laajemman toiminta-alueen soveltamisesta aiheutuvia mahdollisuuksia ja seurauksia. Laitteen pysyvien osien suunnittelun ei saisi estää saavuttamasta aina 3 MWa/m2 säteilytystasoja. Toiminnan toisen vaiheen osalta suunnitteluun olisi sisällyttävä mahdollisuus korvata säteilysuoja hyötövaipalla.4 ToimintaedellytyksetITERin toiminta jaetaan seuraaviin vaiheisiin:- ensimmäinen vaihe eli perussuoritusvaihe (Basic Performance Phase), jonka oletetaan kestävän kymmenen vuotta ja johon sisältyy muutamia tuhansia tunteja täyttä deuterium-tritium-toimintaa. Tässä vaiheessa käsitellään sellaisia aiheita kuin hallittu sytytys, jatkuva palaminen, jatkuvatoimisuus ja vaippamoduulien testaus. Oletetaan, että tässä vaiheessa tritiumia saadaan riittävästi ulkoisista lähteistä.- ITERin hallittua sytytystä koskevissa kokeissa tutkitaan koossapitoa, stabiiliutta ja epäpuhtauksien kontrollointia alfahiukkasten kuumentamissa plasmoissa. Jatkuvaa palamista koskevissa kokeissa tutkitaan lisäksi fuusioenergian tuotannon hallintaa, plasman profiileja ja heliumtuhkan poiskuljetus.- Sähkövirran käyttää koskevien kokeiden tarkoitus tässä vaiheessa on osoittaa jatkuvatoimisuuden mahdollisuus plasmoissa, joissa ulkoinen kuumennusteho on alfahiukkasten kuumennustehon luokkaa. Käytettäessä kuumennusjärjestelmiä virranajoon, olisi tuotettava epäinduktiivista virtaa, jonka tarkoituksena on hallita plasman profiilia ja palamista, saavuttaa parannettu koossapito ja arvioida edellä mainitun jatkuvatoimisuuden edellytyksiä ja tehovaatimuksia. Näiden kokeiden tuloksista riippuen voi olla tarpeen asentaa lisää sähkövirran käyttövoimaa.- Vaippamoduulien toiminnallisen testauksen olisi tässä vaiheessa koostuttava muutamasta tuhannesta tunnista kertynyttä palamisaikaa samanaikaisesti fysikaalisen ohjelman kanssa, mukaan lukien kolmesta kuuteen päivään kestävät jatkuvat seinän neutronikuormituskokeet noin 1 MW/m2-tasolla.- toisen vaiheen eli parannetun suorituskyvyn vaiheen (Enhanced performance phase) oletetaan myös kestävän kymmenen vuotta ja tällöin painotetaan kokonaissuorituskyvyn parantamista ja korkeampien säteilytystasojen komponenttien ja -materiaalien testausta. Tässä vaiheessa tutkitaan toimintaa korkealla käytettävyydellä ja edistyneitä plasmaoperaatiomenetelmiä; ja siinä voidaan tutkia reaktorissa käytettäviä vaippasegmenttejä. Tämän vaiheen toiminnan olisi sisällettävä jatkuvia yhdestä kahteen viikkoon kestäviä testausohjelmia, joiden kumulatiivinen säteilytystaso olisi noin 1 MWa/m2.Päätös hyötämisen liittämisestä tähän vaiheeseen olisi tehtävä ulkoisista lähteistä olevan tritiumin saatavuuden, hyötövaippojen koekäytön tulosten sekä plasman ja koneen käyttäytymisestä saadun kokemuksen perusteella.Parannetun suorituskyvyn vaihe olisi pantava täytäntöön perussuoritusvaiheesta saatujen tulosten yhteenvedon ja ohjelmaan ehdotettujen osien suhteellisen hyödyn arvioinnin pohjalta.LISÄYS 2 SUUNTAVIIVAT TEHTÄVÄN JAKAMISEKSI A Tehtää koskevien sopimusten hyväksyminen ja tarkastaminen1 Yli 300 ILY:n arvoisten tehtävää koskevat sopimukset tehdään vasta, kun neuvosto on hyväksynyt tehtävän, sen teknisen kuvauksen ja sen antamisen jollekin sopimuspuolista.2 Sellaisten tehtävän jakamista koskevat sopimukset, joiden arvo on enintään 300 ILY:ä, johtaja ja kyseisen paikallisryhmän johtaja voivat tehdä suoraan. Johtaja tiedottaa asianmukaisesti näin tehdyistä sopimuksista muille kolmelle paikallisryhmän johtajalle.3 Edellä 2 kohdassa tarkoitetun menetelmän mukaisesti annettujen, enintään 300 ILY:n arvoisten tehtävää koskevien sopimusten kokonaisarvo ei saa ylittää 3000 ILY:ä neuvoa-antavan hallintokomitean (MAC) kokousten välisenä aikana.4 Tehtävää koskevien sopimusten tarkastus tiettyjen neuvoston ennakolta hyväksymien ja toiminta-alan mukaisten vähäisten teknisten muutosten tekemiseksi voidaan tehdä johtajan ja kyseisen paikallisryhmän johtajan välisellä sopimuksella. Tällainen järjestely pätee myös sellaisten tehtävien laajuuden muutoksiin, jotka muuttavat 300 ILY:n arvoa tai 20 prosenttia tätä suurempaa tai pienempää arvoa tehtävää kohti, siten että huomioon otetaan pienin näistä arvoista. Sellaisiin töihin, joiden tulokset ovat tulleet tarpeettomiksi, liittyvät tehtävät voidaan lopettaa johtajan ja kyseisen paikallisryhmän johtajan yhteisellä sopimuksella; vastaavat ITER-määrärahat on mukautettava sen mukaisesti. Neuvoston on hyväksyttävä uusien tehtävää koskevassa sopimuksessa määrättyjen menettelyjen mukaisesti kaikki muutokset, lukuun ottamatta ensinnäkin vähäisiä teknisiä muutoksia, toiseksi laajuuden muutoksia enintään 300 ILY:n arvon osalta, ja kolmanneksi toiminnan lopettamista edellä kuvattujen edellytysten mukaisesti näissä tapauksissa johtajan on tehtävä aiheellinen mukautus ITER-määrärahojen osalta.5 Niistä tehtävien jakamista koskevista sopimuksista tai tarkastuksista, jotka eivät edellytä neuvoston hyväksymistä, on kuitenkin ilmoitettava neuvostolle.B Tehtävien yksilöinti, määrittäminen ja taloudellinen arviointiTehtävien yksilöintiä ja määrittämistä koskevat suuntaviivat ovat seuraavat:1) Johtaja ja paikallisryhmien johtajat ovat kiinteässä yhteistyössä tehtävien määrittämiseksi, ja johtaja vahvistaa lisäksi ITER-määrärahat, jotka jaetaan tehtävät suorittaville sopimuspuolille. Tällä yhteistyöllä olisi mahdollisimman suuressa määrin päädyttävä yhteisymmärrykseen tehtävien määrittämisen ja taloudellisen arvioinnin käyttökelpoisista ja tehokkaista lähestymistavoista.2) Ennen tehtäväluettelon jakamista paikallisryhmien johtajille virallista lausuntoa varten johtaja tiedottaa heille siitä ja ilmoittaa määrärahat, jotka kunkin luetellun tehtävän suorittava sopimuspuoli saa; jonkin tehtävän suorittamisesta kiinnostuneet sopimuspuolet ilmoittavat nopeasti asiasta johtajalle, siten että, jos kiinnostuneita sopimuspuolia on useampia, hän voi läheisessä yhteistyössä paikallisryhmien johtajien kanssa päättää, kuinka työ parhaiten suoritettaisiin jakamalla se pienempiin osiin, suorittamalla tehtävää rinnakkain tai yhteistyössä.3) Kahden kuukauden kuluessa siitä, kun johtaja lähetti luettelon ja tehtävien teknisen kuvauksen, sopimuspuolten on virallisesti ilmoitettava niitä kiinnostavista tehtävistä toimittamalla:a) kuvaus mahdollisuuksistaan täyttää eritelmien ja määräajan vaatimukset sekä kuvaus tarvittavista voimavaroista, laitoksista ja tietämyksestä;b) tiedot oletetusta tilasta, jossa työt suoritetaan; jos sopimuspuoli ei voi toimittaa kyseisiä tietoja tarjouskilpailumenettelyjensä uusiutuvan luonteen vuoksi, se ilmoittaa johtajalle sen laitoksen suorituskyky, joka todennäköisesti tulee olemaan vastuussa töistä, ja lopullinen ilmoitus on tehtävä välittömästi työn suorittavien laitosten