type: legislation

text:
 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION
 Bryssel den 18.11.1997
 KOM(97) 550 slutlig
 97/0302 (CNS)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om antagande av ett flerårigt ramprogram för insatser inom
 energisektorn (1998-2002)
 och
 DÄRMED SAMMANHÖJfcANDE ÅTGÄRDER
 (framlagt av kommissionen)
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- MOTIVERING
 INLEDNING
 3
 2
 1. FÖRBÄTTRAD SAMSTÄMMIGHET OCH EFFEKTIVITET I ENERGIPOLITIKEN 7
 1.1 Allmän bakgrund 7
 1.1.1 övergripande insatser 7
 1.1.2 Tematiska program 7
 1.1.3 Samordning av energipolitiska komponenter inom andra gemenskapsprogram och andra delar av
 gemenskapens politik 8
 1.2 Ramprogrammets struktur 8
 i
 1.2.1 Ugstiftning 8
 1.2.2 Organ 9
 1.2.3 Styrning och kontroll 9
 1.3 Insatser och program 10
 1.3.1 Framtidsanalyscr och uppföljning av marknader (se bilaga II) K)
 1.3.2 Internationellt samarbete på energiområdet (se bilaga III) 12
 1.3.3 Att främja fÖrnybara energikällor och genomföra en strategi och en handlingsplan för
 gemenskapen inom detta område (se bilaga IV) 15
 1.3.4 Att främja effektiv energianvändning (se bilaga V) 16
 1.3.5 Att stimulera en ren och effektiv användning av kol (se bilaga VI) 17
 1.3.6 Kärnkraftssektom (samarbete på säkerhetsområdet, industriellt samarbete med Ryssland och
 transport av radioaktivt material, inklusive bekämpning av illegal handel) (se bilaga VII) 19
 1.4 Samordning med cncrgipolitiska komponenter i andra gemenskapsprogram och i andra delar av
 gemenskapens politik 22
 1.4.1 Stöd till forskning och teknisk utveckling (FoTU) 22
 1.4.2 Transcuropciska cnerginät 22
 1.4.3 Andra politiska oniråtlcn och andra program 2*
 1.5 Allmänna ekonomiska aspekter 23
 2. FÖRBÄTTRAD SAMORDNING AV ENERGIPOLITISKA KOMPONENTER INOM GEMENSKAPENS OLIKA
 POLITISKA VERKSAMHETSOMRÅDEN 24
 SLUTSATSER 25
 BILAGOR
 ---pagebreak--- FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT
 om antagande av ett
 flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn
 (1998-2002)
 och därmed sammanhörande åtgärder
 MOTIVERING
 INLEDNING
 Krav på att man inrättar ett ramprogram för energipolitiska insatser har vid flera
 tillfällen ställts i samband med diskussioner som har ägnats denna sektor. Dessa
 krav har slutligen utmynnat i en formell anhållan från rådet1. I samband med att
 man granskade kommissionens meddelande om en "Helhetssyn på energipolitiken
 och energiåtgärderna"2 uttalade sig Europaparlamentet3 och Ekonomiska och
 sociala kommittén4 i samma riktning.
 Utvecklingen inom energiområdet - en viktig sektor för unionens ekonomi och
 för de europeiska medborgarnas välfärd - kräver en reaktion i form av en lämplig
 energistrategi: Beslutet vid toppmötet i Denver att under våren 1998 hålla ett G8-
 möte i Moskva, som enbart skall ägnas åt energifrågan, bekräftar om så
 behövs den betydelse som måste tillmätas denna sektor och alla de
 problemställningar som hör dit.
 I meddelandet av den 23 april 1997 om en "Helhetssyn på energipolitiken och
 energiåtgärderna", som utarbetades på rådets uttryckliga begäran, framträder
 följande situation tydligt:
 (1) Europeiska unionen står idag - och kommer att göra det i allt högre grad i
 framtiden - inför avgörande utmaningar i fråga om en strategi på
 energiområdet:
 (a) Om nuvarande trend fortsätter och inga åtgärder vidtas kan
 importberoendet när det gäller energiförsörjningen, som idag är 50 %,
 vara uppe i 80 % år 2020 för kol, 70 % för naturgas och 90 % för
 petroleum, och de två sistnämnda kommer för en överskådlig framtid att
 förbli Europas två viktigaste energikällor. Detta ökade beroende måste
 Rådets resolution av den 8 juli 1996 om vitboken "Energipolitik inom europeiska unionen"
 (EGT C 224 av den 1.8.1996) och nidets förordning (EG) nr 701/97 av den 14 april 1997 om
 antagande av ett program avsctl atl främja internationellt samarbete inom energisektorn -
 Synergy-programmet (EGT L 104, 22.4.1997).
 KOM(97)0167 slutlig, 23.4.1997.
 3
 Referens EP ...
 ReferensESK ...
 ---pagebreak--- att sia om. Det är här viktigt att notera att rådets grupp "Analys och
 planering" (COPLA) har fatt i uppdrag av kommittén för den
 gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken att under andra halvåret
 1997 ägna sitt arbete åt betydelsen av den nya geopolitiska
 situationen på energiområdet för Europeiska unionen. För att
 garanteraförsörjningstrygghetkrävs en strategi som är grundad på en
 mångfald av källor och främjande av inhemska förnybara energikällor,
 kombinerad med rationell energianvändning och understödd av ett
 utvidgat internationellt samarbete och utveckling av infrastruktur för
 transeuropeiska energinät somförbinderunionen med externa källor.
 (b) Behovet att ge ett starkt stöd till EU-företagens konkurrenskraft, vilka
 alltför ofta har ett handikapp i energikostnader som är högre än för
 deras icke-europeiska konkurrenter, framför allt i Förenta staterna
 (inom den kemiska industrin uppskattar man exempelvis att de
 europeiska företagen har 45 % högre energikostnader än deras
 amerikanska konkurrenter). Den snabba globaliseringen av ekonomierna
 och behovet att skapa nya jobb gör det nödvändigt att förbättra
 konkurrenskraften hos europeiska företag och att stödja lovande
 sektorer som kan ge en positiv nettoeffekt för sysselsättningen, t.ex.
 förnybar energi och energihushållning.
 (c) Nödvändigheten att se till att energimarknadens utveckling är förenlig
 med målsättningarna på miljöområdet med beaktande av den europeiska
 folkopinionen och gemenskapens internationella åtaganden. Den
 oroväckandeföroreningsnivåni själva hjärtat av Europas städer och
 klimatförändringarnas inverkan på miljön och folkhälsan ger Europas
 regeringar och medborgare en skarp påminnelse om de brådskande och
 långtgående åtgärder som måste vidtas när det gäller energival.
 Pågående diskussioner inom ramen för konventionen om
 klimatförändringar och de åtgärder som måste vidtas efter
 Kyotokonferensen har särskilt aktualiserat denna nödvändighet. Dessa
 beslut medför en djupgående förändring av konsumentkulturen via en
 tillgångs- och efterfrågepolitik som är baserad på frivillighet.
 (2) Gemenskapen gör stora insatser på energiområdet, men dessa är
 spridda
 (a) dels mellan olika energipolitiska program som verkar i
 olika perioder och sammanhang5,
 (b) dels mellan gemenskapens olika politiska
 verksamhetsområden, såsom miljö, skatter,
 Save, Altener, Synergy ...
 ---pagebreak--- utrikespolitiken6, den inre marknaden, strukturpolitiken,
 forskning och till och med jordbrukspolitiken.
 Denna situation är resultatet av hur synen på energifrågor har utvecklats inom
 gemenskapen och av viljan att behandla alla aspekter på denna komplexa fråga.
 De instrument som har inrättats i detta syfte har visat sig vara ändamålsenliga
 och sammantaget måste de anses fungera tillfredsställande. En sådan spridning
 har dock följande konsekvenser:
 • En viss brist på överskådlighet för berörda parter.
 • Risk för överlappande insatser.
 • Risk för att olika insatser inte skall vara samstämmiga.
 • Ledningsproblem.
 • Ett resursutnyttjande som inte alltid är optimalt.
 • Missade möjligheter att uppnå synergieffekter och att maximera
 komplementariteten mellan åtgärderna.
 Gemenskapens energipolitik bör vara mer koncentrerad och bättre integrerad
 för att den på ett effektivt sätt skall kunna bemöta oundvikliga utmaningar och
 svårigheter. Upprättandet av den inre marknaden för gas och elektricitet på
 grundval av principen om en konkurrensutsatt och öppen marknad utgör här ett
 avgörande inslag.
 När det gäller gemenskapens insatser är insatsernas koncentration det främsta
 villkoret för en effektiv politik. Inom energiområdet innebär detta en fokusering
 påföljandetre huvudmålsättningar
 • Försörjningstrygghet
 • Konkurrenskraft
 • Miljöskydd
 Varje insats på energiområdet bör, oavsett om den görs inom ramen för själva
 energipolitiken eller genom någon av gemenskapens övriga politiska
 verksamhetsområden, bidra till dessa mål.
 Ett rent "operationellt" arbete för vart och ett av dessa mål skulle dock snart nå
 sina begränsningar och dessutom kunna stöta på motsägelser mellan målen. Det
 komplexa energipolitiska sammanhanget gör det nödvändigt - kanske mer än
 inom andra områden - att eftersträva en tillfredsställande jämvikt mellan de olika
 politiska, ekonomiska och sociala faktorerna. Endast med ett tillvägagångssätt
 Framför allt de energipolitiska delarna av programmen Phare och Tacis.
 ---pagebreak--- som verkligen är integrerat kan man ta tillräcklig hänsyn till alla aspekter på de
 problem som skall lösas, vilket bland annat har påvisats av den strategi som valts
 för genomförandet av fordons- och oljeprogrammet.
 Det är också särskilt betydelsefullt att man i Agenda 2000 omnämner att "den
 yttre dimensionen i gemenskapens politik t.ex. vad gäller miljö eller energi
 kommer att vara en integrerad del av unionens utrikespolitik".
 Energipolitiken måste ges högre prioritet. För att maximera nyttan av det stöd
 som unionen ger bör de insatser som faller under energipolitiken genomföras
 enligt följande riktlinjer:
 • Krav på att varje gemenskapsinsats direkt skall bidra till att man
 uppnår ett eller flera av ovannämnda mål.
 • En avsevärd förbättring av samordningen mellan alla insatser som på
 något sätt berör energiområdet.
 • Främjande av samarbetet mellan olika aktörer som deltar i insatserna,
 både inom gemenskapens institutioner och i medlemsstaterna, helt i
 enlighet med subsidiaritetsprincipen.
 • Förmåga att omedelbart reagera på situationsförändringar.
 • Klargörande och förenkling av förfaranden.
 • Förstärkta insatser på grundval av prioriteringar och behov.
 Det är slutligen viktigt att samstämmigheten och samordningen återspeglas i
 arbetet på alla nivåer:
 • Inom gemenskapens egentliga energipolitik. Det är i detta sammanhang
 som ramprogrammet "Energi" har inrättats (se kapitel 1).
 • Mellan energipolitiska aspekter inom flera andra av gemenskapens
 politiska verksamhetsområden, vilket skall säkerställas genom
 inrättandet av en lämplig struktur inom kommissionen (se kapitel 2)
 samt genom en förstärkning av den samordning som finns idag.
 • Gentemot medlemsstaterna och berörda parter7.
 Man kommer också att försäkra sig om att ramprogrammet uppvisar
 samstämmighet och integration utåt. Kommissionen kommer i detta syfte att
 fastställa innehållet i och målgrupper för alla informationskampanjer som skall
 7
 Samarbetet med medlemsstaterna och berörda parter skall ske inom lämpliga ramar, som
 stipuleras dels av kommissionens beslut 96/642 av den 8 november 1996 om inrättande av en
 rådgivande energikommitté, dels av förslaget till rädets beslut KOM(97)0436 om
 organisationen av samarbetet kring överenskomna encrgimål for gemenskapen.
 ---pagebreak--- organiseras i samband med programmet. Man kommer också att organisera
 informationskampanjer riktade till allmänheten och då utnyttja de
 informationskanaler som finns i medlemsstaterna.
 1. FÖRBÄTTRAD SAMSTÄMMIGHET OCH EFFEKTIVITET I
 ENERGIPOLITIKEN
 1.1 Allmän bakgrund
 Ramprogrammet "Energi" syftar i första hand till att garantera
 samstämmiga och effektiva energipolitiska insatser. Det kommer därmed
 att utgöra ett instrument för att rationalisera de program som hänger
 samman med denna politik. Såsom påpekas ovan har dessa program
 utformats och genomförts under olika perioder och i olika sammanhang -
 det är därför viktigt att nu ersätta dem med en bättre integrerad och
 mera överskådlig politik, som skall fastställas för en period på fem år.
 Denna politik är tänkt att vila på en kombination av övergripande
 insatser och tematiska program eller insatser. Dessa två kategorier av
 insatser, som beskrivs mer i detalj under punkt 1.3 nedan, skall vara
 kompletterande och organiseras så att de fokuseras till
 huvudmålsättningarna, som skall utgöra en konstant referenspunkt under
 hela genomförandet.
 När det gäller resurser (se punkt 1.4) är planerade anslag fastställda inom
 ramen för aktuella finansiella prognoser. Efter den första perioden skall
 man genomföra omvärderingar och/eller förstärkningar på grundval av
 politiska behov och prioriteringar.
 1.1.1 Övergripande insatser
 Till sin natur går dessa insatser utöver ramarna för ett delprogram och
 bidrar på ett övergripande sätt till huvudmålsättningarna. Även om de har
 sina egna syften kommer de också att medge att man i nivå med
 ramprogrammet kan säkerställa samordnade insatser genom de tematiska
 programmen. De kommer också att bidra till att samstämmigheten med
 övriga delar av gemenskapens politik säkerställs. Dessa insatser skall
 täcka
 • framtidsanalyser och uppföljning av marknaderna,
 • internationellt energi samarbete.
 /. /. 2 Tematiska program
 Dessa program motsvarar specifika prioriterade områden inom unionens
 energipolitik och är motiverade eftersom de bidrar till uppnåendet av alla
 prioriterade energimål, med särskild betoning på främjandet av miljövänlig
 teknik och en hållbar utveckling.
 ---pagebreak--- (1) Främjande av förnybara energikällor och genomförande av en
 strategi och en handlingsplan för gemenskapen fram till 2010.
 (2) Främjande av energieffektivitet och energisparande.
 (3) Främjande av ren och effektiv teknik för utnyttjande av fasta
 bränslen.
 (4) Samarbete om säkerhet inom kärnkraftssektorn, industriellt
 samarbete med de nya staterna i före detta Sovjetunionen,
 transport av radioaktivt material, inklusive bekämpning av olaglig
 handel.
 1.1.3 Samordning av energipolitiska komponenter inom andra
 gemenskapsprogram och andra delar av gemenskapens politik
 Detta gäller i synnerhet två typer av åtgärder som är mycket viktiga för
 energisektorn vad gäller både innehåll och omfattning hos de resurser som
 används, men som faller inom ramarna för specifika förfaranden och
 därför inte omfattas som sådana i detta ramprogram:
 • Stöd till forskning och teknisk utveckling (FoTU).
 • Transeuropeiska energinät.
 Uppmärksamhet kommer dock också att ägnas åt förbättrad samordning
 mellan alla andra politiska verksamhetsområden och mellan program vars
 verksamhetsområde omfattar energipolitiska komponenter, t.ex.
 utrikespolitik (Phare, Tacis, Meda), strukturfonder och investeringsstöd.
 1.2 Ramprogrammets struktur
 1.2.1 Lagstiftning
 Genomförandet av ramprogrammet kommer att baseras på följande:
 • Ett grundbeslut, där man definierar programmets allmänna ramar.
 dess varaktighet, dess huvudsakliga finansiering och genom vilka
 organ det skall genomföras I bilagan till detta beslut presenteras en
 preliminär uppdelning av resurserna på de olika specifika åtgärderna.
 • Vid behov: specifika åtgärder för att precisera målen, innehållet och
 formerna för varje insats och som i förekommande fall skall ersätta
 motsvarande rättsakter som för närvarande är tillämpliga eller på väg
 att antas (se bilaga II till VII).