valinnan jälkeen;c) arviointi teknisestä riskistä ja, jos riski on suuri, mahdolliset ehdotukset tehtävän rinnakkain suorittamisesta.4) Edellä mainitut tiedot, sopimuksen liitteessä B olevassa 1 C kohdassa vahvistetut pääperiaatteet ja nämä suuntaviivat huomioon ottaen johtaja ehdottaa tehtävien jakamista eri paikallisryhmien välillä työohjelmassa, jonka neuvosto hyväksyy määräajoin sopimuksen 11 artiklan mukaisesti.5) Tiettyjä tehtävää koskevia sopimuksia tehdessään johtaja huolehtii siitä, että ITER-määrärahoihin lisätään kyseisiä tehtäviä koskevat asianmukaiset työt, jotka asianomainen sopimuspuoli on aloittanut teknistä suunnittelutoimintaa (EDA) tehdyn sopimuksen ja sen pöytäkirjan N:o 1 allekirjoittamisen jälkeen.6) Tehtävän jakamisen sopimuspuolien kesken on oltava kohtuullisessa tasapainossa jokaisessa järjestelmällisesti muodostetussa tehtäväryhmässä. Tämän tasapainon saavuttamiseksi on otettava huomioon jaettavien tehtävien laadullinen suorituskyky, erityisesti testauslaitosten ja teknisen tason luonne.7) Jos yksikään sopimuspuoli ei osoita kiinnostusta tietyn tehtävän suorittamiseen, johtaja, kiinteässä yhteistyössä paikallisryhmien johtajien kanssa, pyrkii saamaan ainakin yhden sopimuspuolen kyseistä tehtävää suorittamaan. Jos hän ei onnistu, hän voi turvautua neuvoston apuun 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti.8) Joidenkin yksittäisten tehtävien osalta voi olla perusteltua, että useampi kuin yksi sopimuspuoli suorittaa tehtävää rinnakkain, koska havaitut tekniset riskit ja epävarmuustekijät ovat suuria; tällaisessa tapauksessa tehtäviä voidaan jakaa vaiheittain.9) Ottaen huomioon, että on välttämätöntä jakaa työ järkevästi sopimuspuolien kesken, ITERin johtaja huolehtii, läheisessä yhteistyössä paikallisryhmien johtajien kanssa, että toiminnan jakaminen jakamisesta tehtyjen sopimusten mukaisiin tehtäviin ei tapahdu laajemmassa muodossa kuin on tarpeen töiden tehokkaan suorittamisen takaamiseksi. Kussakin tehtävää koskevassa sopimuksessa on määritettävä kohtuullinen, johdonmukainen ja itsenäinen tehtäväalue, jonka rajat on tarkoin määritelty.10) Suunnittelutyön jakamisessa yhteisen keskusryhmän (YKR) ja paikallisryhmien välillä on pääsääntöisesti noudatettava periaatetta, jonka mukaan YKR suorittaa vain tehtävät, jotka keskusryhmän on mielekkäämpi suorittaa. On sovittu, että paikallisryhmille osoitettuihin suunnittelutehtäviin tarkoitettujen ITER-määrärahojen kokonaisarvo edustaa noin 500 työvuotta.C Valintaperusteet1 Tehtävän suorittamista koskevat hakemukset otetaan valinnassa huomioon vain, jos niistä ilmenevät ehdokkaan mahdollisuudet täyttää eritelmien ja määräaikojen vaatimukset sekä käytettävissä olevat laitokset ja hankittu tietämys.Ennen kuin hakemus hylätään siksi, etteivät tekniset perusteet täyty, johtajan on ilmoitettava asianomaisen paikallisryhmän johtajalle asiasta; jälkimmäisellä on mahdollisuus lyhyen määräajan kuluessa tarkastaa kyseisen sopimuspuolen ehdotus.2 Edellä mainitut tekniset perusteet täyttävien hakemusten joukosta tehdään valinta ottaen huomioon pääasiallisesti:a) ehdotettujen laitosten kokemus ja tekninen suorituskyky;b) ehdotetun suunnitelman tekniset riskitjac) asianmukaisesti todistetut tekniset ja hallinnolliset kyvyt.Tarvittaessa otetaan huomioon muitakin tekijöitä, kuten tarve säilyttää kohtuullinen tasapaino jokaisessa järjestelmällisesti muodostetussa tehtäväryhmässä, sopimuspuolien työlle asettama tärkeysjärjestys ja suunnitelman laatu.D MAC:n tehtäväMAC:n on kokoonnuttava niin usein kuin on tarpeen, jotta johtajan ehdotukset voidaan toteuttaa nopeasti neuvoston kokousten välillä. Jotta neuvosto voisi mahdollisimman nopeasti hyväksyä MAC:n yksimieliset suositukset, käytetään myös sähköisiä viestintävälineitä; muissa tapauksissa neuvosto tekee päätöksensä tavanomaisen menettelynsä mukaisesti.E Sopimuspuolen suunnittelu-, tutkimus- ja kehittämistehtävien laiminlyönti1 Sopimuspuolen sille annetun tehtävän suorittamisen laiminlyönnillä tarkoitetaan paikallisryhmän kyvyttömyyttä edistyä kyseisen tehtävän suorittamisessa jakamisesta tehdyn sopimuksen kuvauksen mukaisesti tai saavuttaa riittävää tasoa suunnittelussa tai työn laadussa.Kussakin tehtävien jakamisesta tehdyssä sopimuksessa on oltava vakiolauseke, jossa määritellään laiminlyöntiä koskevat pääperiaatteet.2 Jos paikallisryhmän johtaja toteaa sopimuspuolelleen annetun tehtävän suorittamisessa laiminlyöntiä, sen on viipymättä ilmoitettava asiasta johtajalle.3 Jos johtaja arvioi, että laiminlyönti on tehtävän suorittamisessa todennäköistä, hän osoittaa asianomaisen paikallisryhmän johtajalle laiminlyönnistä virallisen lausunnon, jossa eritellään:- miksi johtaja arvioi, että tehtävän suorittamisessa saattaisi olla laiminlyöntiä,- kohtuullinen määräaika, jonka kuluessa asianomaisen paikallisryhmän johtaja voi vakuuttavasti esittää johtajalle, että tehtävä voidaan suorittaa hyvin.Niiden sopimuspuolille annettujen tehtävien osalta, joiden määräraha on enintään 300 ILY:ä, johtaja voi suoraan osoittaa tehtävän toiselle sopimuspuolelle.4 Niiden tehtävien osalta, joiden määräraha on enemmän kuin 300 ILY:ä, laiminlyönnistä annetun virallisen lausunnon jäljennös on toimitettava neuvostolle tiedoksi.Jos mahdollisuutta suorittaa tehtävä asianmukaisesti ei ole näytetty toteen kyseisessä lausunnossa vahvistetun määräajan loppuun mennessä, johtajan on tehtävä neuvostolle ehdotus tehtävän kohtalosta.5 Jos johtaja 4 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti ehdottaa tehtävän antamista jollekin toiselle sopimuspuolelle kokonaan tai osittain, hänen neuvostolle esittämässään ehdotuksessa on eriteltävä:- uudelleen jaettavat työt ja niiden suhde alkuperäiseen tehtävään,- sopimuspuoli, jolle kyseiset työt annetaan,- uudelleen jaettavien ITER-määrärahojen määrä,- suoritettuja töitä koskevat tiedot, materiaalit ja tarvikkeet, jotka tehtävän laiminlyöneen sopimuspuolen on toimitettava; liikesalaisuuteen liittyvät luottamukselliset tiedot, jotka jo oli toimitettu YKR:lle, toimitetaan sopimuspuolelle, jolle tehtävä annetaan; niitä tietoja, joita ei ollut toimitettu YKR:lle, ei välttämättä tarvitse toimittaa tehtävän saavalle sopimuspuolelle.6 Siinä tapauksessa, että tehtävä laiminlyönnin vuoksi annetaan toiselle sopimuspuolelle tai jätetään kokonaan tai osittain suorittamatta, johtajan on tehtävä kaikkensa, jotta jäljellä oleva ITER-määrärahoihin oikeutettu tehtävä annetaan noudattaen liitteessä B esitettyä periaatetta, jonka mukaan tehtävät jaetaan mahdollisimman samansuuruisesti. Tämän jakamisen yhteydessä miltään sopimuspuolelta ei kuitenkaan voi ottaa pois tehtävää, jonka se suorittaa moitteettomasti.F Laitosten uudelleenkäyttö ja muu