 Beslutet rörande själva ramprogrammet kommer att vara grundat på
 artikel 235 i EG-fördraget. De specifika åtgärder som är särskilt inriktade
 på främjande av miljövänlig teknik kommer att vara grundade på artikel
 130s, punkt 1, de andra kommer att vara grundade på artikel 235. För att
 maximera öppenheten och för att garantera en nödvändig grad av
 ---pagebreak--- samstämmighet för utformningen och genomförandet av politiken är det
 viktigt att dessa texter ses som ett paket.
 1.2.2 Organ
 Huvudprincipen att man skall eftersträva största möjliga samstämmighet
 innebär att man måste fästa särskild vikt vid beslutsprocessens
 effektivitet, vilken skall säkras genom förbättrad samordning, flexibilitet
 och informationstillgänglighet.
 I detta syfte skall man inrätta en gemensam rådgivande kommitté för
 ramprogrammet för energisektorn (övergripande insatser och tematiska
 program). Denna gemensamma kommitté skall samarbeta med alla
 berörda instanser, framför allt de kommittéer som omnämns nedan. Den
 skall aktivt bidra till samordningen mellan de energi insatser som görs inom
 gemenskapens olika politiska verksamhetsområden, och den skall granska
 den rapport om samordning mellan insatser som kommissionen
 regelbundet sammanställer.
 Med tanke på den stora mångfalden och den tekniska komplexiteten hos
 de frågor som skall behandlas bör dock arbetsmetoder och organisation
 vara så flexibla som möjligt för att medge utnyttjande av all erforderlig
 expertis. Det ankommer på den gemensamma kommittén att organisera
 sitt arbetssätt i enlighet därmed.
 Vissa organ som upprättats för mycket specifika uppdrag påverkas inte av
 inrättandet av denna kommitté. Dessa organ kommer att fullfölja sina
 uppdrag. Det handlar bland annat om
 - den rådgivande energikommittén*,
 - kommittén för samarbete kring överenskomna energimål för
 gemenskapen9,
 - kommittén "Riktlinjer" (transeuropeiska energinät),
 - styrorgan för FoTU som inrättats inom ramen för de fjärde och femte
 ramprogrammen för FoTU.
 Kommissionens beslut 96/642 av den 8 november 1996 om inrättande av en rådgivande
 energikommitté, EGT nr L 292. 15.11.1996.
 Förslaget till rådets beslut KOM(97)0436 om organisationen av samarbetet kring
 överenskomna energimål för gemenskapen.
 ---pagebreak--- 1.2.3 Styrning och kontroll
 Integreringen av politiken, instrumenten och organen kommer - bland
 annat genom att överlappande insatser undviks - göra det möjligt att
 säkerställa följande:
 • Optimal resursstyrning, som också kommer att garanteras genom
 kostnads-intäktsanalyser.
 • Total öppenhet för alla som deltar i insatserna (institutioner,
 medlemsstater, företag).
 En systematisk och regelbunden utvärdering av insatserna kommer att
 göras regelbundet. Kommissionen kommer varje år att granska hur
 ramprogrammet och dess specifika delar genomförs samt att anpassa
 genomförandet på lämpligt sätt. Under ramprogrammets tredje år, eller i
 vilket fall som helst innan man presenterar sina förslag om ändring av
 detta ramprogram eller om efterföljande program, kommer kommissionen
 att ge oberoende experter i uppdrag att genomföra en övergripande extern
 utvärdering av hur gemenskapens insatser inom ramprogrammet för
 energisektorn har genomförts.
 1.3 Insatser och program
 Upprättandet av ett ramprogram kommer att leda till en avsevärd
 rationalisering av alla de insatser och program som omnämns under
 punkterna 1.1.1 och 1.1.2 ovan. Syftet med detta avsnitt är att beskriva
 dessa insatser och program, och att identifiera de justeringar eller
 förstärkningar som man skulle kunna besluta om till följd av ändrade
 politiska krav och prioriteringar. I enlighet med kommissionens
 rekommendationer i Agenda 2000 om förstärkt strategi inför anslutningen
 till unionen kommer kandidatländerna att få möjlighet att delta i alla de
 insatser och program som genomförs inom detta ramprogram.
 Övergripande insatser
 1.3.1 Framtidsanalyser och uppföljning av marknader (se bilaga II)
 Energipolitiken är ett område som, i högre grad än vad som gäller för
 andra verksamhetsområden, inte kan utformas utan att man beaktar den
 tänkbara utvecklingen på medellång och lång sikt. Denna nödvändighet,
 som kommissionen underströk i sin vitbok om energipolitiken10,
 bekräftades av rådet och Europaparlamentet i samband med
 remissförfarandet för detta dokument.
 Studier, analyser, prognoser och därtill hörande arbete (spridning av och
 diskussion om resultaten) utgör redan en del av kommissionens arbete i
 'Energipolitik inom Europeiska unionen", KOM(95)0682 slutlig, 13.12.1995.
 10
 ---pagebreak--- samband med utformningen av energipolitiken. I detta arbete stöder sig
 kommissionen på det kunnande man har utvecklat vid Europas mest
 välrenommerade centrer för energifrågor. Detta gör det bland annat
 möjligt att undvika överlappande arbete och att till en lägre kostnad
 skörda frukterna av genomfört arbete och utnyttja befintlig kunskap vad
 gäller de arbeten som har finansierats av kommissionens olika enheter
 och/eller av medlemsstaterna.
 Man måste dock göra framsteg när det gäller gemensamma analyser:
 Analysarbetet inom energiområdet håller för närvarande på att förändras,
 vilket gör att det blir mer besvärligt att genomföra. Nya ekonomiska
 villkor har tillkommit, bland annat till följd av de alltmer avreglerade
 energimarknaderna, alltmer omfattande miljöbegränsningar och den
 tekniska utvecklingen, som innebär att man måste utveckla och tillämpa
 nya koncept och nya metoder som tar hänsyn till det arbete som bedrivits
 inom FoTU-programmet. I samband med ramprogrammet måste det nya
 analysarbetet därför vara mer långtgående genom att man stärker
 samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna i prognosarbetet,
 och då också inbegriper företag, den akademiska världen och andra
 kunskaps- eller erfarenhetskällor i analysarbetet. I syfte att svara mot detta
 behov har detta program och de föreslagna insatserna i grunden utformats
 så att de energipolitiska beslut som fattas på nationell nivå och på
 gemenskapsnivå skall kunna fattas på grundval av gemensamma
 analysgrunder. Målet är då inte att åstadkomma en harmonisering. utan att
 komma fram till gemensamma ståndpunkter så att beslutsfattarna tar
 tillgång till identiska referensbaser i form av
 • ekonomiska studier och analyser,
 • energiprognoser,
 • energisystemens dynamik.
 I detta sammanhang bör särskild uppmärksamhet ägnas åt följderna av
 införandet av den enhetliga valutan, med hänsyn tagen till den positiva
 effekt euro-prissättning på olja kan fa för konkurrenskraften.
 Denna åtgärd, som syftar till en bättre överensstämmelse mellan
 beslutsunderlagen, skall grunda sig på att man utvecklar ett effektivt
 partnerskap mellan kommissionen, medlemsstaterna och övriga aktörer på
 energiområdet. Det skulle sedan omsättas i ett arbetsprogram som
 omfattar energisektorn i vid bemärkelse. Utarbetandet av samstämmiga
 analysförfaranden kommer att medge en bättre identifiering av centrala
 frågor som uppstår kring huvudmålsättningarna, det vill säga
 försörjningstrygghet, konkurrenskraft och miljöskydd.
 I detta sammanhang utgörs programmets viktigaste handlingsområden av
 följande:
 (a) Identifiering på europeisk nivå av de viktigaste problemen rörande
 11
 ---pagebreak--- framtida efterfrågan på och produktion av energi samt energipolitiken,
 med särskild betoning på följande:
 • Strategier som svar på den utmaning som utgörs av
 klimatförändringar och miljöproblem i största allmänhet (framför allt
 en utvärdering av kostnaderna för olika möjliga strategier).
 • Dynamiken i liberaliseringen av energimarknaderna och
 motsvarande strukturer, särskilt vad gäller konsekvenser för framtiden
 och företagens uppträdande.
 • Världsomfattande trender på energimarknaden och deras betydelse för
 Europeiska unionens importberoende (framför allt den förväntade
 betydande ökningen av efterfrågan på energi i Asien och Latinamerika).
 (b) Förbättrad analyskapacitet för att man skall kunna identifiera tendenser
 på energiområdet och möjliga scenarier på ett jämförbart sätt i alla
 medlemsstater, mot bakgrund bland annat av de förändrade
 marknadsstrukturerna och den utmaning som klimatförändringarna
 utgör.
 De nödvändiga insatserna på området faller klart inom ramarna för
 huvudmålsättningarna på energiområdet, i synnerhet när det gäller
 miljöaspekter (som ännu en gång underströks av rådet vid dess möte den
 27 maj 1997) och fullbordandet av den inre marknaden för energi, vilket
 är av avgörande betydelse för de europeiska företagens konkurrenskraft.
 Insatsen kommer att bidra till uppnåendet av de energipolitiska mål som
 anges i vitboken och den kommer att bygga på de insatser som redan görs.
 De årliga anslag som krävs för att dessa insatser skall kunna genomföras
 anges ifinansieringsöversikteni bilaga II
 1.3.2 Internationellt samarbete på energiområdet (se bilaga III)
 De internationella aspekterna får allt större betydelse för unionens
 energipolitiska frågeställningar.
 Unionens ökade beroende av externa leverantörer av energiråvaror ger i
 första hand upphov till frågor angående försörjningstryggheten.
 Situationen kompliceras dessutom av framväxten av energimarknader
 med stor efterfrågan i utvecklingsländerna samtidigt som den europeiska
 marknaden bara växer långsamt. De europeiska företagens
 konkurrenskraft gentemot dessa nya marknader utgör också en fråga av
 stor betydelse. De stora miljöproblemens världsomfattande
 utbredning till följd av energikonsumtionen kräver världsomspännande
 samarbete med beaktande av de olika parternas situation och framför allt
 av energins roll som nyckelfaktor för en hållbar ekonomisk utveckling.
 Slutligen måste man redan nu börja planera och förbereda nödvändiga
 anpassningar som unionens utvidgning kommer att kräva när det gäller
 dess energipolitik.
 12
 ---pagebreak--- Synergy är den viktigaste externt inriktade delen av ramprogrammet
 "Energi".
 Den utgör här en koppling mellan den interna politiken och gemenskapens
 externa insatser. Den erbjuder också ett värdefullt verktyg till stöd för
 gemenskapens företag när de skall etablera sig på de stora
 utlandsmarknaderna. Det är här viktigt att understryka att unionen med sin
 teknik på områdena förnybar energi och förbättrad energieffektivitet har
 stora industriella och sysselsättningsskapande möjligheter, som kommer
 att stärkas av nya avsättningsmöjligheter för medlemsstaternas
 utrikeshandel i tredje land.
 I förhållande till övriga gemenskapsinstrument som kan innebära externa
 insatser inom energiområdet är Synergy mer specifikt ägnad att på
 internationell nivå genomföra de tre målsättningarna för ramprogrammet
 "Energi": global konkurrenskraft, försörjningstrygghet och miljöskydd.
 För att öka effektiviteten syftar Synergy dessutom till att stärka
 samordningen mellan gemenskapens olika internationella insatser inom
 energiområdet såväl som till att förbättra samstämmigheten mellan
 gemenskapens insatser och internationella organisationers insatser på
 området.
 Med ramar som i högre grad beaktar dels samtliga energiaspekter och dels
 en strategi på medellång sikt kommer Synergy att bidra till finansieringen
 av samarbete för att fastställa, utarbeta och genomföra energipolitiken på
 områden som är av ömsesidigt intresse. Genom Synergy finansieras dock
 inga insatser när det gäller forskning och teknisk utveckling,
 demonstrationsprojekt eller investeringar i infrastruktur på energiområdet.
 Projekt av denna typ kan finansieras genom andra gemenskapsinstrument.
 På samma sätt utgör Synergy inte heller något instrument för ekonomiskt
 stöd eller samarbete till förmån för tredje land. De insatser som görs
 genom Synergy rör i första hand tredje länder som står inför utmaningar
 på energiområdet, framför allt i Central- och Östeuropa, i de nya staterna i
 före detta Sovjetunionen, Medelhavsländerna, länder i Latinamerika och
 Asien och de länder i Afrika, Västindien och Stilla.havet som har skrivit
 under Lomé-konventionen. Synergy kan också samarbeta med
 internationella organisationer på området (till exempel Internationella
 energibyrån och Latinamerikanska energiorganisationen), med
 internationella finansieringsinstitut (EIB, Världsbanken och EBRD) eller
 med andra industriländer (Förenta staterna, Japan, Norge etc.) för att
 inleda insatser i tredje land till ömsesidig fördel. Programmet kommer i
 högre grad att ges en inriktning där gemenskapens intressen beaktas.
 Insatserna kan också i de flesta fall realiseras på unionens eget initiativ,
 och inte bara när del gäller efterfrågan på energi, utan också när det gäller
 tillgång.
 På grundval av dessa riktlinjer finns som bilaga till beslutet om antagande
 av programmet Synergy ett flerårigt handlingsprogram och en förteckning
 över prioriterade mottagarländer. Inom ramen för detta fleråriga program
 13
 ---pagebreak--- skall man varje år fastställa konkreta handlingsplaner på grundval av
 följande:
 • Gemenskapens övriga program och instrument.
 • De insatser som medlemsstaterna har gjort i vissa länder utanför
 gemenskapen.
 • De behov som har uttryckts av medlemsländernas nationella industri.
 • De behov som har uttryckts av mottagarländerna.
 För att beakta olika kompletterande aspekter skall dessa planer utarbetas i
 samråd med berörda enheter inom kommissionen och sedan läggas fram
 för den gemensamma kommitté som instiftats genom rådets beslut om
 upprättande av ramprogrammet "Energi". Denna kommitté skall också ta
 del av periodiska rapporter om genomförandet av de olika programmen.
 Samarbetet kan ske i följande former:
 • Råd i energipolitiska frågor.
 • Expertdelegationer till organisationer i tredje land.
 • Studier och arbeten rörande framtidsforskning inom energiområdet.
 • Stöd till internationella nätverk för diskussion om och råd i
 energipolitiska frågor.
 • Utbildningsinsatser (kurser, seminarier, tekniska inspektioner).
 • Samordning av olika gemenskapsinstrument som används vid
 internationella insatser på energiområdet.
 • Informationsspridning (broschyrer, nyhetsbrev).
 • Främjande av dialog samt informations- och erfarenhetsutbyte genom
 konferenser, seminarier etc.
 Den finansiering som sker genom Synergy kan täcka alla kostnader för ett
 enskilt projekt om det är av intresse enbart för gemenskapen eller täcka
 delar av kostnaderna genom samfinansiering med en annan part.
 Det sammanlagda anslaget för detta program måste vara tillräckligt för att
 programmet på ett effektivt sätt skall kunna bidra till att förbättra
 samstämmigheten och komplementariteten mellan interna och externa
 dimensioner i unionens politik, vilket kommissionen underströk i samband
 14
 ---pagebreak--- med Agenda 200011. En uppdelning av den finansiering som krävs
 presenteras i finansieringsöversikten i bilaga III.
 Tematiska program
 1.3.3 Att främja förnybara energikällor och genomföra en strategi och
 en handlingsplan för gemenskapen inom detta område (se bilaga
 IV)
 De förnybara energikällorna kommer att bidra både till miljöskydd och
 försörjningstrygghet genom att energikällorna diversifieras. En ökad
 användning av dessa källor kommer också att bidra till uppnåendet av
 andra högprioriterade gemenskapsmål såsom regional utveckling,
 ekonomisk och social sammanhållning, sysselsättningen och
 konkurrenskraften.
 Målet med denna insats, som inbegriper huvuddelarna i det förslag som
 kommissionen redan har presenterat i fråga om Altener II1 : , är att bidra
 till en ökad användning av förnybara energikällor och därmed till
 deras andel av gemenskapens energibalans. Detta skall bland annat ske
 genom att man främjar skapandet av de juridiska, socioekonomiska och
 administrativa villkor som krävs för genomförandet av vitboken och
 handlingsplanen för förnybara energikällor med sikte på år 2010n.
 Handlingsplanen skall antas av kommissionen efter omfattande
 diskussioner om grönboken från 1996H.