tehtävää koskevan sopimuksen loppuun saattamisesta kertynyt omaisuusJohtajan sopimuspuolille esittämään kehotukseen hakea tehtävää suoritettavaksi sisältyy tarvittaessa laitosten uudelleenkäyttöä ja muuta tehtävää koskevan sopimuksen loppuun saattamisesta EDA-vaiheessa kertynyttä omaisuutta koskeva määräys. Johtaja ja asianomaiset paikallisryhmien johtajat neuvottelevat kyseisen sopimuksen erityislausekkeista.T e r m i n o l o g i aTehtävän jakamiseksi laadittujen suuntaviivojen kehittämisessä on käytetty seuraavia määritelmiä.Tehtävä: YKR:n tai paikallisryhmän suorittamat työt. Paikallisryhmälle annetusta tehtävästä määrätään tehtävää koskevissa sopimuksissa, joita voi olla sadoittain. Yhdelle paikallisryhmälle annettuun tehtävään voi osallistua muitakin paikallisryhmiä.Järjestelmällisesti muodostettu tehtäväryhmä: tehtävät, jotka muodostavat luonnollisen ITER-järjestelmän; kyseisiä järjestelmiä voi olla kymmeniä.Tehtävien jakaminen: menettely, jolla tehtävät annetaan paikallisryhmille ja YKR:lle.Tehtävää koskeva sopimus: sopimusasiakirja, joka sisältää teknisen kuvauksen, tehtävien jakamismenettelyn tulokset ja yksityiskohtaiset säännöt tehtävien suorittamisesta.Tehtävän jakaminen vaiheittain: tapa jakaa tehtävät, joiden monimutkaisuus tai tekniset riskit ovat perusteena vaiheittaiselle menettelylle, jossa suunnittelu, kehittäminen ja testaus (tai muut vaiheet) voidaan antaa peräkkäin yhdelle tai useammalle sopimuspuolelle tai vähenevälle määrälle sopimuspuolia, missä tapauksessa alkuperäisiin tehtäviin tarvitaan monta sopimuspuolta ja myöhempiin tehtäviin vähemmän.Suunnittelutehtävät: suunnittelutyön (sekä teknisen että fysikaalisen suunnittelun) suorittamisessa tarvittavat tehtävät, jotka annetaan YKR:lle ja paikallisryhmille ja joiden arvioidut kustannukset sisällytettiin 250 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvioituun määrään (tammikuun 1989 arvon mukaan), joka on määrätty suunnittelutoimintaan CDA:ta koskevassa loppukertomuksessa.Tutkimus- ja kehittämisteknologiset tehtävät: suunnittelua tukevat tehtävät, joihin sisältyy perusteknologian ja erityistekniikan tutkimus ja kehittäminen sellaisina kuin ne on esitetty edellä mainitussa loppukertomuksessa, jossa kyseisten tehtävien kokonaiskustannuksiksi arvioitiin noin 750 Yhdysvaltain dollaria (tammikuun 1989 arvon mukaan), joista edellisen osa on 400 miljoonaa ja jälkimmäisen 350 miljoonaa.Työohjelma: 11 artiklassa esitetty asiakirja, jota pidetään kehittyvänä, koska siihen tehdään säännöllisesti tarkistuksia teknisen suunnittelutoiminnan aikana.ITER-määrärahat: johtajan tiettyä suunnittelun tai teknologian tutkimus- ja kehittämistehtävää varten myöntämä summa ITER-laskentayksikköinä (ILY = ITER-laskentayksikköä) [1 ILY = 1 000 Yhdysvaltain dollaria (tammikuun 1989 arvon mukaan)], hetkenä, jona johtaja esittää tehtävän paikallisryhmien johtajille ja pyytää näitä ilmoittamaan kiinnostuksestaan. Määrään voidaan tehdä korjauksia vain, jos tehtävän laajuus muuttuu. Kaikkien kyseisten määrärahojen summan on vastattava CDA:ta koskevan loppukertomuksen arviota.LISÄYS 3 SUUNTAVIIVAT SIIRTOA KOSKEVIA SOPIMUKSIA VARTEN a) Siirrettävä henkilöstö pysyy edelleen nykyisten työnantajiensa työntekijöinä ja siirtyvän henkilöstön ja sen työnantajan välinen työsopimus säilyy ennallaan siirron aikana. Työnantaja maksaa siirtyvälle henkilöstölleen edelleen heidän palkkansa sekä muut asiaan kuuluvat kulut kuten sosiaalimaksut, avustukset, maksut ja kustannusten korvaukset työnantajan soveltaman lainsäädännön ja määräysten mukaisesti;b) työnantajan on varmistettava että siirtyvää henkilöstöä koskevat työehtojen mukaisesti voimassa olevat tapaturmavakuutukset ja muut vakuutukset ovat edelleen voimassa sen ajan, jonka työntekijä on siirrettynä YKR:ssä. Työnantaja ilmoittaa siirrosta viipymättä vastaaville osastoilleen ja vakuuttajilleen. Jos siirrettävän henkilön voimassa oleva vakuutusturva ei ole hyväksyttävä, työnantajan vastuulla on hankkia työntekijälle vastaava vakuutussuoja;c) työnantajan lomaa koskevat määräykset ovat voimassa ja ne on toimitettava johtajalle. Loman aika ja kesto siirron aikana on sovittava johtajan kanssa ja johtajan on ilmoitettava siitä työnantajalle. Sairauslomaa koskevat sen hetkisen työantajan määräykset ovat b kohdan mukaisesti voimassa siirron aikana; jad) siirrettävän henkilöstön työnantajan on siirrettävän henkilöstön uran mukaisesti otettava tarkkaan huomioon tämän siirrettävän henkilöstön työsuoritus sinä aikana kun he ovat siirrettynä YKR:ssä.LISÄYS 4 HANKESUUNNITELMA (OUTLINE DESIGN) Neuvosto on ottanut huomioon hankesuunnitelmaa koskevan TAC:n kertomuksen ja vahvistaen TAC:n antaman suosituksen katsonut, että sopimuspuolet voivat tukeutua hankesuunnitelmaa koskevaan kertomukseen valmistellessaan pöytäkirjaa N:o 2 ja todennut samalla, että yksityiskohtaista teknistä suunnitelmaa olisi kehitettävä, jotta se täyttäisi TAC:n ilmaisemat tehtävät.Tämän vuoksi neuvosto pyytää johtajaa tutkimaan kaikki TAC:n kertomuksessa annetut hankesuunnitelmaa koskevat suositukset.Neuvosto erityisesti pyytää TAC:n suosituksen mukaisesti johtajaa ja YKR:ää johtamaan herkkyysanalyysiä, jotta voidaan määrittää optimaalisin tapa vähentää kustannuksia niin, että sen vaikutus suoritusarvoihin on mahdollisimman pieni.ITERin hankesuunnitelma (Outline Design)I JohdantoTämä kertomus kuvaa EDAn ensimmäisen kahdeksantoista kuukauden aikana laadittua ITERin hankesuunnitelmaa. Kehitetty johdonmukainen suunnitelma täyttää riittävällä varmuudella ITERin sovitut tutkimusohjelmalliset ja yksityskohtaiset tekniset tavoitteet. ITERin arvioidut rakennuskulut pysyvät CDA:n loppukertomuksessa osoitettujen rajojen sisäpuolella.Hankesuunnitelma muodostaa pohjan teknisen suunnittelutoiminnan jatkamiselle, ITERin tutkimus- ja kehittämistöiden kahdentamiselle sekä muille ITERin EDA-sopimuksen mukaisille toimille.II Tutkimusohjelmalliset ja tekniset tavoitteetITERin yleisenä tutkimusohjelmallisena tavoitteena, sellaisena kuin se määrätään ITERin EDA-sopimuksessa, on osoittaa rauhanomaiseen käyttöön tarkoitetun fuusioenergian tuotannon toteutettavuus tieteellisessä ja teknisessä mielessä. ITER pystyy tähän osoittamalla deuterium-tritiumplasman hallitun sytyttämisen ja pitkäkestoisen palamisen, jatkuvan palamisen ollessa lopullisena päämääränä, esittämällä integroidussa järjestelmässä olevalle reaktorille ominaista teknologiaa ja toteuttamalla integroitua testausta säteilylle ja suurelle lämpövuolle alttiille komponenteille, joita tarvitaan fuusioenergian käyttämiseksi käytännöllisiin tarkoituksiin.ITER-neuvosto on vahvistanut, ITERin EDA-sopimuksen pöytäkirjan N:o 1 mukaisesti, yksityiskohtaiset tekniset tavoitteet sekä noudatettavan teknisen lähestymistavan määrittääkseen parhaan käyttökelpoisen keinon ITERin tutkimusohjelmallisen tavoitteen saavuttamiseksi.ITERin hankesuunnitelman pääpiirteet ja parametrit ovat seurausta sovituista tutkimusohjelmallisista ja yksityiskohtaisista teknisistä tavoitteista. Yksityiskohtaiset tekniset tavoitteet käsittävässä tiedonannossa esitetään, että on kaksi tutkimusohjelmallisten tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavaa toimintavaihetta: perussuoritusvaihe (Basic Performance Phase) ja parannetun suorituskyvyn vaihe (Enhanced Performance Phase). Hankesuunnitelma sisältää suunnitelman perussuoritusvaiheelle ja sallii sellaisten piirteiden lisäämisen, jotka voisivat olla tarpeellisia parannetun suorituskyvyn vaiheen tavoitteiden saavuttamiselle.Hankesuunnitelmassa sovitaan plasman koko, konfiguraatio ja suorituskyky niin, että voidaan osoittaa mahdolliseksi plasman hallittu sytyttäminen ja induktiivinen pulssi, jonka pituus syttymisolosuhteissa on noin 1 000 s. Tokamakin tyhjiökammion sisällä olevien laitteiden ominaisuudet sekä tokamakin mitat ovat seurausta tästä päämäärästä sekä tavoitteesta testata säteilylle ja suurelle lämpövuolle alttiita laitteita fuusioreaktorille tyypillisissä olosuhteissa.Hankesuunnitelmassa otetaan huomioon turvallisuus- ja tekniset marginaalit, jotka ovat tarpeellisia otettaessa näin suuri edistysaskel fuusioenergian tuotannon kehittämissä.III Hankesuunnitelman pääpiirteitäIII.1 P ä ä p a r a m e t r i tITERin hankesuunnitelman pääparametrit ovat taulukossa 1.>TAULUKON PAIKKA>Hankesuunnitelman pääpiirteet kuvataan poikkileikkauksena ja kolmiulotteisena kuvissa 1 ja 2.III.2 F y s i k a a l i n e n p e r u s t aPlasman fysikaaliset tutkimukset, jotka perustuvat parhaiden fuusiolaitteiden koetulosten tilastotieteelliseen analyysiin ja niistä saatuihin skaalauslukuihin, osoittavat, että hankesuunnitelma tarjoaa hyvät mahdollisuudet jatkuvan ja hallitun palamisen saavuttamiseen monenlaisissa olosuhteissa ja toimintaskenaarioissa. Parametrialue, jossa plasma syttyy, on joustava tärkeimpien fysikaalisisten epävarmuuksisien suhteen: plasman koossapidon, plasman epäpuhtauksien määrän ja kuuman heliumin poiston. Laitteen parametrit on valittu pienimmiksi mahdollisiksi kuitenkin niin, että saavutetaan kohtuullinen varmuusmarginaali ja vältetään epästabiilisuuksien ja koossapidon menetyksen aiheuttamien vahinkojen mahdollisuus.III.3 S u p r a j o h t a v a t k ä ä m i t j a m e k a a n i n e n r a k e n n eITERin tavoitteet pakottavat käyttämään suprajohtavia magneetteja ITERissä. Magneettijärjestelmää koskeva suunnitelma on sovitettu yhteen mekaanisen rakenteen kanssa, jotta voitaisiin vähentää jännitystä suunnitelluissa toimintaolosuhteissa. Järjestelmä käsittää 24 toroidaalista käämiä, keskussolenoidin ja kuusi ulkoista poloidaalista käämiä. Toroidaaliset käämit on liitetty keskussolenoidiin, jotta saataisiin aikaan maksimaali volttisekuntikapasiteetti ja elektromekaanisten voimien tasapaino. Toroidaaliset käämit on käämitty kerroksiksi niin, että jokaisen johtavan kerroksen väliin asetettujen teräslevyjen avulla saadaan aikaan rakenteellista jäykkyyttä. Keskussolenoidi on myös käämitty kerroksittain paksun johteen kanssa, joka saa aikaan tarvittavan rakenteellisen kestävyyden. Poloidaalisten käämien järjestelmä on riittävän joustava, jotta sillä saadaan aikaan suuri määrä plasmakonfiguraatioita, jotka saattavat olla kiinnostavia parannetun suorituskyvyn vaiheessa.III.4 T y h j i ö k a m m i oTyhjiökammio on kaksoisseinärakenne, joka on tehty 24 toroidaalisesti jatkuvasta kappaleesta, jotka on hitsattu porttien väliltä ja täytetty metallipalloilla ja jäähdytteellä. Se toimii myös suoja- ja koossapitorakenteena. Portit ovat kolmella tasolla: ylimmällä tasolla (säteilysuoja/vaipan asentamista ja vaihtamista varten), ekvatoriaalitasolla (plasman kuumennusta ja virranajoa, vaippamoduulien testausta, kauko-ohjausta ja diagnostiikkaa varten) ja alimmalla tasolla (divertorioperaatioita ja pumppausta varten).III.5 E n s i s e i n ä j a s ä t e i l y s u o j a/v a i p p aTavanomaisista rakennusmateriaaleista tehty ensiseinä muodostaa osan alhaisessa lämpötilassa (≤ 200 °C) olevaa säteilysuoja/vaippaa, jota jäähdytetään vedellä. Pääasiallinen materiaali on ruostumaton teräs. Kuparia käytetään pinnoille, joihin kohdistuu suuri lämpövuo niin, että taataan hyvät turvallisuusmarginaalit seinän referenssikuormituksen osalta perussuoritusvaiheessa. Säteilysuoja/vaippa jakautuu erillisiin sisäisiin ja ulkoisiin osiin, jotka jakautuvat edelleen toroidaalisesti mahdollistaen asentamisen ja vaihtamisen ylimpien porttien kautta. Ensiseinä on päällystetty matalan järjestysluvun omaavalla materiaalilla.Vaipan koemoduulit asennetaan uloimpien porttien kautta. Ne toimivat itsenäisesti suhteessa säteilysuoja/vaippaan ja ne voidaan poistaa erikseen.Hankasuunnitelmassa varaudutaan liittämään myöhemmin hyötövaippa, jota voidaan tarvita parannetun suorituskyvyn vaiheen tavoitteiden saavuttamiseksi. Sekä säteilysuoja että vaippa ovat molemmat autonomisesti toimivia, itsenäisiä komponentteja.>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>III.6 D i v e r t o r iHankesuunnitelmaan sisällytetään edistynyt divertori, jonka avulla teho siirretään plasman reunalta divertorikammion seiniin ennen kuin se saavuttaa divertorilevyt. Divertori koostuu moduuleista, jotka sisältävät jäähdytettyjä poikkeutuslevyjä kammioon tulevan tehon absorboimiseksi. Käytetty jäähdyte on yhteensopiva säteilysuoja/vaipan jäähdytteen kanssa.III.7 K u u m e n n u s j a v i r r a n a j oHankesuunnitelmassa on varauduttu noin 50 MW:n lisäkuumennuksen tarpeeseen, joka perustuu ionisyklotroniaaltoihin (ICRF) mutta joka on yhteensopiva muiden kuumennusmuotojen ja virranajon kanssa, kuten esimerkiksi elektronisyklotroniaaltojen ja neutraalisuihkuinjektioiden. ICRF-suunnitelma on sellainen, että antenni voi lähettää etenevän aallon (nopean aallon), jolla on virranajomahdollisuus. Kokonaistehoa voidaan nostaa 100 MW:iin tai suuremmaksi ilman antennin vaihtoa.III.8 K r y o s t a a t t iKryostaatti on täytetty, kaksiseinäinen teräsrakenne, joka toimii myös säteilysuojana ja koossapitorakenteena.III.9 T u r v a l l i s u u s j a y m p ä r i s t öITER-koelaitteisto on ensimmäinen fuusiolaitteisto, joka yhdistää lämpöydinreaktorin pääosat. ITER suunnitellaan toimimaan vaaratta ja osoittamaan fuusioenergian edut turvallisuuden ja ympäristönsuojelun kannalta. Hankesuunnitelma käsittää erityisesti seuraavat erityispiirteet:- nopea polttoaineen kierrätys tritiumvarastojen pitämiseksi mahdollisimman pieninä,- useita radioaktiivisilta materiaaleilta suojaavia kerroksia, joihin kuuluvat säteilysuoja/vaippa, tyhjiökammio ja kryostaatti- teknisten ja fysikaalisten varmuusmarginaalien huomioon ottaminen.Tähän mennessä suoritetut selvitykset osoittavat, että hankesuunnitelma on yhdenmukainen ennalta arvioitujen väestön altistumista koskevien säädettyjen raja-arvojen kanssa sekä tavanomaisissa että onnettomuusolosuhteissa.IV Arvioidut rakennuskulutITERin rakennuskulut arvioidaan, tähän päivään mennessä suoritettujen töiden perusteella, 5,6 miljardiksi Yhdysvaltain dollariksi (tammikuun 1989 arvon mukaan). Kulujen alustava jako pääkomponenteille annetaan taulukossa 2.