 Då dessa villkor väl är definierade blir det enklare att uppmuntra privata
 och offentliga investeringar i produktionen och användningen av energi
 från förnybara källor. De förnybara energikällornas ekonomiska
 genomslag kommer att stödjas av riktade insatser, som syftar till att öka
 operatörernas förtroende genom stöd till utarbetande och presentation av
 projekt samt genom utveckling av nya finansieringsmöjligheter (såsom
 finansiering genom tredje part).
 Specifika insatser som kan komma ifråga för finansiering, som kommer att
 omfatta åtgärder till stöd för ökad användning av innovativ, miljövänlig
 teknik som har visat sig vara värdefull och effektiv, kan bland annat röra
 följande.
 Agenda 2000, volym 1, första delen, avsnitt IV.2; "Ett starkt och enat EU".
 KOM(97)0087 slutlig, 12.3.1997.
 KOM (97) .
 14
 "Energi för framtiden: förnybara energikällor. Grönbok för en gemenskapsstrategi'
 KOM(96)0576 slutlig, 20.11.1996.
 15
 ---pagebreak--- • Insatser för att följa upp genomförandet av strategin och
 handlingsplanen rörandeförnybaraenergikällor samt för att utvärdera
 de åtgärder som vidtas inom ramen för detta program.
 De förnybara energikällornas marknadspenetration genom att man
 bland annat underlättar tillgången till specialiserade rådgivare,
 framtagning av marknadsprognoser, val av lokalisering av projekt,
 utarbetande av finansieringsplaner. Projekten kan exempelvis röra
 biomassa och avfall, solenergisystem (både för värme och el),
 solenergisystem i byggnader, småskaliga vattenkraftsprojekt,
 vindenergi samt jordenergi.
 Främjande av standardisering av produkter och utrustning.
 Utbyggnad av infrastruktur för utveckling av de förnybara
 energikällornas roll i lokal och regional planering, utformning och
 utvärdering, information och utbildning.
 • Informationsspridning med sikte på förbättrad samordning mellan
 aktiviteter på gemenskapsnivå och internationella, nationella, regionala
 och lokala aktiviteter samt utbyte av erfarenheter och know-how.
 • Studier och annat arbete som syftar till att genomföra eller komplettera
 gemenskapsåtgärder som vidtagits för att utveckla de olika förnybara
 energikällornas potential.
 De förnybara energikällornas bidrag till Europeiska unionens primära
 energibehov uppgår idag till knappt 6% eller 70 miljoner ton
 oljeekvivalenter. I nämnda grönbok föreslog kommissionen att man skulle
 öka användningen avförnybarenergi avsevärt fram till år 2010. Som en
 vägledande målsättning föreslogs en fördubbling av de förnybara
 energikällornas andel av energianvändningen till år 2010, vilket
 bekräftades under samrådsprocessen och togs upp i vitboken.
 Det aktuella programmet utgör en mycket viktig del av genomförandet av
 strategin och handlingsplanen för förnybara energikällor. Det totala
 anslaget för åtgärderna måste vara betydande för att det skall bli ett
 avsevärt bidrag till förverkligandet av gemenskapens målsättning på
 området. Detaljerade uppgifter presenteras i finansieringsöversikten i
 bilaga IV. Syftet med denföreslagnaökningen från år 2000 ochframåtär
 att man - inom ramen för finansieringsprognoserna - skall kunna dra full
 nytta av vitboken och handlingsplanen. Det bör också understrykas att den
 ökade användningen avförnybaraenergikällor kommer att bidra till den
 ekonomiska och sociala sammanhållningen, framför allt genom en ökad
 tonvikt på lokala energikällor.
 16
 ---pagebreak--- 1.3.4 Attfrämja effektiv energianvändning (se bilaga V)
 På medellång och lång sikt utgör enförsiktigoch rationell slutanvändning
 av energikällorna - i kostnads- och effektivitetstermer - den bästa möjliga
 lösningen för att reducera koldioxidutsläppen.
 Programmet Save II, som antogs av rådet i december 199615, har visat sin
 effektivitet som ett icke-tekniskt program för att främja rationell
 energianvändning inom alla användarsektorer. Det tidigare programmet
 (Save I) hade redan visat sig vara ett viktigt instrument när det gällde att
 bidra tillförverkligandetav gemenskapens energimålsättningar genom att
 man vidtog en mängd olika åtgärder såsom rättsakter, praktiska
 pilotinsatser, studier, uppföljning och utvärdering av framstegen i fråga
 om effektiv energianvändning, informationsspridning och nyskapande
 mekanismerförfinansieringoch kontraktering.
 I anslutning till Save har rådet och kommissionen antagit nio direktiv
 rörande effektiv energianvändning i hushållsapparater, i byggnader och
 inom industrin. Detta lagstiftningsprogram, liksom övriga åtgärder, bör
 fullföljas.
 Elektricitet har en särskild betydelse inom energisektorn: Elproduktionen
 står för ungefär 35 % av den primära energikonsumtionen och 30 % av
 koldioxidutsläppen. Slutledets elanvändning utgör en stor potential för
 effektivitetsförbättringar inom alla verksamhetsområden (hushåll och
 industri). Det tidigare programmet Pace, ett handlingsprogram för att
 effektivisera elanvändningen på gemenskapsnivå som rådet antog 1989,
 har i sin helhet integrerats i programmet Save II. Genom Pace planerades
 en rad insatser i syfte att effektivisera olika apparaters energiförbrukning
 (hushållsapparater, elmotorer) och främja konsumentinformation i fråga
 om inköp och användning av effektiva elapparater etc. Dessa insatser, som
 utgör ett betydande bidrag när det gäller att minska utsläppen av
 koldioxid, bör fullföljas i anslutning till det nya ramprogrammet "Energi".
 Man skulle här särskilt kunna uppmärksamma insatser för att främja
 energihantering på regional och lokal nivå, vilket med fördel skulle kunna
 utvecklas i samverkan med projektet "Morgondagens stad".
 I samband med utvidgningen kommer de faktiska fördelarna till följd av
 åtgärder för en effektiv energianvändning att bli mer uppenbara när den
 prispolitik och de mätmetoder som används i kanditatländerna är mer i
 linje med marknadsorienterade mekanismer.
 Förverkligandet av dessa målsättningar, som är särskilt viktiga med tanke
 på den prioritet som miljöaspekterna har getts, innebär att anslagen till
 Save II (vars löptid genom beslutet av den 16 december 1996 skall
 15
 Rådets beslut av den 16 december 1996 om ett flerårigt program för att främja en effektiv
 energianvändning i gemenskapen (Save 11), EGT nr L 335, 24.12.1996.
 17
 ---pagebreak--- sammanfalla med löptiden för ramprogrammet "Energi") i vederbörlig
 ordning skall stärkas inom ramen för de nya finansiella perspektiven.
 Detaljerade uppgifter om de beräknade finansieringskraven presenteras i
 finansieringsöversikten i bilaga IV.
 1.3.5 Att stimulera en ren och effektiv användning av kol (se bilaga VI)
 Fasta bränslen utgör en avsevärd del av unionens totala energiproduktion
 och står för 30 % av elproduktionen. De spelar en avgörande roll för
 försörjningstryggheten och utgör, som en viktig komponent i
 förverkligandet av den inre marknaden, ett reellt verktyg för att reglera
 priserna på andra bränslen, till exempel naturgas. Ett vidmakthållande av
 diversifieringen av energibalansen samt tillgången till alla energikällor är
 av grundläggande betydelse för försörjningstryggheten, men också för
 jämvikten i strävan efter att uppnå de tre huvudmålsättningarna för
 gemenskapens energipolitik. En förutsättning för detta är dock att renare
 och mer effektiv teknik för användning av fasta bränslen vinner insteg på
 marknaden så att de förorenande utsläppen minskar.
 Tekniken för en "ren1' och effektiv förbränning av kol har en stor potential
 när det gäller att minska utsläppen av koldioxid, men också av
 svaveldioxid och kväveoxider som orsakar försurningsproblemen. Den
 insats (Carnot) som föreslås inom ramprogrammet "Energi" är utarbetad
 för att bidra tillförverkligandetav denna målsättning. Gemenskapen måste
 spela en roll när det gäller att främja ökad användning av sådan teknik.
 Företagen inom sektorn bör därvid uppmuntras att ta fram de långsiktiga
 strategier som behövs framför allt för att ersätta de värmekraftverk som
 för närvarande används.
 Att främja en ren och effektiv användning av fasta bränslen är dessutom
 särskilt brådskande inför utvidgningen. Huvuddelen av kandidatländerna
 är i själva verket stora producenter och konsumenter av fasta bränslen. I
 Polen står olja och brunkol för 76 % av den primära energikonsumtionen
 och för 94 % av elproduktionen. För Tjeckien är motsvarande siffror
 62 respektive 76 % och för Ungern 19 respektive 27,5 ° o. Trots dessa
 länders reformer till förmån för en högre grad av diversifiering är det
 troligt att en stor del av deras produktion av fasta bränslen kommer att
 fortsätta. En modernisering av de anläggningar som används för dessa
 bränslen är därför av ömsesidigt intresse för dessa länder och unionen,
 både ur ekonomisk och miljömässig synvinkel. Erfarenheterna när det
 gäller modernisering av förbränningsanläggningar för brunkol i de nya
 tyska förbundsstaterna utgör ett gott exempel på de central- och
 östeuropeiska ländernas potential när det gäller att med sin brunkol bidra
 till energiförsörjningen i ett utvidgat Europa. Det tekniska samarbetet för
 "ren kolanvändning" kommer att bidra till de central- och östeuropeiska
 ländernas integration i Europeiska unionen.
 År 2002 kommer EKSG-Fördraget att löpa ut. Detta fördrag har i hög
 grad bidragit till Europas ekonomiska och sociala utveckling.
 Erfarenheterna från EKSG-fördraget erbjuder kunskaper som
 18
 ---pagebreak--- gemenskapen bör utnyttja till fullo. Det är särskilt viktigt att se till att
 resultaten från forskning som redan har finansiering eller som pågår inom
 ramen för EKSG utnyttjas tillräckligt. Syftet med denna föreslagna åtgärd
 är att ny, milj ovänligare teknik för fasta bränslen skall föras närmare
 marknaden.
 Insatser för att främja ren och effektiv användning av fasta bränslen är i
 linje med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Amsterdam om
 tillväxt och sysselsättning, där man godkände förslaget om att finansiella
 resurser skulle anslås från dess reserver till forskning inom kol- och
 stålområdet efter EKSG-fördragets utgång. Den föreslagna Carnot-
 insatsen inom ramprogrammet för energi kommer att vara ett komplement
 till denna framtida forskning.
 Det framgår slutligen att tillväxtmöjligheterna för denna teknik på
 externa marknader såsom Kina, Asean, Indien etc. utgör en stor
 potential för europeiska företag, samtidigt som ökad användning av denna
 teknik skulle bidra till att minska de utsläpp som bidrar till växthuseffekten
 - som ju utgör ett problem på global nivå.
 Detaljerade uppgifter om den finansiering som krävs för detta program
 presenteras i finansieringsöversikten i bilaga VI.
 /. 3.6 Kärnkraftssektorn (samarbete på säkerhetsområdet, industriellt
 samarbete med Ryssland och transport av radioaktivt material,
 inklusive bekämpning av illegal handel) (se bilaga \ II)
 Kärnkraftssektorn är föremål för flera handlingsprogram från
 kommissionens sida, framför allt när det gäller forskning, teknisk
 utveckling, utbildning, kärnsäkerhet, hälsoskydd, tekniskt bistånd och
 samarbete med de central- och östeuropeiska länderna samt de nya
 staterna i före detta Sovjetunionen, transport av radioaktivt material och
 genomförande av säkerhetskontroller ("safeguards"). Även om de flesta
 av dessa insatser inte i första hand räknas till energipolitiken i dess strikta
 bemärkelse, är dock tre av dem (samarbete rörande
 säkerhetskontroller, industriellt samarbete med de nya staterna i före
 detta Sovjetunionen och transport av radioaktivt material, inklusive
 bekämpning av olaglig handel) en del av den egentliga energipolitiken
 och skall där utgöra en särskild del av ramprogrammet "Energi".
 Med tanke på gällande bestämmelser i Euratom-fördraget krävs det inte
 att man antar specifika formella rättsakter for dessa insatsers
 genomförande. Man bör dock räkna med fortsatt finansiering av dessa
 insatser, vars nödvändighet inte kan bestridas.
 Samarbete i fråga om redovisning och kontroll av kärnmaterial
 ("safeguards") inom ramen för det tekniska biståndet till de nya staterna
 i före detta Sovjetunionen och Mongoliet
 19
 ---pagebreak--- Dessa insatser skall bidra till enförbättringoch datorisering av systemet
 för redovisning och kontroll av kärnmaterial på alla nivåer: själva
 anläggningen, regionala kontor, huvudkontor och nationella system.
 Euratoms direktorat för säkerhetskontroll inledde 1993 ett samarbete
 med ansvariga ryska instanser på området, och från 1994 har man
 utarbetat konkreta projekt. Resultaten av dessa samarbetsinsatser har
 verkligen varit uppmuntrande, men de måste fortgå under en lång tid
 framåt för att man skall uppnå eftersträvade mål. När det gäller det
 ryska deltagandet har man förutom teoretisk och praktisk utbildning
 organiserat sju inspektioner och två mätstationer. Av detta arbete
 framgår att de ryska deltagarnas kärntekniska kunskaper och
 erfarenheter är ansenliga, men att utbildningsbehoven fortsätter att vara
 stora när det gäller modern organisation, logistik och utvärdering. När
 det gäller systemutformning har sju ryska experter arbetat åtta veckor
 vardera i Luxemburg från oktober 1993 till mars 1994. Denna period
 har följts av granskning och utvärdering av deras bidrag och slutsatser.
 Man har organiserat två seminarier i Europeiska unionen och en
 konferens om kärnsäkerhetskontroll i Sankt Petersburg.
 Det är dock lämpligt att fortsätta utbildnings- och praktikinsatserna i
 fråga om teknik, metoder, logistik och modern kärnsäkerhetskontroll.
 Det är också lämpligt att fortsätta samarbetet mellan Euratom och
 Ryssland inom denna sektor, framför allt i syfte att bekämpa den
 olagliga handeln med radioaktivt material. Dessa aktiviteter kommer
 att utökas ytterligare efter det att partnerskaps- och samarbetsavtalen
 med de nya staterna i före detta Sovjetunionen har trätt i kraft.
 Dessa insatser finansieras genom Tacis, men kommissionen har
 beslutat16 att ledningen av insatserna skall åläggas de enheter som
 ansvarar för energipolitiska frågor. Därvid föreslås att man skall
 undersöka möjligheten att påföra motsvarande anslag på en budgetpost
 som specifikt rör energipolitiken.
 Industriellt samarbete med Ryssland och med de nya staterna i före detta
 Sovjetunionen.
 Kärnenergin står idag med respekt för nödvändiga säkerhetsvillkor
 för en ansenlig del av gemenskapens elbehov, med betydande
 konsekvenser för miljön. Användningen av kärnenergi är emellertid
 tänkbar endast om lämpliga kriterier rörande både säkerhet och
 lönsamhet uppfylls. Detta är idag fallet i gemenskapen, men det är
 berättigat att fråga sig hur det står till i vissa av unionens grannländer,
 och särskilt då Ryssland, Ukraina och vissa av de länder som har sökt
 om medlemskap, som för sin ekonomiska utvecklings skull kan komma
 Kommissionens beslut C(97) 2879, 24.9.1997 om finansiering av Euratoms verksamhet
 rörande kärnsäkcrhctskontroll.
 20
 ---pagebreak--- att öka användningen av kärnenergi. Det är därför viktigt att man -
 utöver de punktvisa och kortsiktiga stödinsatser som syftar till att
 förbättra säkerheten vid de kärnkraftverk som är i gång - undersöker
 möjligheterna att på längre sikt garantera att användningen av
 kärnenergi åtföljs av alla nödvändiga säkerhetsgarantier som är
 jämförbara med dem som används inom unionen.
 Genom studier och arbetsgrupper tillsammans med den europeiska
 kärnkraftsindustrin granskar kommissionen sedan några år
 huvudsakligen Ryssland i syfte att få större insikter i den lokala
 kärnindustrins aktuella situation och utforma en möjlig strategi för att
 på djupet förbättra säkerheten. Denna strategi grundar sig på idén att
 överföra gemenskapens säkerhetskultur genom industriellt samarbete,
 vilket kan vara av särskilt intresse för ett land som längre fram kan
 komma att vilja utveckla sin kärnkraft. För närvarande analyserar
 kommissionen tillsammans med ryska myndigheter de tekniska,
 ekonomiska och rättsliga hindren för det industriella samarbetet. Dessa
 analyser bör i början av 1998 utmynna i att man definierar möjliga vägar
 och förslag till insatser som det vore oklokt att inte följa. Detta kräver
 finansiering av fördjupade analyser av enskilda problem (till exempel
 villkor som krävs för investeringar, specifika rättsliga problem etc.) och
 för att skapa erforderliga metoder för att lösa problem av allmän
 karaktär. Kommissionen har som målsättning att i största möjliga
 omfattning underlätta industriellt samarbete, utan att ge sig in på
 specifika industriella samarbetsprojekt för vilka berörda aktörer skall ha
 ansvaret.
 Transport av radioaktivt material
 Användningen av kärnenergi för elproduktion och den ökade
 användningen av radioaktivt material inom hälsovård, forskning och
 industri gör det nödvändigt att försäkra sig om att sådant material kan
 transporteras under säkerhetsvillkor som är tillfredsställande för
 allmänheten och berörda arbetstagare. För att beakta utvecklingen när
 det gäller transport av radioaktivt material, framsteg inom teknik och
 kunnande liksom de allt striktare reglerna för strålskydd, måste
 lagstiftningen på internationell nivå, nationell nivå och gemenskapsnivå
 anpassas till de nyaförutsättningarnaoch kraven.
 På Europaparlamentets uppmaning inrättade kommissionen 1982 en
 ständig expertgrupp, med särskilda kunskaper om transporter av
 radioaktivt material, för att inhämta råd inför de studier och experiment
 som skulle utföras och inför lagstiftningsarbetet på området. I sitt
 senaste arbete rekommenderar gruppen alt man inrättar ett
 femårsprogram nîed lämpliga ekonomiska anslag. Detta program bör
 vara inriktat på sex verksamhetsområden som skulle gynnas av insatser
 på gemenskapsnivå:
 21
 ---pagebreak--- • Underlätta den inre marknadens funktion genom att identifiera de
 harmoniseringsåtgärder som krävs.
 • Bidra till framtida anpassning av lagstiftningen genom att utveckla
 erfarenhet och kunskaper.
 • Utvärdera händelser som inträffat i samband med transporter och dra
 lärdom av dessa inför framtiden.
 • Stärka samstämmigheten i fråga om beredskapsbestämmelser och
 utbildningen av därav berörda aktörer.
 • Samarbeta med de central- och östeuropeiska länderna och de nya
 staterna i före detta Sovjetunionen i syfte att förbättra
 transportsäkerheten i dessa länder.
 • Öka allmänhetens kunskap, förståelse och insikter inom detta
 område.
 Föreslagna anslag till de olika kategorier av insatser på kärnområdet som
 beskrivs ovan för den aktuella perioden presenteras i
 finansieringsöversikten i bilaga VII.
 1.4 Samordning med energipolitiska komponenter i andra
 gemenskapsprogram och i andra delar av gemenskapens politik
 /. 4.1 Stöd till forskning och teknisk utveckling (FoTU)
 Forskning och teknisk utveckling, inklusive demonstration, spelar en
 viktig roll när det gäller att utveckla metoder som erbjuder en hög
 energiavkastning och nya tekniska lösningar för utnyttjande av fossila
 bränslen, kärnkraft eller förnybara energikällor. Ramprogrammet för
 forskning och teknisk utveckling, som inrättats genom artikel 13Of—p i
 fördraget för perioden 1994-1998, inbegriper i detta syfte för icke-
 nukleära energikällor en del som rör forskning och utveckling på
 energiområdet (programmet Joule) och en del som rör demonstration
 (programmet Thermie). Dessa möjliggör stora insatser inom området ny
 energiteknik tillsammans med industrin, forskningscentrer och universitet i
 medlemsstaterna. I it t FoTU-program inom området kärnsäkerhet och
 kontrollerad termonukleär fusion, baserat på Euratom-fördraget, har
 också inrättats i samarbete med Gemensamma forskningscentret. Med
 tanke på det sammanhang och de specifika strukturer i vilka dessa insatser
 görs kommer deras funktionssätt, organ och genomförandeinstrument att
 förbli oförändrade. Det är dock uppenbart att det finns nära förbindelser
 mellan FoTU-verksamhet på energiområdet och de mer marknadsinriktade
 insatser som utvecklats genom det aktuella ramprogrammet. Särskilda
 ansträngningar bör därför göras för att förbättra samordningen på en
 lämplig nivå, både mellan kommissionens enheter och mellan övriga
 berörda parter. I synnerhet skall ett mer formaliserat förfarande tillämpas
 för ökat samarbete och ökad samordning mellan den gemensamma
 22
 ---pagebreak--- kommittén och den motsvarande struktur som kommer att upprättas inom
 ramen för femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling.
 1.4.2 Transeuropeiska energi nät
 De transeuropeiska näten är väsentliga för den ekonomiska utvecklingen,
 för den inre marknaden och för att stärka gemenskapens sammanhållning.
 Europeiska unionen har genom fördraget (artikel 129b-d) fatt
 befogenheter när det gäller dessa nät och har på energiområdet inlett en
 politik som går ut på att utveckla infrastrukturen inom sektorerna
 elektricitet och naturgas. Detta görs också med de positiva effekterna på
 gemenskapens energiförsörjningstrygghet och det internationella
 samarbetet i åtanke. När det mer specifikt gäller sammanhållningen inom
 gemenskapen ägnar kommissionen särskild uppmärksamhet åt de
 energiproblem som följer av den särskilda situationen på öar,17 i
 skärgårdar och i de mest avlägset belägna regionerna inom gemenskapen.
 Med tanke på det sammanhang och de specifika strukturer i vilka dessa
 insatser görs kommer deras funktionssätt, organ och
 genomförandeinstrument att förbli oförändrade, precis som när det gäller
 forskning. För närvarande görs särskilda ansträngningar för att ytterligare
 förbättra samordningen på en lämplig nivå, både mellan kommissionens
 enheter och mellan övriga berörda instanser.
 /. 4.3 Andra politiska områden och andra program
 Vissa andra politiska områden, t.ex. utrikespolitik (exempelvis inom
 ramen för Phare-, Tacis- och Meda-programmen), strukturfonder och
 investeringsstöd, har viktiga energipolitiska komponenter inom sitt
 verksamhetsområde. Också här kommer särskild uppmärksamhet att ägnas
 åt insatser för att förbättra samarbetet och samordningen mellan ansvariga
 enheter inom kommissionen.
 1.5 Allmänna ekonomiska aspekter
 I absoluta termer är anslagen till energipolitiken i sig ganska små, inte bara
 i jämförelse med andra avdelningar under rubrik 3, men också i
 förhållande till de summor som anslås till insatser på energiområdet genom
 vissa andra av gemenskapens politiska verksamhetsområden.
 Utvecklingen av en integrerad energipolitisk strategi syftar i första hand
 till rationalisering och bättre samordning av insatserna. Upprättandet av
 ett flerårigt ramprogram och dess fokusering kring tre stora
 huvudmålsättningar kommer att underlätta styrningen och en mer
 Se till exempel kommissionens rapport om genomförandet av programmet Poseima,
 KOM(94)0476 slutlig, 9.12.1994.
 23
 ---pagebreak--- överskådlig och strikt användning av resurserna, vilket med redan
 disponibla budgetmedel leder till effektivare insatser.
 Det är dock viktigt att unionen förser sig med lämpliga medel för att man
 skall kunna genomföra sina politiska prioriteringar på energiområdet
 och att vissa förstärkningar redan nu planeras inför fastställandet av
 framtida finansieringsplaner. Denna intensifiering av ansträngningarna
 ligger för övrigt i linje med den finansieringsram som kommissionen
 presenterade i sitt meddelande om Agenda 2000'8, där man uttryckligen
 under rubrik 3 planerade för att utveckla ett visst antal interna politiska
 verksamhetsområden i strävan efter målsättningar som delas av samtliga
 medlemsstater och som har ett uppenbart mervärde. Man pekade här ut
 vissa prioriterade program, som framför allt var förknippade med
 utvidgningen, innovation och miljövänlig teknik, vilka bör fa
 anslagsökningar som överstiger ökningen av BNI. Med tanke på
 programmens möjligheter inte minst när det gäller skyddet av miljön,
 men även när det gäller att skapa nya jobb, föreslås en särskild betoning
 på insatser som främjar förnybara energikällor (Altener-programmet) och
 uppmuntrar effektivare energianvändning (Save-programmet).
 I tabellen nedan ges en vägledande översikt (i miljoner ecu) över
 fördelningen mellan de olika insatserna och programmen, dock med
 förbehåll för de politiska prioriteringar som kommer att göras. De
 beräknade anslagen presenteras i detalj i finansieringsöversikten i bilagan.
 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt
 Analyser och 1,50 1,53 1,56 1,59 1,62 7,8
 uppföljning av
 energimarknader
 Internationellt 7,00 7,14 7,28 7,42 7,57 36,4
 samarbete inom
 energisektorn
 Förnybara 14,4 15,6 17 17 17,1 81,1
 energikällor
 Effektivare 12,5 12,8 13,9 14,6 14,6 68,4
 energianvändning
 Fasta bränslen 0,80 0,81 0,82 0,83 0,84 4,1
 Kärnsäkerhet 0,5 0,51 0,52 0,53 0,54 2,6
 18
 Agenda 2000, volym 1, "Nya ekonomiska ramar"
 24
 ---pagebreak--- Totalt 36,7 38,39 41,08 41,97 42,27 200,4
 Kärnsäkerhet 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 12,5
 B7-535
 2. FÖRBÄTTRAD SAMORDNING AV ENERGIPOLITISKA
 KOMPONENTER INOM GEMENSKAPENS OLIKA POLITISKA
 VERKSAMHETSOMRÅDEN
 I meddelandet från april 1997 om helhetssynen på energipolitiken och
 energiåtgärderna understryks betydelsen - även ur finansieringssynvinkel - av de
 energipolitiska aspekterna inom flera viktiga delar av gemenskapens politik, vilket
 också påpekades i inledningen. Redan idag finns det fungerande
 samordningsmekanismer, till exempel när det gäller strukturpolitiken. En effektiv
 integrering kan dock inte åstadkommas om man inte fäster särskild
 uppmärksamhet vid behovet att förbättra samordningen mellan alla aktörer och
 samstämmigheten mellan alla insatser, särskilt inom kommissionen och dess
 enheter.
 I detta syfte har ett antal inledande åtgärder vidtagits.
 1)1 enlighet med sina interna förfaranden har kommissionen formellt beslutat att
 skapa ett nätverk mellan berörda generaldirektörer, vilka skall garantera
 • att riktlinjer för politik och verksamhet som på något sätt rör energipolitiken
 utformas i samråd och med öppenhet,
 • att insatser för att uppfylla dessa riktlinjer samt resurstilldelningen för dessa
 insatser alltid samordnas sinsemellan och bedöms utifrån deras bidrag till
 energipolitikens huvudmålsättningar.
 2) Det ankommer bland annat på generaldirektörernas nätverk att årligen utarbeta
 en sammanfattning av alla insatser på energiområdet som har gjorts inom
 gemenskapens olika politiska verksamhetsområden. Denna rapport skall sedan
 skickas för granskning till den kommitté som inrättats för ramprogrammet
 "Energi", och även till andra intresserade kommittéer, och därefter skall den
 offentliggöras. Därigenom försäkrar man sig också om att andra europeiska
 institutioner hålls informerade.
 Ett mer formaliserat förfarande skall tillämpas I or ökat samarbete och ökad
 samordning mellan alla kommittéer som har att göra med program och politiska
 verksamhetsområden som har en energipolitisk komponent. Mekanismer för
 automatiserat informationsutbyte kommer också att införas.
 Man räknar med att inrättandet av en gemensam kommitté för energiåtgärder och
 program som omfattas av detta ramprogram kommer att främja samordningen av
 25
 ---pagebreak--- och samstämmigheten i insatser som görs på gemenskapsnivå. Medlemsstaterna
 rekommenderas också att företa egna, interna granskningar av sina respektive
 system i syfte att förbättra förbindelserna mellan nationella organ och
 gemenskapens organ. Ett mer formaliserat förfarande skall tillämpas för ökat
 samarbete och ökad samordning mellan alla kommittéer som har att göra med
 program och politiska verksamhetsområden som har en energipolitisk komponent.
 Mekanismer för automatiserat informationsutbyte kommer också att införas.
 SLUTSATSER
 Kommissionens meddelande om en helhetssyn på energipolitiken och
 energiåtgärderna utgjorde ett första steg som svar på de krav på en integrerad
 strategi för gemenskapens energipolitik som tydligt hade uttryckts av rådet och
 medlemsstaterna.
 Med tanke på sektorns avgörande betydelse för unionens ekonomiska och sociala
 utveckling och den höga prioritet som måste ges utformningen av en samstämmig,
 överskådlig och effektiv gemensam energipolitik, anser kommissionen att
 inrättandet av ett flerårigt energipolitiskt ramprogram enligt föreslagna former
 kommer att konkretisera denna strategi och på verksamhetsnivå ge lämpliga svar
 på de behov som har konstaterats av EU-institutionerna och medlemsstaterna.
 26
 ---pagebreak--- EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT
 om antagande av ett
 FLERÅRIGT RAMPROGRAM
 FÖR INSATSER INOM ENERGISEKTORN
 (1998-2002)
 2
 ---pagebreak--- FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT OM ANTAGANDE AV ETT FLERÅRIGT
 RAMPROGRAM FÖR INSATSER INOM ENERGISEKTORN (1998-2002)
 97/0302 (CNS)
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT
 med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 235
 i detta,
 med beaktande av kommissionens förslag1,
 med beaktande av Europaparlamentets yttrande2,
 med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande3,
 med beaktande av Regionkommitténs yttrande4, och
 med beaktande av följande:
 Genom sin vitbok "Energipolitik inom Europeiska unionen^ av den 13 december IWV
 framförde kommissionen sina synpunkter pä gemenskapens framtida energipolitik till rådet
 1 sin vitbok av den ... 1997r> framförde kommissionen till rädet sina synpunkter pä
 genomförandet och uppföljningen av gemenskapens strategi och handlingsplan för främjande
 avförnybaraenergikällor fram till år 2010, enligt vilka man skulle använda sig av ny teknik.
 Rådet antog den 16 december 19967 programmet Save II, som syftar till att minska
 koldioxidutsläppen genom att stärka initiativen för en effektiv energianvändning i
 gemenskapen.
 Rådets och Europaparlamentets beslut av den 26 april 1994 om det fjärde ramprogrammet för
 Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och
 5
 KOM(95) 682 av den 13 december 1995.
 6
 KOM(97)
 7
 Rådet beslut nr 737/96/EG av den 16 december 1996, EGT nr L 335, 24.12 1996.
 4S
 -2-
 ---pagebreak--- demonstration (1994-1998)8 och beslutet samma dag om ett ramprogram för gemenskapens
 verksamhet inom forsknings- och utbildningsområdet för Europeiska atomenergigemenskapen9
 samt kommissionens förslag av den 30 april 1997 om det femte ramprogrammet för
 Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och
 demonstration (1998-2002)10.
 Kommissionen antog den 14 maj 1997 ett meddelande till rådet om klimatförändringens
 energidimension11.
 Användningen av en renare teknik bidrar till målsättningarna för gemenskapens strategi för att
 motverka försurning12.
 Energin är av grundläggande betydelse för gemenskapens ekonomiska och sociala utveckling.
 Gemenskapens beroende av tredje land för sin energiförsörjning kommer att öka avsevärt
 under kommande år.
 Nivån på energikostnaderna är av mycket stor betydelse för de europeiska företagens
 konkurrenskraft.
 För medborgarnas livskvalitet är det nödvändigt att se till att utvecklingen i fråga om
 produktion ochförbrukningav energi är förenlig med målsättningarna på miljöskyddsområdet
 Det är särskilt viktigt att minska koldioxidutsläppen.