>TAULUKON PAIKKA>Kulujen arviointi perustuu hankkeen pääpiirteisiin, jotka vastaavat perussuoritusvaiheen teknisiä tavoitteita eivätkä sisällä ITER-ryhmää. Arviot ovat suuntaa antavia hankkeen tässä aikaisessa vaiheessa. Ne arvioidaan uudelleen EDAn töiden edistyessä. Tarkemmat kuluja koskevat tiedot voidaan laskea vasta, kun yksityiskohtainen hanke ja sen teolliset kuluarviot on saatu.


type: other

text:
93/2011. (XI. 17.) AB határozat. Indokolás - PDF
 Download "93/2011. (XI. 17.) AB határozat. Indokolás"
 1 93/2011. (XI. 17.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján - dr. Stumpf István, dr. Pokol Béla és dr. Dienes-Oehm Egon k különvéleményével - meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 50/2009. (II. 18.) OVB határozatát megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasítja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi. Indokolás I. Magánszemély országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének mintapéldányát nyújtotta be hitelesítés céljából az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB). Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: Egyetért-e ön azzal, hogy Magyarországon a lakossági ivóvíz szolgáltatás alapdíjának országgyűlés általi megszüntetésével a szolgáltatás rendelkezésre-állásának költségeit a fogyasztott vízmennyiség arányában kelljen megfizetni?. Az OVB megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért az 50/2009. (II. 18.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.) annak mintapéldányát hitelesítette. A Magyar Víziközmű Szövetség a választási eljárásról szóló évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 77. (1) bekezdése, valamint a alapján kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz az OVBh. ellen, kérve megsemmisítését, és az OVB új eljárásra utasítását. A határozat a Magyar Közlöny évi 19. számában, február 18-án jelent meg. A kifogást március 5-én, vagyis törvényes határidőben terjesztették elő az OVB-nél. Az indítványozó álláspontja szerint a kérdés hitelesítése ellentétes az Alkotmány 28/B. (1) bekezdésével, amely szerint országos népszavazás tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet. A vízdíjak meghatározása az árak megállapításáról szóló évi LXXXVII. törvény (a továbbiakban: Ártv.) 7. (1) bekezdése értelmében az Ártv. mellékletében feltüntetett miniszter, illetve a helyi önkormányzat jogosult. Ebből az következik, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés esetében a lakossági ivóvíz szolgáltatás díjának megállapítása nem az Országgyűlés, hanem a helyi önkormányzat, vagy a miniszter jogalkotási hatáskörébe tartozik, így e kérdésben népszavazásra nem kerülhet sor. A kifogást tevő szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés a diszkrimináció tilalmába is ütközik, indokolatlanul különbözteti meg ugyanis az időszakos fogyasztókat (például a nyaralótulajdonosokat) az állandó jelleggel a településen tartózkodóktól. A rendelkezésre állási díj azon fogyasztók érdekeit sérti elsősorban, akik üdülőterületen lévő ingatlanukban időszakosan tartózkodnak, és idényjelleggel veszik igénybe a szolgáltatást. Az idényfogyasztókat szolgáló ivóvíz rendszer fenntartása nemcsak az üdülési szezonban, hanem az azon kívüli időszakban is költséget eredményez. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés arra irányul, hogy e fogyasztói körnek kizárólag fogyasztása arányában kelljen díjat fizetnie, amivel a többi fogyasztót terhelné a rendszer fenntartási költségeinek jelentős része. A kifogást tevő véleménye szerint a kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. -ában megfogalmazott egyértelműség követelményének sem. Hivatkozik a 26/2007. (IV. 25.) AB határozatra, amely szerint minden népszavazásra feltenni kívánt kérdés, amely valamely szolgáltatás kötelező ingyenességére irányul, csak akkor felel meg a jogalkotói egyértelműség követelményének, ha megjelöli, hogy a fogyasztó helyett ki lenne a gazdasági teher viselője. Megjegyzi, hogy a jelen kérdés a szolgáltatás vonatkozásában nem a teljes ingyenességet kéri, hanem a fogyasztás arányában kívánja
 2 megfizettetni a szolgáltatás rendelkezésre állásával kapcsolatos költségeket. Ez viszont azt eredményezné, hogy egyes fogyasztók a fenntartási költségek egy részét nem térítenék meg. A kifogást tevő hivatkozik az Európai Parlament és a Tanács által kibocsátott a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló 2000/60/EK irányelv (Víz Keretirányelv) 9. cikkére, amely rendelkezés szerint a tagállamoknak úgy kell meghatározniuk a díjakat, hogy a vízszolgáltató rendszerek fenntartásához elegendő bevétel képződjön. A fenntartási költség összege nem függ a fogyasztott víz mennyiségétől, a fogyasztókat egyenlő mértékben terheli, és e tehernek a megállapított díjban egyenlő arányban érvényesülnie kell. Ezen kívül a kifogást tevő több sági határozatra hivatkozva kiemeli, hogy az Alkotmánybíróság a kéttényezős díjképzési formát nem találta alkotmányellenesnek. II. Az Alkotmánybíróság a kifogást az Alkotmány, a választási eljárásról szóló évi C. törvény, (a továbbiakban: Ve.) és az Nsztv. alábbi rendelkezései alapján vizsgálta meg: Az Alkotmány vonatkozó rendelkezései: 28/B. (1) Országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet. 70/A. (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül. Az Nsztv. vonatkozó rendelkezései: 10. Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha (...) c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, (...) 