 Gemenskapen bör, bland annat med tanke på den politiska osäkerhet som är förknippad med
 de externa marknaderna och energiförsörjningen, utforma en samstämmig och effektiv
 energipolitik, där man beaktar de ekonomiska framtidsutsikterna på medellång och lång sikt.
 I detta syfte är det lämpligt att inrikta de energipolitiska insatserna på precisa
 huvudmålsättningar.
 Med tanke på de strategiska utmaningar som gemenskapen står inför bör dess
 huvudmålsättningar bestå i att säkerställa försörjningstryggheten, att fullborda
 energimarknadernas integration, att stärka de europeiska företagens konkurrenskraft och att
 sträva efter en hållbar ekonomisk utveckling som är förenlig med kraven på miljöskydd
 8
 Europaparlamentets och rådets beslut nr 1110/94/EG, EGT nr L 126. 18.5.1994, s. 1
 9
 Rådets beslut nr 268/94/Euratom, EGT nr L 115, 6.5.1994, s. 31.
 10
 KOM(97) 142 slutlig.
 11
 KOM(97) 196 slutlig.
 12
 KOM(97) 88 slutlig av den 12 mars 1997.
 20
 ---pagebreak--- För att förverkliga dessa målsättningar på ett balanserat sätt måste man särskilt se till att alla de
 energipolitiska insatser som genomförs på gemenskapsnivå är överskådliga, samstämmiga och
 samordnade.
 I sin resolution av den 8 juli 199613 om tidigare nämnda vitbok "Energipolitik inom Europeiska
 gemenskapen" underströk rådet denna nödvändighet.
 I samband med att man antog förordningen om antagande av ett program avsett att främja
 internationellt samarbete inom energisektorn14, bedömde rådet att det vore lämpligt att
 kommissionen presenterade ett meddelande om alla gemenskapsprogram som rör
 energiområdet, och som skulle kunna följas av ett förslag om inrättande av ett ramprogram för
 energisektorn.
 Kommissionen har lagt fram ett meddelande om en helhetssyn på energipolitiken och
 energiåtgärderna15, av vilket bland annat framgår att gemenskapen gör ett stort antal insatser
 på området men att dessa är spridda, dels mellan direkt energipolitiska program, dels mellan
 gemenskapens olika politiska verksamhetsområden.
 Det är nödvändigt att säkerställa eller förstärka förvaltning och en optimal användning av de
 ekonomiska resurserna samt deras komplementaritet.
 Endast med en verkligt integrerad strategi blir det möjligt att i tillräcklig grad beakta alla
 aspekter på de olika problem som skall lösas.
 Denna strategi, som syftar till samstämmighet och samordning, bör omfatta både själva
 energipolitiken och de energipolitiska inslag som förekommer inom andra delar av
 gemenskapens politik.
 I detta syfte är det lämpligt att utforma och fastställa ett flerårigt ramprogram för
 gemenskapens energipolitiska insatser.
 Detta ramprogram bör genomföras genom övergripande insatser och tematiska program.
 De övergripande insatserna bör omfatta framtidsanalyser och uppföljning av marknadernas
 utveckling, samt internationellt samarbete inom energisektorn.
 De tematiska programmen bör avse främjande av förnybara energikällor och genomförande av
 en gemenskapsstrategi till förmån för dessa resurser, främjande av effektiv energianvändning,
 främjande av sektorn för fasta bränslen och en säker användning av kärnenergi
 13
 EGT nr C 224, 1.8.1996.
 14
 Rådetsförordning(EG) nr 701/97 av den 14 april 1997, EGT nr L 104, 22.4.1997.
 15
 KOM(97) 167 slutlig av den 23 april 1997.
 30
 -4.
 ---pagebreak--- Med tanke på det sammanhang och de specifika strukturer i vilka de energipolitiska insatserna
 gällande de transeuropeiska näten görs, bör nuvarande strukturer och former för deras
 genomförande förbli desamma.
 Med tanke på det sammanhang och de specifika strukturer i vilka de energipolitiska insatserna
 inom FoTU-området görs, bör strukturerna och formerna för deras genomförande förbli
 förenliga med formerna och förfarandena för ramprogrammet inom FoTU-området. Man bör
 dock stärka samarbetet och samordningen med övriga strukturer.
 De insatser och program som omnämns ovan bör om nödvändigt genomföras genom särskilda
 åtgärder, som i förekommande fall skall ersätta motsvarande gällande rättsakter.
 Principen att sträva efter största möjliga samstämmighet förutsätter inrättande av en gemensam
 kommitté med en rådgivande funktion för hela ramprogrammet och de insatser som ingår i
 detta.
 Med tanke på mångfalden och den tekniska komplexiteten hos de frågor som skall behandlas,
 är det den gemensamma kommitténs och kommissionens ansvar att försäkra sig om att man vid
 behov anlitar lämplig expertis.
 Den gemensamma kommittén biträder kommissionen när det gäller att säkra största möjliga
 överskådlighet och informationsspridning mellan alla berörda instanser och förstärka
 samstämmigheten mellan alla de energipolitiska insatser som görs inom gemenskapens olika
 politiska verksamhetsområden
 Utan att det inverkar på en systematisk och regelbunden utvärdering av insatserna, bör det
 energipolitiska ramprogrammet och dess delprogram efter halva löptiden bli föremål för en
 utvärdering av oberoende experter.
 Insatsernas fokusering på tre stora huvudmålsättningar - försörjningstrygghet, konkurrenskraft
 och miljöskydd - kommer att främja en mer överskådlig och effektiv resursanvändning.
 Till följd av politiska beslut och fastställda prioriteringar kan man komma att besluta om vissa
 utökningar av anslagna budgetmedel.
 Särskilt finansieringen av de insatser som görs inom de prioriterade områdena förnybara
 energikällor (ALTENER) och effektiv energianvändning (SAVE) kan komma att revideras i
 samband med senare budgetplaner.
 I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna - såsom de formuleras under
 artikel 3b i fördraget - bör de energipolitiska huvudmålsättningarna enligt ovan, samt
 förstärkningen och samordningen av de energipolitiska insatser som görs - både genom den
 egentliga energipolitiken och genom övriga delar av gemenskapens politik - till följd av deras
 karaktär, genomföras på gemenskapsnivå. Detta beslut begränsar sig till det minimum av
 föreskrifter som behövs för att uppnå dessa mål, utan att överskrida vad som krävs i detta
 syfte.
 För detta beslut, vars syfte är att samordna energipolitiken i alla dess aspekter, föreskriver
 fördraget inte andra maktbefogenheter än de som stipuleras av artikel 235 Delprogrammen
 -5
 ---pagebreak--- genom vilka ramprogrammet kommer att genomföras bör vart och ett antas på lämplig rättslig
 grund och beroende på deras syften, framför allt i de fall de syftar till en försiktig och rationell
 användning av naturresurser i enlighet med artikel 130r i fördraget.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:
 Artikel 1
 1. Ett flerårigt ramprogram för gemenskapsinsatser inom energisektorn, nedan kallat
 "ramprogrammet", antas för perioden 1998-2002.
 2. Ramprogrammet skall i första hand bidra till att förverkliga följande huvudmålsättningar:
 - Att garanteraförsörjningstrygghetenpå energiområdet.
 - Att säkerställa konkurrensen
 - Att främja överensstämmelsen mellan energimarknadens utveckling och
 målsättningarna på miljöskyddsområdet.
 3. Ramprogrammet skall också bidra till stärkt överskådlighet, samstämmighet och
 samordning i fråga om gemenskapens energipolitiska insatser inom energisektorn. Det skall
 också främja en effektiv samordning med gemenskapens politiska insatser inom andra
 områden.
 Artikel 2
 1. Utan att det inverkar på de insatser inom energisektorn som görs inom ramen för
 forskningspolitiken eller de transeuropeiska näten, skall ramprogrammet genomföras
 genom sex delprogram, som kan vara övergripande eller tematiska, med följande syften:
 a) Att i samarbete med medlemsstaterna utveckla ett program för en regelbunden
 uppföljning av marknadernas utveckling och trender inom energisektorn för att de
 energipolitiska besluten på så sätt skall kunna fattas på grundval av gemensamma
 analyser.
 b) Att inom det område som omfattas av ramprogrammet stärka det internationella
 samarbetet på energiområdet, med främsta syfte att främja dels en större diversifiering
 av energikällorna, dels en större överskådlighet hos och stabilitet på de internationella
 marknaderna, framför allt marknaderna för gas och olja.
 c) Att främja nya och förnybara energikällor samt genomföra gemenskapens strategi och
 handlingsplan för förnybara energikällor fram till år 2010.
 3O
 -6
 ---pagebreak--- d) Att främja en rationell och effektiv användning av energiresurser.
 e) Att bidra till förnyelse inom kolsektorn, framför allt genom användning av miljövänlig
 teknik.
 f) Att öka säkerheten vid användning av kärnenergi.
 2. För en tid som motsvarar löptiden för detta ramprogram skall man för varje delprogram
 fastställa formerna för dess genomförande.
 3. Genomförandet av ramprogrammet kan, inom det område som omfattas, ge upphov till
 kompletterande program och till att gemenskapen kommer att delta i program som inrättats
 av flera medlemsstater. Genomförandet kan också ge anledning till samarbete med tredje
 land eller med internationella organisationer.
 Artikel 3
 1. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen
 2. Formerna för gemenskapens finansiella deltagande i de insatser som görs genom
 ramprogrammet skall fastställas i enlighet med bestämmelserna i den budgetförordning som
 styr Europeiska gemenskapernas allmänna budget.
 Artikel 4
 1 Kommissionen skall ansvara för genomförandet av det energipolitiska ramprogrammet och
 upprättandet av förslag till riktlinjer som skall tillämpas på insatser och åtgärder inom varje
 enskilt delprogram.
 2. Kommissionen skall för förvaltning av det energipolitiska ramprogrammet biträdas av en
 rådgivande kommitté bestående av representanter för medlemsstaterna med en representant
 för kommissionen som ordförande.
 Kommissionens representant skall för kommittén lägga fram ett förslag på vilka åtgärder
 som skall vidtas. Kommittén skall avge sitt yttrande om detta förslag inom en tidsgräns
 som ordföranden kan fastställa på grundval av hur brådskande den aktuella frågan är, i
 förekommande fall genom omröstning.
 Yttrandet skall tas upp i protokollet Varje medlemsstat skall också ha rätt att begära att la
 sin ståndpunkt upptagen i protokollet.
 Kommissionen skall ta största möjliga hänsyn till kommitténs yttrande. Kommissionen skall
 informera kommittén^om på vilket sätt man har beaktat detta yttrande.
 33
 -7-
 ---pagebreak--- Artikel 5
 1. Kommissionen skall varje år granska hur ramprogrammet och delprogrammen framskrider.
 Kommissionen skall utvärdera genomförandet av ramprogrammet och dess övergripande
 effektivitet och bidrag till gemenskapens politiska målsättningar. Kommissionen skall också
 bedöma om målsättningar, prioriteringar och ekonomiska medel fortfarande är anpassade
 till lägesutvecklingen. Kommissionen skall i förekommande fall lägga fram förslag i syfte
 att anpassa eller komplettera ramprogrammet eller delprogrammen.
 2. Under det tredje året av detta ramprograms löptid eller i vilket fall som helst innan man
 presenterar sina förslag om inrättandet av ett efterföljande ramprogram, skall
 kommissionen låta oberoende experter utföra en extern och övergripande utvärdering av de
 insatser som gemenskapen har gjort genom ramprogrammet. Slutsatserna från denna
 utvärdering skall tillsammans med kommissionens synpunkter förmedlas till
 Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén
 3. Beslut om val av de oberoende experter som avses i föregående stycken skall på väl
 övervägda grunder fattas av kommissionen.
 Artikel 6
 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.
 Utfärdat i Bryssel den .
 På rådets vägnar
 Ordföranden
 34
 ---pagebreak--- FINANSIERINGSÖVERSIKT
 1. Åtgärdens beteckning
 Förslag till beslut rörande definiering och inrättande av ett flerårigt ramprogram för insatser
 inom energisektorn och sammanhörande åtgärder (1998-2002).
 2. Berörda budgetposter
 B4-1 samt delvis B7-535.
 3. Rättslig grund
 Artiklarna 13Os och 235 i EG-fördraget (se särskilda beslut).
 4. Beskrivning av åtgärden
 4.1 Allmänt mål
 Energin utgör en avgörande faktor för den ekonomiska och sociala
 utvecklingen. Gemenskapens nuvarande energipolitiska insatser är emellertid
 spridda, dels mellan olika program som genomförs i olika sammanhang och vid
 olika tidpunkter, dels mellan gemenskapens olika politiska
 verksamhetsområden, som till exempel externa relationer, strukturpolitik eller
 forskning. Denna spridning resulterar i en bristande överskädlighet och en risk
 för att insatserna överlappar varandra eller brister i samstämmighet.
 Utvecklingen av en integrerad strategi, och framför allt inrättandet av ett
 flerårigt ramprogram för gemenskapens insatser inom energisektorn, syftar till
 att svara på det behov som har konstaterats både av medlemsstaterna och av
 kommissionen när det gäller att se till att öka dessa insatsers överskådlighet,
 samordning och effektivitet. Det skall också bli lättare att identifiera
 nödvändigaförstärkningarutifrån huvudmålsättningarna när det gäller
 försörjningstrygghet, konkurrenskraft och miljöskydd.
 Ramprogrammet skall inbegripa de program och insatser för vilka
 generaldirektoratet för energifrågor idag ansvarar. I lagstiftningstermer handlar
 det om en grundakt, där man fastställer allmänna ramar, samt delakter, där man
 fastställer specifika insatser och definierar deras innehåll (jfr bilagorna II-Vll till
 detta förslag och deras finansieringsöversikter). För att säkerställa en lämplig
 grad av samstämmighet mellan de energipolitiska inslagen i gemenskapens olika
 politiska insatser skall kommissionen dessutom skapa ett nätverk mellan
 berörda generaldirektörer.
 35
 -9
 ---pagebreak--- 4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller
 förlängning
 1998-2002
 Formerna för att förnya insatsen anges i artikel 5 i aktuellt beslutsförslag.
 5. Klassificering av utgifter och inkomster
 5.1 Icke-obligatoriska avgifter
 5.2 Differentierade anslag.
 5.3 Typ av intäkter
 Vissa associerade länder kan bidra till finansieringen av de tematiska
 programmen enligt former som har fastslagits för dessa program (jfr specifika
 finansieringsöversikter).
 6. Typ av utgifter
 Oberoende av Europeiska gemenskapens delaktighet i de olika aktiviteter inom
 energisektorn som följer av gemenskapens olika politiska insatser, såsom FoTU,
 transeuropeiska nät etc, skall Europeiska gemenskapen delta ekonomiskt i aktiviteter
 som rör följande:
 Framtidsanalyser och uppföljning av energimarknaderna.
 Internationellt samarbete på energiområdet.
 Främjande avförnybaraenergikällor och genomförandet av gemenskapens strategi och
 handlingsplan inom detta område.
 Främjande av en effektiv energianvändning.
 Främjande av en ren och effektiv användning av fasta bränslen.
 Kärnsektorn (samarbete på säkerhetsområdet, industriellt samarbete med de nya
 staterna i före detta Sovjetunionen, transport av radioaktivt material, inklusive
 bekämpning av illegal handel)
 Formerna för och nivån på gemenskapens ekonomiska deltagande beskrivs i detalj i
 finansieringsöversikterna för ^e olika insatserna
 10-
 30
 ---pagebreak--- 7. Budgetkonsekvenser
 7.1 Beräkningssätt för insatsens totala kostnad
 I det energipolitiska ramprogrammet fastställs det totala maximala beloppet och dess
 fördelning mellan de olika övergripande insatserna och tematiska programmen. Dessa
 belopp täcker finansieringen av själva insatserna och personalkostnader och
 administrativa kostnader.
 7.2 Kostnadsfördelning inom rubrik 3 (i miljoner ecu)
 Analyser och uppföljning av 7,8
 energimarknaderna
 Internationellt samarbete på 36,4
 energiområdet
 Främjande av förnybara 81,1
 energikällor
 Främjande av en effektiv 68,4
 energianvändning
 Genomslag på marknaden för 4,1
 ren teknik för fasta bränslen
 Kärnsäkerhet 226
 TOTALT 1 200,4
 7.3 Vägledande anslagsfördelning över tiden
 Ett fullständigt effektivt genomförande av det energipolitiska ramprogrammet
 innebär att man måste planera hur anslagen skall fördelas över hela den täckta
 perioden.