13. (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. (2) A konkrét kérdést a kezdeményezésben megfogalmazott formában kell népszavazásra bocsátani. A Ve. alkalmazott rendelkezései: 130. (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet - az Alkotmánybírósághoz címezve - az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság, illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot, illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja. III. A kifogás az alábbiak szerint megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló évi XXXII. törvény 1. h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve a határozza meg. Az Alkotmánybíróság kifogás alapján lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás, amelynek során az Alkotmánybíróság - alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban - azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. (2) bekezdése a)-c) pontjaiban, valamint a 130. (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogás megfelel a törvényi feltételeknek, ezért azt a Ve (3) bekezdése alapján érdemben bírálta el. 2. Az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy az ivóvíz szolgáltatásért fizetendő alapdíj eltörlésére irányuló népszavazási kérdés az Országgyűlés hatáskörébe tartozónak tekintendő-e. Az önkormányzati, valamint az állami tulajdonú vízi közműből szolgáltatott ivóvíz díjának meghatározását az Ártv. 7. (1) bekezdése, valamint ugyanezen törvény Melléklete Hatósági áras termékek címen, I. Legmagasabb ár pontjának B) Szolgáltatások fejezete a települési önkormányzat - a fővárosban a Fővárosi Önkormányzat - képviselő-testületének, valamint a vízgazdálkodásért felelős miniszternek a hatáskörébe utalja. A díjat a képviselőtestület, illetve a miniszter rendeletben állapítja meg.
 3 Az Alkotmánybíróság korábbi határozataiban a Kormány és a Kormány tagjainak jogalkotási jogkörével kapcsolatban megállapította, hogy az Országgyűlés Alkotmányban biztosított jogalkotói hatásköre teljes, és mind a Kormány, mind a Kormány tagjai irányába nyitott [53/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 414, 417.; 46/2006. (X. 5.) AB határozat, ABH 2006, 567, 571.]. Mindezekre figyelemmel az, hogy az ivóvíz szolgáltatási díjról szóló, népszavazásra bocsátandó kérdés tárgya jelenleg részben törvényi, részben önkormányzati, illetve miniszteri rendeleti szinten van szabályozva, nem zárja ki - legalábbis azon az alapon, hogy a feltenni kívánt kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe [Alkotmány 28/B. (1) bekezdés] -, hogy a törvényben előírt feltételek teljesülése esetén e tárgyban népszavazásra kerülhessen sor. 3. Az Alkotmánybíróság ezt követően azt vizsgálta, hogy az Alkotmány 70/A. (1) bekezdésében rögzített diszkrimináció tilalmába ütközik-e a népszavazásra feltenni kívánt kérdés. Az Alkotmánybíróság 14/2007. (III. 9.) AB határozatban már rámutatott arra, hogy az Alkotmánybíróság kizárólag akkor mondhatja ki, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés népszavazásra nem bocsátható, ha az alapján a törvényalkotó valamely alapjogot nyilvánvaló módon súlyosan sértő vagy tömeges egyéni jogsérelmet okozó jogszabály megalkotására volna köteles (ABH 2007, 251, 255.). A hátrányos megkülönböztetés tilalma az Alkotmánybíróság értelmezése szerint a jogrendszer egészét átható alkotmányos alapelv. Alkotmányellenes megkülönböztetés csak akkor valósulhat meg, ha a jogszabályok egymással összehasonlítható, a szabályozás szempontjából azonos csoportba tartozó jogalanyok között tesz különbséget anélkül, hogy annak alkotmányos indoka lenne. E megkülönböztetés csak akkor alkotmányellenes, ha alapjogsérelmet okoz, illetve az alanyi jogok tekintetében, az egyenlő méltóság követelményét sérti. Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint a diszkriminációnak az Alkotmány 70/A. (1) bekezdésében írt tilalma azonban nem jelenti minden megkülönböztetés tilalmát. [1441/B/1990. AB határozat, ABH 1991, ] A fentebb vázoltak alapján az ivóvíz szolgáltatás ellátása közüzemi szerződés keretében történik. E szerződés egyik lényeges sajátossága, hogy a szolgáltatás díját nem a felek határozzák meg. Az ivóvíz szolgáltatási díj megállapításáról szóló rendeletek megalkotása során a képviselő-testület, valamint a miniszter csak az Ártv. keretei között élhet jogosultságaival. Az önkormányzat képviselő testülete az Alkotmány 44/A. (1) bekezdés b) pontjában meghatározott önkormányzati tulajdonosi jogokat is csak a törvény keretei közt gyakorolhatja. Az Ártv. 8. (1) és (3) bekezdései alapján - összhangban a Víz Keretirányelv 9. cikkével - a legmagasabb árat (...) úgy kell megállapítani, hogy a hatékonyan működő vállalkozó ráfordításaira és a működéséhez szükséges nyereségre fedezetet biztosítson, tekintettel az elvonásokra és a támogatásokra is (...) a legalacsonyabb árat úgy kell megállapítani, hogy az legalább a hatékonyan működő vállalkozó ráfordításaira fedezetet biztosítson, tekintettel az elvonásokra és támogatásokra is. A hatósági ár megállapítása során tekintettel kell lenni arra, hogy a szolgáltató ne tanúsíthasson tisztességtelen piaci magatartást és gazdasági erőfölénnyel való visszaélést, ugyanakkor figyelemmel kell lennie a szolgáltatást végző szervezet gazdaságos működésének biztosítására is. Ezért a diszkrimináció tilalmáról szóló alkotmányi rendelkezés és a népszavazásra feltett kérdés között nincs alkotmányjogi összefüggés, így ez nem is zárja ki a kérdésről népszavazás tartását. 4. Az Alkotmánybíróság a továbbiakban azt vizsgálta, megfelel-e a kérdés az Nsztv a szerint megkívánt egyértelműségi mércéjének. Az Alkotmánybíróság már több határozatában foglalkozott az Nsztv. 13. (1) bekezdésében foglalt a népszavazásra feltenni kívánt kérdésekkel szemben támasztott egyértelműség követelményével [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358, 362.; 26/2007. (IV. 25.) AB határozat, ABH 2007, 332, 342.]. Az Alkotmánybíróság gyakorlata az egyértelműség követelményét a népszavazáshoz való jog érvényesülése alkotmányos garanciájaként értelmezi. A népszavazásra bocsátott kérdésnek egyrészt a választópolgár, másrészt a jogalkotó számára egyértelműnek kell lennie. A választópolgári egyértelműség követelménye szerint a népszavazásra feltett kérdésnek egyértelműen eldönthetőnek kell lennie, arra a választópolgárnak igen -nel vagy nem -mel kell tudnia válaszolni. Ebből következően a túl bonyolult, érthetetlen, félreérthető vagy félrevezető kérdés nem tekinthető egyértelműnek. A választópolgári egyértelműség része, hogy a választópolgárok egyértelműen lássák a népszavazásra bocsátott kérdés megválaszolásának lehetséges következményeit. A fogyasztó által fizetendő ivóvíz szolgáltatási díj szolgáltatás ellenértéke, amelynek meghatározása során az Ártv. értelmében számtalan tényezőt kell figyelembe venni; ezek különböznek is, aszerint, hogy önkormányzati tulajdonú, vagy állami tulajdonú víziközmű-e a szolgáltató. A fogyasztástól független alapdíj - a kérdés ennek eltörlését kívánja elérni - csak egyik tényezője a szolgáltatás árának. Megállapítható, hogy a hitelesítésre benyújtott kérdés alapján a választópolgárok nem állapíthatnák meg egyértelműen, hogy a fogyasztók díjfizetési kötelezettségét az alapdíj eltörlése hogyan befolyásolná.