 En integrerad europeiska energipolitik kräver i första hand rationalisering och
 bästa möjliga samordning av insatserna. Det fleråriga ramprogrammet och dess
 fokusering på de tre viktigaste målsättningarna kommer att innebära
 överskådligare och striktare förvaltning och användning av resurserna,
 vilket med hjälp av redan disponibla budgetmedel leder till effektivare insatser
 Det är därför nödvändigt att unionen tar fram lämpliga medel för att uppnå sina
 politiska prioriteringar på energiområdet och att man räknar med vissa
 förstärkningar redan innan det att nästa budgetplaner görs upp. En sådan
 intensifiering av åtgärderna ligger för övrigt i linje med den nya ekonomiska ram
 som kommissionen definierade i sitt meddelande om Agenda 200016, där man
 under rubrik 3 uttryckligen stipulerar att man skall utarbeta ett antal inre
 politiska insatser för att uppnå ett antal målsättningar som är gemensamma för
 alla medlemsstater och som innebär ett uppenbart mervärde. Man påminner här
 16
 Agenda 2000, vol. I, "Nya ekonomiska ramar".
 37
 -11 -
 ---pagebreak--- om vissa prioriterade program, som framför allt ärförknippademed
 utvidgningen och införandet av miljövänlig teknik, och för vilka man bör öka
 anslagen i en snabbare takt än den ekonomiska tillväxten. Med tanke på deras
 möjligheter när det gäller miljöskydd, och även sysselsättning föreslår man en
 särskild betoning på insatser som främjar förnybara energikällor (ALTENER),
 en effektiv energianvändning (SAVE).
 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt
 Analyser och 1,50 1,53 1,56 1,59 1,62 7,8
 uppföljning av
 energimarknaderna
 Internationellt 7,00 7,14 7,28 7,42 7,57 36,4
 samarbete på
 energiområdet
 Förnybara 14,4 15,6 17 17 17,1 81,1
 energikällor
 Effektiv 12,5 12,8 13,9 14,6 14,6 68,4
 energianvändning
 Fasta bränslen 0,80 0,81 0,82 0,83 0,84 4,1
 Kärnsäkerhet 0,5 0,51 0,52 0,53 0,54 2,6
 Totalt 36,7 38,39 41,08 41,97 42,27 200,4
 Kärnsäkerhet 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 12,5
 B7-535
 8. Bedrägeribekämpning
 Det finns många bestämmelser som rör ekonomisk och administrativ kontroll, och de är
 anpassade efter hur varje insats är utformad. Dessa kontroller skall ske under hela
 förfarandet och inbegriper framför allt:
 Innan kontrakten skrivs under:
 - Kvalitativ och ekonomisk analys av anbud, förslag eller ansökningar om stöd.
 - Samarbete med övriga berörda enheter inom kommissionen för att undvika alla eventuella
 dubbelarbeten.
 Efter att kontrakten har skrivits under:
 - Granskning av kostnadsredovisningar innan betalning sker, vilket skall ske på flera nivåer
 (ekonomistyrning, tekniskt ansvariga) och samråd om resultaten med berörda enheter inom
 kommissionen.
 Intern revision av styrekonomen.
 Kontroller på plats som genom granskning av verifikationer skall medge att man upptäcker
 fel eller andra oegentligheter!
 3,S
 -12-
 ---pagebreak--- Den gemensamma kommittén för det energipolitiska ramprogrammet skall tillsammans med
 övriga berörda instanser hållas fullständigt underrättade om resultatet av arbetet.
 9. Analys av kostnadseffektivitet
 9.1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp
 Unionen står inför - och kommer i allt högre grad att stå inför - stora
 utmaningar när det gäller dess energipolitiska strategi:
 • Det växande beroendet av externa leverantörer i ett geopolitiskt sammanhang
 vars utveckling är oförutsägbar.
 • Behovet att upprätthålla den europeiska industrins konkurrenskraft.
 • Nödvändigheten att se till att energimarknadens utveckling ärförenligmed
 målsättningarna på miljöskyddsområdet.
 I dagsläget är gemenskapens energipolitiska insatser emellertid spridda:
 • Dels mellan gemenskapens olika politiska verksamhetsområden.
 • Dels inom själva energipolitiken, mellan olika program som genomförs i olika
 sammanhang och vid olika tidpunkter.
 Denna spridning resulterar i en bristande överskådlighet, en risk att de olika insatserna
 överlappar varandra eller brister i samstämmighet, vissa styrningssvårigheter samt en
 risk att man inte utnyttjar befintliga resurser optimalt.
 Inrättandet av ett flerårigt ramprogram inom energisektorn syftar till att:
 • Förbättra denna situation genom att erbjuda en solid grund som svar på de
 energipolitiska svårigheter och utmaningar som gemenskapens står inför.
 • Stärka och konsolidera de insatser som krävs för en lyckad gemensam energipolitik
 Dessa insatser skall genomföras enligt följande riktlinjer.
 • Beaktande av varje insats som gemenskapen gör för att uppnå sina prioriterade
 målsättningar i fråga omförsörjningstrygghet,konkurrenskraft och miljöskydd.
 En avsevärt förbättrad samordning mellan alla insatser med ett energipolitiskt inslag.
 • Främjande av samarbete mellan berörda parter, både inom gemenskapens institutioner
 och i medlemsstaterna
 3.')
 13-
 ---pagebreak--- • Tydligare och enklare förfaranden.
 Denna allmänna förbättring skall gynna alla berörda parter, såväl nationella och lokala
 institutioner ochförvaltningarsom de företag som är verksamma inom sektorn, bland
 vilkaförekommerett stort antal små och medelstora företag.
 9.2 Skäl för åtgärden
 De utvärderingar som under 1997 har gjorts av alla energipolitiska program visar att de
 i stor grad har uppnått fastställda mål. Inrättandet av det fleråriga energipolitiska
 ramprogrammet syftar till att förbättra insatsernas samstämmighet och effektivitet mot
 bakgrund av den stora strategiska betydelsen av de energipolitiska utmaningar som
 unionen står inför, och framför allt då när det gäller beaktande av miljöproblemen.
 Uppföljningen av Kyoto-konferensen om klimatförändringar och genomförandet av
 gemenskapens strategi och handlingsplan för främjande avförnybaraenergikällor fram
 till år 2010 kommer här att vara av avgörande betydelse.
 9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden
 Man kommer regelbundet och systematiskt att utvärdera insatserna. Kommissionen
 skall varje år undersöka hur ramprogrammet och dess delprogram framskrider. Som
 funktion av hur prioriteringarna utvecklas kan man komma att lägga fram förslag för att
 anpassa eller komplettera ramprogrammet eller delprogrammen. Under
 ramprogrammets tredje år, eller i vilket fall som helst innan man presenterar sina förslag
 om inrättande av ett efterföljande program, kommer kommissionen att ge oberoende
 experter i uppdrag att genomföra en övergripande extern utvärdering av hur
 gemenskapens insatser inom det energipolitiska ramprogrammet har genomförts.
 10 Administrativa utgifter
 (för detaljer, se finansieringsöversikter för varje delprogram)
 10-1 Konsekvenser för antalet tjänster
 Typ av tjänster Erforderlig personal för varav Period
 att förvalta åtgärden
 Fasta Tillfälliga Befintliga tjänster Ytterligare
 tjänster tjänster inom berört GD eller tjänster
 berörd enhet
 Fast anställda A 30,5 22 8,54
 och tillfälligt B 10 7,5 2
 anställda C 15 10 2,5
 Andra tjänster Nat. exp.: 7 5 2 5 är
 Experter: 6 2 4
 Tillfanst: 3 2 1,5
 Totalt 55,5 16 48,5 16
 För nya tjänster anges i vilken takt de behöver tas i anspråk.
 14- 40
 ---pagebreak--- • Det faktiska ianspråktagandet av nödvändiga mänskliga och administrativa resurser
 kommer att styras av kommissionens årliga beslut om resursfördelningen och med
 beaktande framför allt av de ytterligare tjänster och belopp som beviljas av
 budgetmyndigheten.
 • För budgetåret 1998finnsen A-tjänst upptagen i det preliminära budgetförslaget.
 10.2 Totala ekonomiska konsekvenser av ytterligare tjänster
 (ecu)
 Belopp Beräkningssätt
 Fasta tjänstemän 1 648 000 103 000 ecu x 16
 Tillfälligt anställda Nat. experter = 40 000 x 2
 tjänstemän Tekn./adm. stöd = 120 000 x 4
 Andra tjänster (budgetpost Tillfälligt anställda = 80 000 x 3
 anges) 80 000
 AO 1520 Nationella experter 480 000
 AO 1178 Tekn./adm. stöd 240 000
 AO 1175 Tillfälligt anställda
 Totalt 1 2 448 000~|
 Beloppen uttrycker den totala kostnaden för ytterligare tjänster under hela insatsen om dess
 varaktighet är tidsbestämd och under tolv månader om dess varaktighet är obestämd.
 10.3 Andra utgiftstyper som ökar tillföljdav insatsen
 (ecu)
 Budgetpost Belopp Beräkningssätt
 (nummer och benämning)
 AO 1300 Tjänsteresor 420 000 På grundval av uppgifter som var
 AO 25 Kommittéer, 366 200 tillgängliga 1996/1997
 arbetsgrupper, anlitande av
 experter
 Totalt 786 200 |
 Beloppen motsvarar insatsens totala kostnader om dess varaktighet är tidsbestämd och under
 tolv månader om dess varaktighet är obestämd.
 Tjänster Befintliga Nya
 A B C A B C A B C
 Observations- 2 1 1 2 1 1 0 0 0 1 nat. expert
 gruppen
 Synergy 6 1 4 6 1 4 0 0 0 1 nat. expert
 Altener 11 3 5 6 1,5 2 2,5 1,5 3 2 nat. experter
 Save 10 3 5 6,5 2 3 1,5 1 1 3 nat. experter
 Fasta 1 0,5 0 1 0,5 0 0 0 0
 41
 -15
 ---pagebreak--- bränslen
 Kärnsektorn 0,5 1,5 0 0,5 1,5 0 0 0 0
 Totalt 30,5 10 15 22 7,5 10 4 2 2,5
 Externt:
 1178 2 experter (Alt) 2 experter (Save)
 1175 1 tillfälligt anställda (Alt) 1,5 tillfälligt anställda (Save) + 1,5 nationell expert
 Tjänsteresor AO 1B00 Kommittéer
 Observationsgruppen 50 000 20 000
 Synergy 120 000 46 200
 Altener 130 000 108 000
 Save 100 000 216 000
 Fasta bränslen 10 000 0
 Kärnsektorn 10 000 0_
 1 420 000 1 390 200
 4O
 16-
 ---pagebreak--- ft^ft EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 ft ft
 ft ft
 ft ft
 *ft*
 BILAGA II
 Inrättande av en
 FLERÅRIG INSATS
 FÖR STUDIER, ANALYSER, PROGNOSER
 OCH ANDRA TILLHÖRANDE ARBETEN
 INOM ENERGISEKTORN
 (1998-2002)
 43
 ---pagebreak--- FINANSIERINGSÖVERSIKT
 1. Åtgärdens beteckning
 "Europeisk observation av energifrågor" - Framtidsanalys, prognoser och
 marknadsuppföljning
 2. Berörda budgetposter
 Budgetpost B4-1040
 3. Rättslig grund
 Åtgärd vars kostnad inte är betydelsefull.
 4. Beskrivning av åtgärden
 4.1 Allmänt mål
 Att i samarbete med medlemsstaterna utarbeta ett program lor en regelbunden uppföljning
 av energimarknadens utveckling och tendenser på energiområdet tor att man skall kunna
 fatta energipolitiska beslut på grundval av en gemensam analys
 De viktigaste områdena är följande (listan är vägledande och inte uttömmande):
 1. Identifiering på europeisk nivå av de viktigaste problemen rörande framtida
 efterfrågan på och produktion av energi samt energipolitiken, med särskild betoning på
 följande:
 a) Strategier som svar på den energipolitiska utmaning som utgörs av
 klimatförändringar och miljöproblem.
 b) Utvecklingen i fråga om avregleringen av energimarknaderna och
 motsvarande strukturer, särskilt vad gäller konsekvenser för framtiden och
 företagens uppträdande i samband med fullbordandet av den inre
 energimarknaden, vilket kräver en effektiv observation och uppföljning av
 marknaderna
 c) Världsomfattande trender och dera betydelse för importberoendet (framfor
 allt den förväntade betydande ökningen av efterfrågan pä energi i Asien
 och Sydamerika).
 2. Förbättring av analyskapaciteten för att kunna identifiera trender på energiområdet
 och möjliga scenarier i alla medlemsstater på ett jämförbart sätt, mot bakgrund av de
 förändrade marknadsstrukturerna och den utmaning som utgörs av klimatförändringar och
 miljöproblem.
 Åtgärden syftar till att främja utarbetandet av nya alternativ på energiområdet med
 utgångspunkt i modeller för framtidsanalyser på medellång och lång sikt. Målet är att
 utveckla en gemensam analysmetod, som skall leda till ett bättre informationsutbyte och
 44
 ---pagebreak--- svara bättre på Europeiska unionens analysbehov. Dess betoning kommer att ligga på
 följande:
 Samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna, och med berörda parter,
 företag, den akademiska världen och andra kunskaps- och erfarenhetskällor.
 Komplementaritet med andra arbeten av samma typ som görs av medlemsstaterna
 eller internationella organisationer såsom Internationella energibyrån.
 En särskild vikt kommer att fästas vid att konsolidera den inre energimarknaden,
 försörjningstryggheten, miljöskydd och energisektorns ekonomiska utveckling.
 De analyser och prognoser inom energisektorn som rör medlemsstaterna skall också
 omfatta de central- och östeuropeiska länder som har ansökt om medlemskap i EU.
 4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller
 förlängning
 Punktinsats för studier och tillhörande arbeten som skall ha som mål att på
 gemenskapsnivå utveckla en analys- och prognoskapacitet rörande verksamheter och
 problemställningar på energiområdet. Insatsen ingår i det energipolitiska ramprogrammet
 (1998-2002).
 5. Klassificering av utgifter och inkomster
 Icke-obligatoriska utgifter/differentierade anslag.
 6. Typ av utgifter och inkomster
 Finansiering, delfinansiering eller stöd till undersökningar rörande analys av
 marknaderna och deras utveckling, utvärdering av åtgärden, och nya riktningar (de
 organisationer som far stöd kan här också handla upp undersökningsresultat,
 undersökningar, analyser och programvara, inklusive kostnaderna för dess
 utveckling).
 Finansiering, delfinansiering eller stöd rörande kostnader för framtagande och
 spridning av information (konferenser, seminarier, publikationer, inklusive
 kostnader för tryckning och översättning etc).
 Finansiering, delfinansiering eller stöd rörande datakostnader förknippade med
 uppgifter som är nödvändiga för att göra kompletterande analyser på
 energiområdet (bland annat insamling, lagring i databaser, statistisk behandling och
 presentation)
 7. Budgetkonsekvenser
 7.1 Beräkningssätt för insatsens totala kostnad (sambandet mellan enskilda kostnader
 och den totala kostnaden). Arbetets karaktär skiljer sig inte från år till år. Studierna
 definieras efter kommissionens målsättningar i syfte att svara på de politiska
 frågeställningar som framförs av medlemsstaterna, rådet och parlamentet.
 45
 ---pagebreak--- • Analyser av de europeiska energimarknaderna
 Studier till en genomsnittlig kostnad på 50 000 ecu x 11 x 5 år, varav
 studier och prognoser med flera kunder: 10 000-20 000 ecu.
 Sektorsvisa studier per fråga eller bränsle: 40 000-300 000 ecu
 till exempel avreglering av gas eller elektricitet, raffinering, pris och beskattning.
 • Analyser av världsmarknaden
 Studier till en genomsnittlig kostnad på 50 000 ecu x 10 x 5 år, varav
 studier och prognoser med flera kunder per region: 10 000-20 000 ecu.
 sektorsvisa studier per fråga, bränsle och region: 40 000-300 000 ecu
 till exempel försörjningstrygghet, geopolitisk strategi, dialog mellan konsument och
 producent.