 4 A kérdés ezért félrevezető, és ebben az értelemben nem elégíti ki az Nsztv a szerinti egyértelműség követelményét, a kérdésre igennel válaszoló választópolgárok gondolhatnák pusztán a kérdés alapján, hogy az alapdíj, vagyis a tényleges ivóvízfogyasztástól független díjtétel eltörlésével csökkenne az ivóvíz ára. Ezzel szemben valójában az érvényes és eredményes népszavazás esetén sem csökkennének az ivóvíz szolgáltatási díjak, hiszen a karbantartási, előállítási, szállítási, valamint az átadással összefüggésben keletkező költségek (ráfordítások) ellenértékét valamilyen módon a jövőben is meg kellene fizetniük. A kérdésben népszavazás így csak az árképzés módjáról szólhatna. Az Alkotmánybíróság 26/2007. (IV. 25.) AB határozatában megállapította, hogy a jogalkotói egyértelműséggel szorosan összefüggő választópolgári egyértelműség követelményének része, hogy a választópolgárok a kérdés megválaszolásának lehetséges következményeit világosan lássák. Következésképpen az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a választópolgárokat félrevezető, félreérthető kérdések nem felelnek meg az egyértelműség követelményének [ABH 2007, 332, 336.]. A választópolgároknak a kérdés alapján úgy kellene döntésüket meghozni, hogy nem lenne egyértelmű számukra a kezdeményezés sikere esetén kinek és milyen mértékben kellene megtérítenie az ivóvíz szolgáltatási alapdíjat; döntésük meghozatalakor nem lehetnének tisztában azzal, miről döntenek. A fent kifejtettek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. (1) bekezdésében foglalt választópolgári egyértelműség követelményének. Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság az 50/2009. (II. 18.) OVB határozatot - a Ve (3) bekezdésében foglalt jogkörében eljárva - megsemmisítette, és az OVB-t új eljárásra utasította. Az Alkotmánybíróság határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el. Budapest, november 15. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Dienes-Oehm Egon s. k., Dr. Kiss László s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Pokol Béla s. k., Dr. Paczolay Péter s. k., az Alkotmánybíróság elnöke, az aláírásban akadályozott dr. Szalay Péter helyett Dr. Paczolay Péter s. k., az Alkotmánybíróság elnöke Dr. Balsai István s. k., Dr. Bragyova András s. k., előadó Dr. Holló András s. k., Dr. Kovács Péter s. k., Dr. Lévay Miklós s. k., Dr. Stumpf István s. k., Dr. Szívós Mária s. k., Dr. Stumpf István különvéleménye Nem értek egyet a határozat rendelkező részével és részben az indokolásával. 1. A többségi határozat indokolása az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesítő OVB határozat megsemmisítését - a kifogásban megfogalmazott több ok közül - kizárólag az választópolgári egyértelműség hiányára alapította,
 5 lényegében a következő indokolással: [a] választópolgároknak a kérdés alapján úgy kellene döntésüket meghozni, hogy nem lenne egyértelmű számukra a kezdeményezés sikere esetén kinek és milyen mértékben kellene megtérítenie az ivóvíz szolgáltatási alapdíjat; döntésük meghozatalakor nem lehetnének tisztában azzal, miről döntenek. A fenti megállapítás alátámasztásaként az indokolás hivatkozik a 26/2007. (IV. 25.) AB határozatra (ún. ingyen sör-ügy, a továbbiakban: ABh.) is, amelyben az Alkotmánybíróság megfogalmazta, hogy a jogalkotói egyértelműséggel szorosan összefüggő választópolgári egyértelműség követelményének része, hogy a választópolgárok a kérdés megválaszolásának lehetséges következményeit világosan lássák. Következésképpen az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a választópolgárokat félrevezető, félreérthető kérdések nem felelnek meg az egyértelműség követelményének [ABH 2007, 332, 336.]. Véleményem szerint a párhuzam az ABh.-val nem áll fenn, a népszavazásra szánt kérdés egyértelműségét pedig a többségi határozat indokolásának érvei nem cáfolják meggyőzően. 2. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. (1) bekezdése szerint [a] népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. Ezzel kapcsolatban az Alkotmánybíróság következetesen alkalmazott ésszerű gyakorlatot alakított ki: Az Alkotmánybíróság több határozatában értelmezte az Nsztv. 13. (1) bekezdésében a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lenni. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igen-nel vagy nem-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség). Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. (3) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörének - Alkotmányban szabályozott - korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes népszavazásból következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés - az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint - el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen, milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség). [...] [először: 51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.]. [20/2008. (III. 12.) AB határozat] A jelen határozat többségi indokolása ehhez képest az ABh.-ra hivatkozik, amely tulajdonképpen egy fordított (de helyes) logikát alkalmazott, amikor kimondta, hogy a választópolgári egyértelműség és a jogalkotói egyértelműség között fennáll egy olyan összefüggés, hogy ha a kérdés a jogalkotó szempontjából nem egyértelmű, akkor nem tekinthető a választópolgár számára sem egyértelműnek (ti. hogy milyen jogalkotási kötelezettség következne az eredményes népszavazásból a jogalkotóra nézve): A jogalkotói egyértelműséggel szorosan összefüggő választópolgári egyértelműség követelményének része, hogy a választópolgárok a kérdés megválaszolásának lehetséges következményeit világosan lássák. Következésképpen az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a választópolgárokat félrevezető, félreérthető kérdések nem felelnek meg az egyértelműség követelményének. A választópolgároknak jelen esetben a kérdés alapján úgy kellene döntésüket meghozni, hogy nem lenne egyértelmű számukra: a kezdeményezés sikere esetén kinek kellene megtérítenie a vendéglátó üzletekben a vendégek által ingyenesen elfogyasztott sör ellenértékét, továbbá azt sem tudhatnák, a sört nem fogyasztókat terhelné-e többletkötelezettség a vendéglátó üzletek vendégei által elfogyasztott sör ellenértékének fedezésével kapcsolatban. A választópolgárok tehát döntésük meghozatalakor a kérdés alapján nem lehetnének tisztában azzal, miről döntenek. [ABH 2007, 332, 336.] Az ingyen sör-ügyben éppen az okozta az értelmezési problémát, hogy a sör előállításának, beszerzésének stb. költségeit valakinek nyilvánvalóan fedeznie kell, az nem tud általában ingyenessé válni úgy, hogy ez valaki más számára ne jelentsen egyben többletterhet. A hitelesítésre benyújtott kérdés erre az el nem hanyagolható összefüggésre nem nyújtott választ, ezért nem bizonyult egyértelműnek. 