 • Ekonomiskt stöd till nätverk för ekonomiska analyser
 Deltagarkostnader på i genomsnitt 66 000 ecu x 3 x 5 år, varav
 energipolitiska forskningscentrer
 branschsamarbete på europeisk nivå (Eurogas, Eurelectric, Europia).
 • Övriga verksamhetskostnader
 Seminarier och arbetsgrupper, 80 000 ecu x 1 x 5 år
 konferenser x 120 000 ecu x 1 x 5 år
 information och publikationer till en genomsnittlig kostnad på 50 000 x 2 x 5 år, inklusive
 publiceringen av "Annual Energy Review".
 7.2 Fördelning av anslagna medel (i miljoner ecu)
 Fördelning 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt
 Analyser av de europeiska 0,5 0,53 0,56 0,59 0,62 2,8
 energimarknaderna
 Analyser av världsmarknaden 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 2,5
 Ekonomiskt stöd till nätverk 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 1,0
 för ekonomiska analyser
 Övriga verksamhetskostnader, 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3 1,5
 inklusive övergripande
 utvärdering av
 ramprogrammet
 TOTALT 1,5 1,53 1,56 1,59 1,62 7,8
 Kommentar:
 Eftersom arbetets karaktär inte skiljer sig från år till år ligger budgetmedlen på samma
 nivå under perioden 1999-2002.
 7.3 Verksamhetskostnader for studier, experter etc. i budgetens del B
 SG i miljoner ecu (löpande priser)
 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt
 Konferenser,
 arbetsgrupper, 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3 1,5
 46
 ---pagebreak--- information och
 publikationer
 7.4 Fördelning av åtagandebemyndiganden över tiden
 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt
 Åtagande- 1,5 1,53 1,56 1,59 1,62 7,8
 bemyndigande
 8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning. Resultat av åtgärder.
 Innan kontrakten skrivs under:
 Kvalitativ och ekonomisk analys anbud, förslag eller ansökningar om stöd.
 Samarbete med övriga berörda enheter inom kommissionen för att undvika alla
 eventuella dubbelarbeten.
 Efter att kontrakten har skrivits under:
 Granskning av kostnadsredovisningar innan betalning sker, vilket skall ske på flera
 nivåer (ekonomistyrning, tekniskt ansvariga) och samråd om resultaten med
 berörda enheter inom kommissionen.
 Intern revision av styrekonomen.
 Kontroller på plats som genom granskning av verifikationer gör det möjligt att
 upptäcka fel eller oegentligheter.
 Information från den kommitté som avses under artikel 4 i beslutet om antagande
 av det fleråriga ramprogrammet på energiområdet och den rådgivande kommittén i
 energifrågor som inrättats genom kommissionens beslut nr 96/642/EG av den 8
 november 1996.
 9. Analys av kostnadseffektivitet
 9.1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp
 Samband med det allmänna målet
 Åtgärden skall förbättra styrningen av Europeiska unionens energiförsörjning, i första
 hand genom situationsanalyser inom energisektorn och utarbetande av energipolitiska
 riktningar, bland annat för att möta de utmaningar som härrör från klimatförändringar och
 miljöskydd.
 I andra hand syftar åtgärden till att åstadkomma bättre prognoser om utvecklingen inom
 Europeiska unionens energisektor mot bakgrund av dess position på den internationella
 arenan. Den skall därmed bidra till konsolideringen av den inre energimarknaden, kontroll
 av sambandet mellan energi och miljö samt till att utveckla energi samarbetet med tredje
 M
 ---pagebreak--- land. Åtgärden kommer - genom att samla erhållna resultat på gemenskapsnivå - att ge
 ett mervärde till de kompletterande analysarbeten som görs i medlemsstaterna.
 Målgrupp
 För observation av energimarknaderna: kommissionens och medlemsstaternas
 beslutsinstanser. För aspekter rörande produktion, transport och konsumtion av energi:
 den totala befolkningen i unionen, OECD och mer allmänt hela världen.
 9.2 Skäl för åtgärden
 I punkt 86 i grönboken (KOM(94)0659 slutlig av den 11.1.1995)föreskrivsföljande:
 "Samstämmigheten bör inledas på nivån för ekonomisk analys. Energipolitikens viktigaste
 egenskap bör vara att följa marknadens utveckling för att i varje ögonblick kunna anpassa
 sig till den. Men utvecklingen på gemenskapens inre marknad kommer att bli mer och mer
 beroende av utvecklingen av konsumtionen, produktionen och transportvillkoren på
 internationell nivå. Analyserna görs av företagen och av internationella organisationer.
 Resultaten av detta arbete kan användas på gemenskapsnivå, där det också förefaller
 nödvändigt att ha tillgång till medel för analys för att kunna belysa gemenskapens besluts-
 och förvaltningsprocesser. Det är tydligt att tillämpningen av reglerna för den inre
 marknadens genomförande, anpassningen av prioriteringarna inom forskningen, miljön,
 det internationella samarbetet, nätverken samt den ekonomiska och sociala
 sammanhållningen bör stödja sig på en överensstämmande analys av problemen och
 marknadstrenderna. Om de akademiska kretsarna, industrin, konsumenterna och de olika
 förvaltningarna slöt sig samman i en genomskinlig och öppen mekanism skulle detta vara
 en garanti för en sammanhängande analys avseende energipolitikens utveckling "
 I punkt 6 i rådets resolution (nr 7802/95) om grönboken av den 1.6.1995:
 "Rådet anser att den inre marknaden för att fungera väl kräver att man förstärker samråd
 och samarbete mellan medlemsstaterna genom gemenskapen och att man på
 gemenskapsnivå utvecklar analysmetoder - framför allt när det gäller
 marknadsmekanismernas sätt att fungera - som skulle kunna tortydliga gemenskapens
 beslutsprocess."
 I punkt 134 i vitboken (KOM(95)0682 slutlig av den 20.12.1995)föreskrivsföljande:
 "I fråga om omedelbara åtgärder har kommissionen, utan att föregripa resultatet av den
 förestående regeringskonferensen, för avsikt att taföljandeinitiativ under 1996:
 Den kommer att fastställa ett program för bevakning av energiutvecklingen, i
 samarbete med medlemsstaterna, industrin och andra organ, så att politiska beslut i
 fråga om energi kan fattas på grundval av en gemensam analys."
 Detta förslag, som grundas på befintliga fördrag, krävs för att möta behovet av en politisk
 process som är mer samarbetsinriktad och överskådlig.
 Åtgärden motiveras också av det taktum att analysmetoderna kommer att bidra till
 6
 48
 ---pagebreak--- Styrningen av gemenskapens och medlemsstaternas politiska insatser på ett sätt
 som främjar förverkligandet av de gemensamma målsättningarna, framför allt
 fullbordandet av den inre energimarknaden, en förbättrad miljökvalitet och
 försörjningstryggheten.
 En samstämmig europeisk politik genom bättre insikter om världsmarknadens
 troliga utveckling på lång sikt.
 Att man bättre utnyttjar expertis och arbeten som utförs i medlemsstaterna genom
 att lyfta upp dessa till gemenskapsnivå.
 Genomförandet av studier och undersökningar i fråga om energimarknaden gör det
 möjligt att mäta graden av samstämmighet mellan nationella politiska insatser och
 gemenskapens målsättningar samt att reflektera över de långsiktiga framtidsutsikterna.
 Kommissionen kommer på gemenskapsnivå att göra analysarbeten som kompletterar de
 arbeten som görs i medlemsstaterna och sedan samla erhållna resultat
 Val av tillvägagångssätt
 Som funktion av de föreslagna aktiviteternas karaktär eller om insatsen kräver det, skall
 man använda sig av anbudsförfaranden, förslagsförfaranden eller ekonomiskt stöd.
 Samarbete kommer att uppmuntras med kraft - dels för att man skall kunna utnyttja
 komplementaritet, tvärvetenskaplig expertis och den kreativitet som följer av detta, dels
 för att främja utvecklingen av gemensamma strategier och insikter.
 9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden
 Kommittén för det energipolitiska ramprogrammet och den rådgivande kommittén i
 energifrågor, vars inrättande var föremål för beslut nr 96/642/EG av den 8 november
 1996, kommer regelbundet att informeras om resultaten av arbetena.
 De två viktigaste rekommendationerna från den utvärdering som nyligen gjordes av
 budgetpost B4-1040 för perioden 1993-1995 utgörs av följande:
 Man bör i högre grad använda sig av ramkontrakt för uppgifter som upprepas vid flera
 tillfällen, till exempel faktaframställning och organisering av konferenser.
 Medlemsstaternas ministerier med ansvar för energifrågor spelar i nuläget en ganska
 passiv roll när det gäller europeiska analyser och prognoser. För att till fullo dra nytta av
 mervärdet på gemenskapsnivå, borde medlemsstaterna uppmuntras till närmare samarbete
 - eventuellt i små grupper - för att ta upp gemensamma sektoriella problem. Man borde i
 högre grad utbyta kunskaper om hur analyserna kan utformas.
 10. Administrativa utgifter
 Det faktiska ianspråktagandet av nödvändiga administrativa resurser kommer att styras av
 kommissionens årliga beslut om resursfördelningen och med beaktande framför allt av de
 ytterligare tjänster och belopp som beviljas av budgetmyndigheten.
 49
 ---pagebreak--- 10.1 Konsekvenser för antalet tjänster
 Typ av tjänster Erforderlig personal för att varav Period
 förvalta åtgärden
 Fasta tiänster Tillfälliga Befintliga tjänster Ytterligare
 tjänster inom berört GD tjänster
 eller berörd enhet
 Fast A 2 2 5 är
 anställda B 1 1
 eller C 1 1
 tillfälligt
 anställda
 Andra tjänster 1 nationell 1 nationell expert 5 år
 expert
 Totalt 4 1 5
 10.2 Totala ekonomiska konsekvenser av ytterligare tjänster
 Inga.
 10.3 Andra årliga utgifter som ökar till följd av insatsen
 Budgetpost Belopp Beräkningssätt
 (nummer och benämning)
 A-1300 Tjänsterese- och 50 000 Tjänsteresor i samband med
 reseutgifter samt andra beviljande av ekonomiskt stöd,
 utgifter i samband härmed konferenser och arbetsgrupper på
 grundval av budgetåret 1996
 A-2500 Sammankallning av 20 000 Ett sammanträde med 15 experter
 experter inom ramen för den från medlemsstaterna + 5 externa
 rådgivande kommittén experter
 Totalt 70 000
 Angivna belopp finansieras genom befintliga anslag från de enheter som administrerar
 programmet.
 50
 ---pagebreak--- EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 BILAGA III
 FÖRSLAG TILL RÅDETS FÖRORDNING
 om antagande av ett
 FLERÅRIGT PROGRAM AVSETT ATT
 FRÄMJA INTERNATIONELLT SAMARBETE
 INOM ENERGISEKTORN
 (1998-2002)
 51
 ---pagebreak--- FÖRSLAG TILL RÅDETS FÖRORDNING OM ETT FLERÅRIGT PROGRAM AVSETT ATT
 FRÄMJA INTERNATIONELLT SAMARBETE INOM ENERGISEKTORN
 (SYNERGYPROGRAMMET) (1998-2002)
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT
 med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 235 i
 detta,
 med beaktande av kommissionens förslag(1 \
 med beaktande av Europaparlamentets yttrande,2), och
 med beaktande av följande.
 Av skäl som sammanhänger med gemenskapsindustrins konkurrenskraft,
 energiförsörjningstrygghet och miljöskydd bör energifrågorna utgöra en viktig del av
 gemenskapens internationella verksamhet.
 Ett flerårigt program för insatser inom energisektorn har upprättats.
 Gemenskapens anslutning till fördraget om energistadgan och till konventionen om
 klimatförändringar kräver att den fullföljer sina åtgärder inom det internationella samarbetet på
 energiområdet.
 I slutsatserna från mötet i ministerrådet (utvecklingssamarbete) av den 18 november 1992 om
 riktlinjerna för ett samarbete med utvecklingsländerna i fråga om ren och effektiv energiteknik,
 understryks att ett väsentligt mål för samarbetet med alla utvecklingsländer på energiområdet är att
 genomföra en effektiv energipolitik.
 I enlighet med vad som betonas i rådets resolution av den 8 juli 1996 om vitboken "Energipolitik
 inom Europeiska unionen" påverkas utvecklingen på energiområdet i gemenskapen mer och mer av
 yttre händelser, varför det är lämpligt att se till att gemenskapen utarbetar en logisk och
 sammanhållen strategi för energifrågorna iförhållandetill tredje land.
 Inom ramen för olika program tillämpar gemenskapen internationella åtgärder inom energiområdet
 och för att dessa åtgärder skall vara samstämmiga bör man stärka samordningen av dem.
 Samordning med övriga gemenskapsåtgärder inom energisektorn är nödvändig. Programmet skall
 alltså inte dubblera andra energipolitiska program som upprättats av gemenskapen,
 medlemsstaterna, tredje land och internationella organisationer.
 Programmets övergripande mål är av den omfattningen att de kan uppfyllas på ett optimalt sätt i
 gemenskapen, i synnerhet samordningen av olika internationella åtgärdsprogram.
 (1)
 EGTnrC310, 22.11.1995, s. 10, och EGT nr C 194. 5.7.19%, s. 20. p.
 <:>
 Yttrande av den 12 mars 1997 (ännu inte offentliggjort i Europeiska gemenskapernas officiella tidning). O ^
 -1
 ---pagebreak--- Det är nödvändigt att fastställa ett särskilt rättsligt instrument för åtgärder i gemenskapsregi inom
 ramen för det internationella samarbetet på det energipolitiska området.
 I enlighet med rådets resolution om vitboken "En energipolitik för Europeiska unionen" utgör de
 politiska och handelsmässigaförbindelsernaväsentliga delar av energipolitiken, vilket medför att de
 internationella samarbetsåtgärder som gemenskapen bedriver på energiområdet måste integreras
 mer effektivt i gemenskapens hela yttre politik.
 Samarbetet på energiområdet inom ramen för programmet bör ha till mål att förbättra de
 europeiska företagens konkurrenskraft, öka energiförsörjningstryggheten, främja en hållbar
 utveckling och förbättra energieffektiviteten. Genomförandet av detta samarbete kan inbegripa
 samarbete kring och medfinansiering av projekt.
 Ett sådant samarbete bör förankras i ett vägledande program och kan omfattas av avtal som sluts
 med berörda länder eller med internationella forskningsnätverk.
 Eftersom samarbetet ifråga är ett yttre samarbete regleras det av de särskilda bestämmelserna i
 avdelning 9 i budgetförordningen av den 21 december 1977, som är tillämplig på de europeiska
 gemenskapernas allmänna budget.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:
 Artikel 1
 Gemenskapen skall inom ramen för ramprogrammet för insatser inom energisektorn genomföra ett
 särskilt samarbetsprogram, i det följande benämnt "Synergy", inom områden där gemenskapen och
 tredje land har gemensamma intressen.
 Programmet berör följande områden:
 Stöd till energipolitikens utformning, formulering och genomförande i tredje land.
 Främjande av industrisamarbete inom energisektorn mellan gemenskapen och tredje land.
 En förstärkt samordning av gemenskapens yttre åtgärder på energiområdet.
 Artikel 2
 Synergy riktar sig till alla icke-medlemsstater och framför allt till de länder och områden som i
 gemenskapens yttre förbindelser ses som prioriterade vad beträffar gemenskapens politiska och
 ekonomiska förbindelser och energiförsörjningstrygghet.
 Artikel 3
 1) Synergyprogrammet skall inledas den 1 januari 1998 och upphöra den 31 december 2002.
 2) De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten med hänsyn till de
 finansplanerna.
 -2-
 ---pagebreak--- Artikel 4
 1) Programmet skall bidra till genomförandet av gemenskapens viktigaste mål på
 energiområdet så som dessa beskrivs i vitboken "En energipolitik för Europeiska unionen".
 För detta ändamål får gemenskapen också upprätthållaförbindelsermed internationella
 organisationer på energiområdet. De åtgärder som rör programmets genomförande skall
 antas i enlighet med reglerna i artikel 4 i beslutet om fastställande av det fleråriga
 ramprogrammet för åtgärder inom energisektorn. Ingen finansiering av projekt inom
 forskning, utveckling och demonstration far beviljas.