3. Az ABh.-tól eltérően ítélendő meg a jelen ügybeli kérdés. A népszavazási kérdést, azaz, hogy [e]gyetért-e ön azzal, hogy Magyarországon a lakossági ivóvíz szolgáltatás alapdíjának országgyűlés általi megszüntetésével a szolgáltatás rendelkezésre-állásának költségeit a fogyasztott vízmennyiség arányában kelljen megfizetni?, a többségi indokolás azért tekinti a választópolgári egyértelműséget sértőnek, mert nem lenne egyértelmű számukra a kezdeményezés sikere esetén kinek és milyen mértékben kellene megtérítenie az ivóvíz szolgáltatási alapdíjat. Véleményem szerint a kérdés az említett mindkét felvetésre választ ad. Ebben az esetben ugyanis - az ingyen sör-ügytől eltérően - nem válik bizonytalanná, hogy ki a költségviselő, kinek kellene megtérítenie : az a tényleges fogyasztói kör lenne (mivel a fogyasztott vízmennyiség arányában kell
 6 fizetni, aki tehát semmit nem fogyaszt, arra arányosan semennyi díj nem jut). Az is egyértelmű továbbá, hogy az előbbieknek milyen mértékben kellene megtérítenie az ivóvíz szolgáltatási alapdíjat: azt nyilvánvalóan be kellene építeni a víz árába, és - ahogy a kérdésben is szerepel - a fogyasztott vízmennyiség arányában kellene a fogyasztókra telepíteni. Ez mind a jogalkotó, mind a választópolgárok szempontjából világosnak és félreérthetetlennek tűnik; a többségi indokolás nem hozott fel olyan ellenérvet, amely a kérdés egyértelműségét meggyőzően cáfolná. 4. Az egyértelműség problémájától különálló kérdés, hogy a kezdeményezéssel elérni kívánt vízszolgáltatási modell szakpolitikai, szolgáltatói szempontból előnyös-e, illetve, hogy az adott területen időszakosan tartózkodó és a szolgáltatást idényjelleggel igénybe vevő fogyasztók, avagy az állandó lakos fogyasztók érdekeit részesítse-e inkább előnyben a szabályozás. Ezeket a szempontokat azonban az Alkotmánybíróságnak nem kell és nem is lehet figyelembe vennie a döntés meghozatalakor. Véleményem szerint az esetlegesen célszerűtlennek tartott népszavazási kezdeményezések aláírásgyűjtési kampányaitól és társadalmi vitájától nem sági aktivizmussal kell megóvni az állampolgárokat és a politikai pártokat. Mindezek alapján - a határozat rendelkező részében foglalt megsemmisítő és az OVB-t új eljárásra utasító döntés helyett - az Alkotmánybíróságnak az érintett OVB határozatot helyben kellett volna hagynia. Budapest, november 15. Dr. Stumpf István s. k., A különvéleményhez csatlakozom. Dr. Pokol Béla s. k., A különvéleményhez csatlakozom. Dr. Dienes-Oehm Egon s. k.,


type: wikipedia

text:
Η Τίρυνθα είναι πόλη της Αργολίδας στην Πελοπόννησο. Αρχαιολογικές ανασκαφές στην περιοχή πραγματοποιήθηκαν την περίοδο 1884-1885 από τον Ερρίκο Σλήμαν, που έφερε στο φως την αρχαία Τίρυνθα και τα ξακουστά «κυκλώπεια» τείχη της, τα οποία, σύμφωνα με το μύθο, έχτισαν οι ίδιοι οι Κύκλωπες. (Όμηρος, Β 559)
 Ο πρώτος μυθικός βασιλιάς της πόλης ήταν ο Προίτος, αδελφός του Ακρίσιου, βασιλιά του Άργους. Στη μυθολογία, ο βασιλιάς της Τίρυνθας, Ευρυσθέας, διέταξε τους άθλους του ήρωα Ηρακλή. Η Τίρυνθα καταστράφηκε ολοσχερώς από τους Αργείους τον 5ο αιώνα π.Χ. και ο πληθυσμός της εξορίστηκε.
 Συγκοινωνία
 Ο Σιδηροδρομικός Σταθμός Τίρυνθας είναι σιδηροδρομικός σταθμός στη Τίρυνθα Αργολίδας (αποκαλούμενο από ντόπιους: Κοφίνι) και απέχει περίπου 400 μέτρα από την αρχαία Τίρυνθα (αρχαιολογικός χώρος). Ο σταθμός άνοιξε με τη μετρικού εύρους γραμμή Ναυπλίου-Άργους αλλά με την επαναλειτουργία της γραμμής (1993-2005 λόγω ανακαίνισης της γραμμής, 2009-2011) ο σταθμός παρέμεινε κλειστός.
 Πινακοθήκη
 Μνημεία Παγκόσμιας Κληρονομιάς στην Ελλάδα
 Αρχαιολογικοί τόποι στην Αργολίδα
 Αρχαίοι ελληνικοί αρχαιολογικοί τόποι στην Ελλάδα
 Οικισμοί στην Αρχαία Πελοπόννησο


jurisdiction: EU

text:
 17.3.2017
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 72/72
 LĒMUMS Nr. 45/2016, KO PIEŅĒMUSI APVIENOTĀ KOMITEJA, KURA IZVEIDOTA SASKAŅĀ AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENU UN AMERIKAS SAVIENOTAJĀM VALSTĪM PAR SAVSTARPĒJO ATZĪŠANU,
 (2017. gada 1. marts)
 par atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanu sarakstā, kas ietverts nozaru pielikumā par elektromagnētisko savietojamību [2017/465]
 APVIENOTĀ KOMITEJA,
 ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par savstarpējo atzīšanu un jo īpaši tā 7. un 14. pantu;
 tā kā atbilstības novērtēšanas institūciju iekļaušanai kāda nozaru pielikuma sarakstā ir nepieciešams attiecīgs Apvienotās komitejas lēmums,
 IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
 1.
 Šā lēmuma A papildinājumā norādīto atbilstības novērtēšanas institūciju pievieno atbilstības novērtēšanas institūciju sarakstam, kas iekļauts slejā “EK pieeja ASV tirgum” nozaru pielikuma par elektromagnētisko savietojamību V iedaļā.
 2.
 Puses ir vienojušās par to, kāds ir A papildinājumā norādītās atbilstības novērtēšanas institūcijas iekļaušanas sarakstā konkrētais tvērums produktu un atbilstības novērtēšanas procedūru ziņā, un tās gādās par saraksta atjaunināšanu.
 Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta Apvienotās komitejas pārstāvji, kuri ir pilnvaroti Pušu vārdā grozīt nolīgumu. Šis lēmums ir spēkā no dienas, kad saņemts pēdējais no abiem parakstiem.
 Amerikas Savienoto Valstu vārdā
 James C. SANFORD
 Parakstīts Vašingtonā, 2017. gada 13. februārī
 Eiropas Savienības vārdā
 Ignacio IRUARRIZAGA
 Parakstīts Briselē, 2017. gada 1. martā
 A papildinājums
 EK atbilstības novērtēšanas institūcija, ko pievieno atbilstības novērtēšanas institūciju sarakstam, kas iekļauts slejā “EK pieeja ASV tirgum” nozaru pielikuma par elektromagnētisko savietojamību V iedaļā
 PRIMA RICERCA & SVILUPPO S.r.l.
 via Campagna, 92
 I-22020 Faloppio (Como)
 ITALY