 2) I syfte att uppnå dessa mål skall gemenskapen i synnerhet bidra till finansiering av följande
 åtgärder:
 Rådgivning och utbildning på det energipolitiska området.
 Analys och prognoser på energiområdet.
 Enfördjupaddialog i energipolitiska frågor och informationsutbyte, främst genom
 anordnande av konferenser och seminarier.
 Stöd till samarbete över regiongränserna.
 Ettförbättratramverk för det industriella samarbetet på energiområdet.
 En samordning av gemenskapsinstrumenten som inbegriper internationella åtgärder
 inom energisektorn och andra likvärdiga internationella program.
 3) Samarbetet omfattar också kostnader för förberedelse, genomförande, uppföljning och
 utvärdering av dessa åtgärder samt kostnader för information.
 Artikel 5
 1) Gemenskapens finansiella bidrag far utgå i form av icke återbetalningspliktiga medel som
 betalas ut i omgångar allteftersom projekten realiseras.
 2) Finansiering genom Synergyprogrammet får endast beviljas efter föregående kontroll av att
 verksamheten ifråga inte kan finansieras inom ramen för andra program.
 3) Finansieringsbesluten och de kontrakt som följer därav föreskriver bland annat uttryckligen
 att bidragsmottagarna skall acceptera att kommissionen och revisionsrätten utför en
 granskning, som i förekommande fall far utföras på plats.
 Artikel 6
 1) Ett vägledande program för den period som avses i artikel 3 bifogas som bilaga. Detta
 program fastställer övergripande mål, riktlinjer och prioriteringar för
 gemenskapssamarbetet inom de områden som anges i artikel 4.
 2) Ett åtgärdsprogram grundat på det vägledande program som avses i punkt 1 skall fastställas
 i enlighet medförfarandeti artikel 4 i rådets beslut om fastställande av ett ramprogram för
 åtgärder inom energisektorn.
 Detta åtgärdsprogram innehåller en förteckning över de viktigaste projekt som skall
 finansieras inom de områden som upplysningsvis anges i artikel 4. Programmets innehåll
 -3- 54
 ---pagebreak--- skall fastställas så att medlemsstaterna far relevant information med vars hjälp den
 kommitté som inrättats genom ovan nämndaförfarandekan att avge sitt yttrande.
 3) Särskilda avtal far ingås med tredje land och internationella organisationer, inom ramen för
 det vägledande programmet som avses i punkt 1 och under den tid detta program löper, i
 syfte att fastställa huvudinriktningen för samarbetet med de berörda länderna och
 samrådsförfarandena beträffande genomförandet av detta program.
 4) Kontrakt far även ingås med internationella forskningsnätverk inom ramen för det
 vägledande program som avses i punkt 1, i syfte att fastställa hur dessa nätverk skall bidra
 till förverkligandet av de mål som beskrivs i nämnda vägledande program.
 Artikel 7
 1. Vid genomförandet av åtgärderna skall kommissionen beakta det åtgärdsprogram som
 avses i artikel 6.2.
 2. Som en allmän regel skall upphandling av tjänster ske genom selektiv anbudsinfordran i
 enlighet med artikel 118 i budgetförordningen som är tillämplig på europeiska gemenskapernas
 allmänna budget. Förhandlad upphandling far ske när det gäller insatser till ett belopp som
 underskrider 50 000 ecu.
 Upphandling av varor skall ske genom öppen anbudsinfordran, när detta krävs för att komplettera ""'
 upphandling av tjänster och inom ramen för målen för Synergy, med undantag för de fall som tas
 upp i artikel 116 i budgetförordningen.
 Deltagande i anbudsgivning och upphandling sker på lika villkor och står öppet för alla fysiska och
 juridiska personer i medlemsstaterna och mottagarländerna.
 Kommissionen kan i varje enskilt fall godkänna att fysiska och juridiska personer från andra länder
 deltar om berörda program och projekt kräver särskilda stödformer som framför allt förekommer i
 dessa länder.
 3. Skatter, avgifter och köp av fast egendom skall inte finansieras av gemenskapen.
 4. Vid medfinansiering får kommissionen i varje enskilt fall godkänna att företag i berörda
 icke-medlemsstater deltar i anbudsgivning och upphandling och skall redogöra härför i den rapport
 som föreskrivs i artikel 9.
 Artikel 8
 1 Kommissionen och medlemsstaterna skall säkerställa en god samordning av de särskilda
 stödåtgärderna mellan företagen i mottagarländerna och medlemsstaterna i individuellt avseende,
 på grundval av de upplysningar medlemsstaterna har lämnat.
 2. Samordning och samarbete med internationella finansinstitut och andra långivare skall
 uppmuntras.
 3. Kommissionen skall undersöka olika möjligheter att främja en samfinansiering mellan
 Synergyprogrammet, medlemsstaternas bilaterala samarbete, övriga internationella organisationers
 program och övriga gemenskapsprogram. Kommissionen skall särskilt bidra till att förstärka
 samordningen och komplementariteten mellan den finansiering som sker genom Synergy och övriga
 gemenskapsinstrument för internationellt samarbete på energiområdet för att undvika dubblering av
 -4- V i )
 ---pagebreak--- dessa. Kommissionen skall också tillse att ingen dubblering sker av Synergyprogrammet och andra
 program eller åtgärder som övriga internationella organisationer bedriver på energiområdet.
 Artikel 9
 1. Kommissionen skall före den 31 december 2000 lägga fram en rapport om genomförandet
 av det särskilda programmet under de två föregående räkenskapsåren, på grundval av en extern
 utvärdering av oberoende experter.
 2. Kommissionen skall före den 31 december 2002 lägga fram en rapport om genomförandet
 av programmet och de resultat som uppnåtts i tredje land, åtföljt av en extern utvärdering av
 oberoende experter varpå rapporten skall baseras.
 3. Kommissionen skall årligen lägga fram en rapport om genomförandet av yttre åtgärder på
 energiområdet inom ramen för olika gemenskapsinstrument.
 4. Dessa rapporter skall överlämnas till Europaparlamentet och rådet.
 Artikel 10
 Denna förordning upphäver och ersätter rådets förordning (EG) nr..../....
 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar
 Ordföranden
 r:
 56
 -5-
 ---pagebreak--- Bilaga
 VÄGLEDANDE ÅTGÄRDSPRQGRAM
 Vid genomförandet av Synergyprogrammet och upprättandet av åtgärdsprogrammet skall
 följanderiktlinjerbeaktas.
 Synergy har till uppgift att vara en hjälp för att uppnå gemenskapens mål på
 energiområdet, så som dessa formuleras i rådets resolution om vitboken "En energipolitik
 för Europeiska unionen", nämligen :
 internationell konkurrenskraft,
 försörjningstrygghet,
 - miljöskydd.
 Såsom tydligt framgår av vitboken har vart och ett av dessa mål en viktig yttre dimension.
 Synergy kommer att genomföra åtgärder för att uppfylla dessa mål och samtidigt stärka
 samordningen mellan de internationella energipolitiska samarbetsinsatser som pågår på
 annat håll inom gemenskapen.
 På denna grund har riktlinjerna för Synergyprogrammet fastställts.
 I. SAMARBETSOMRÅDEN SOM SAMMANHÄNGER MED
 GEMENSKAPENS MÅL PÅ ENERGIOMRÅDET
 A) Åtgärder som syftar till att uppfylla de tre målen:
 Att ge råd till tredje land i energipolitiska frågor.
 Att uppmuntra en effektiv energianvändning i tredje land.
 Att utveckla lokala energikällor, i synnerhetförnybarasådana.
 Att främja regional integration på energiområdet.
 Att främja ett samordnat genomförande av
 gemenskapsprogrammen i vissa regioner (exempelvis Svarta havet,
 Medelhavet och Gulfområdet).
 B) Internationell konkurrenskraft:
 Att stödja utvecklingen av samarbete som syftar till att öka
 europeiska aktörers närvaro på energisektorns nyckelmarknader, i
 synnerhet Asien och Latinamerika.
 Att ge råd till tredje land i hur de kan organisera sin energisektor.
 r.:
 57
 ---pagebreak--- Att stödja liberaliseringen och öppnandet av energisektorn genom
 att hjälpa tredje land att utforma sin energipolitik utifrån denna nya
 situation, och då framför allt på ett sätt som är förenligt med
 Fördraget om energistadgan.
 Att främja en ökning av de europeiska företagens investeringar i
 energisektorn i tredje land.
 C) Försörjningstrygghet.
 Att föra en dialog med producent- och exportländerna på
 energiområdet: Gulfländerna, Ryssland, producentländerna i
 Amerika, Asien och Afrika.
 Att uppmuntra dialogen mellan Europeiska gemenskapen och de
 länder som skrivit under Fördraget om energi stadgan, och i
 synnerhet energitransitländerna och de transitländer som är
 producenter, genom att hjälpa dem att genomföra bestämmelserna i
 Fördraget om energistadgan.
 Att delta och vara behjälplig i de internationella organisationernas
 arbete på detta område: ministerkonferenser och konferenser med
 producenter och konsumenter, internationella energibyrån.
 Att stödja skapandet av ett investeringsvänligt klimat för
 energiproduktion och energitransit i tredje land i enlighet med
 internationell rätt och i synnerhet med Fördraget om energistadgan
 och de ordningar som överenskommits genom WTO.
 D) Miljö
 Att utbilda beslutsfattare och personal inom energisektorn i tredje
 land för att göra dem medvetna om miljöhänsyn.
 Att sprida den erfarenhet och kunskap som gemenskapen förfogar
 över i energi- och miljöfrågor.
 Att uppmuntra användningen av ren teknik, i synnerhet när det
 gällerförbränningav kol i storaförbrukarländersom Kina, och
 beakta hur detta inverkar på energipolitiken.
 Att intensifiera och stödja åtgärder som syftar till att stimulera
 miljötänkande i politik och planering på energiområdet i tredje land.
 Att uppmuntra och hjälpa tredje land att utarbeta och genomföra en
 nationell energipolitik för en energiförsörjning och -användning
 som tar hänsyn till särdragen i varje enskild miljö.
 58
 ---pagebreak--- II. GEOGRAFISKA PRIORITERINGAR OCH SAMSTÄMMIGHET MED
 GEMENSKAPENS INTERNATIONELLA SAMARBETSPROGRAM
 A) Roller och prioriteringar
 I de internationella förbindelserna på energiområdet skall Synergy
 säkerställa ett förstärkt samarbete med tredje land i energifrågor,
 eftersträva att programmets mål beaktas i de yttre
 samarbetsåtgärder som bedrivs inom ramen för andra gemenskapsprogram,
 underlätta att det startas andra projekt på energiområdet som
 finansieras av andra samarbetsinstrument i gemenskapen.
 B) Geografiska prioriteringar
 Synergy kommer huvudsakligen att koncentrera sig på gemenskapens
 geografiska prioriteringar i fråga om yttre förbindelser och bidra till
 förverkligandet av vissa av dessa.
 Synergy ger prioritet åt följande regioner:
 Central- och Östeuropa,
 de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen,
 tredje land i Medelhavsområdet,
 Latinamerika - med tyngdpunkt på Mercosur, Chile, Mexiko och
 Venezuela,
 Asien - Kina, Indien och Asean,
 Afrika.
 c:
 50
 ---pagebreak--- FINANSIERINGSOVERSIKT
 BUDGETPOST B4-1041
 1. Åtgärdens beteckning
 Främjande av internationellt samarbete inom energisektorn - Synergyprogrammet.
 2. Berörda budgetposter
 B4-1041
 3. Rättslig grund
 Rådets förordning (EG) nr 701/97 av den 14 april 1997 om antagande av ett
 program avsett att främja internationellt samarbete inom energisektorn -
 Synergyprogrammet (EGT nr L 104, 22.4.1997, s. 1 ).
 Förslag till rådetsförordning(EG) om förlängning av ett program avsett att främja
 internationellt samarbete inom energisektorn (Synergyprogrammet) som
 upprättades genom rådetsförordning(EG) 701/90 av den 14 april 1997.
 Förslag till rådets beslut om upprättande av ett ramprogram för åtgärder inom
 energisektorn (1998-2002).
 4. Beskrivning av åtgärden
 4.1. Allmänt mål
 Behovet av ett program för det internationella samarbetet på europeisk
 nivå, som ett komplement till ländernas inre politik inom denna sektor, blir
 allt starkare med hänsyn till de kommande årens utveckling i världen på
 energiområdet om förväntas innebära följande:
 Ökat energiberoende i Europa.
 Starkt ökande efterfrågan på energi i utvecklingsländerna.
 Miljöproblemens ökande betydelse för valet av energikällor, i
 synnerhet utsläppen av växthusgaser.
 Att främja samarbetsåtgärder i fråga om energipolitikens utformning och
 genomförande i tredje land, för att främja uppfyllandet av målen för
 Europeiska unionens energistrategi, nämligen:
 Internationell konkurrenskraft.
 G0
 ---pagebreak--- Europeisk energiförsörjningstrygghet.
 Miljöhänsyn.
 Åtgärden bör bidra till uppfyllandet av dessa mål genom att starta projekt
 som främst syftar till att
 Effektivisera energianvändningen i tredje land.
 Främja användningen av miljövänlig teknik.
 Främja utnyttjandet av lokala resurser, i synnerhet förnybara
 energikällor.
 Stödja energifrågornas regionalpolitiska integration i tredje land
 och öppnandet av energisektorn.
 Främja dialogen på det energipolitiska området och kontakterna
 mellan Europa, tredje land och i synnerhet producentländer och
 internationella energiorganisationer.
 Stödja de europeiska energiföretagens etablering i tredje land.
 Stärka banden mellan energisektorns experter och beslutsfattare
 inom gemenskapen och mellan gemenskapen och tredje land.
 Åtgärden skall även stödja Europeiska unionens politik för yttre
 förbindelser, bidra till att upprätta ramverk för att anpassa och förbereda
 energiprojekt och förbereda anslutningen av länderna i Central- och
 Östeuropa.
 Utarbetandet av årsprogrammet i samarbete med kommissionens övriga
 avdelningar och företrädare för medlemsstaterna kommer att ge tillfälle att
 koncentrera Synergys verksamhet till de prioriterade områdena, varvid
 även bilagan till den förordning som föreslagits av Europaparlamentet skall
 beaktas.
 4.2. Period som omfattas av åtgärden
 5 år, från den 1 januari 1998 till den 31 december 2002.
 5. Klassificering av utgifter och inkomster
 Icke-obligatoriska utgifter/differentierade anslag
 6. Typ av utgifter och inkomster
 Utgifter
 Finansiering av undersökningar, teknisk assistans och rådgivning, eventuellt från
 sakkunniga, åtgärder inom utbildning, marknadsföring och informationsspridning,
 anordnande av konferenser, seminarier, work-shops, tekniska besiktningar och
 b'l
 ---pagebreak--- studiebesök, stöd till institutioner som bedriver energisamarbete eller energipolitik
 och övriga energipolitiska stödåtgärder.
 Kostnader för programmets lansering, spridning av resultaten, utvärdering av
 programmet med hjälp av externa experter och driftskostnader för
 stödorganisationer inom energisamarbetet.
 Gemenskapens finansiella bidrag skall i normala fall inte överstiga 50 % av den
 totala kostnaden för ett projekt och far samfinansieras av tredje land,
 medlemsstater och internationella organisationer.
 I vissa fall får emellertid gemenskapsbidraget uppgå till 100 %. Detta gäller
 finansiering av heltidsanställda fristående experter hos myndigheterna i tredje land,
 åtgärder som enbart är av intresse för gemenskapen (förberedande studier,
 identifieringsuppdrag, europeiska energicentra, utvärdering av åtgärder...).
 Inkomster
 De eventuella inkomsterna i form av återbetalning från de länder som skrivit under
 den europeiska energistadgan skall återanvändas i enlighet med bestämmelserna i
 artikel 27.2 b i budgetförordningen av den 21 december 1997, som är tillämplig på
 Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT nr L 356, 3112.1997, s. I ), senast
 ändrad genomförordning(EG, Euratom, EKSG) nr 2335/95 (EGT nr L 240,
 7.10.1995, s. 12).
 7. Budgetkonsekvenser
 7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (sambandet mellan de
 enskilda kostnaderna och den totala kostnaden)
 • Övergripande åtgärder
 Kortvariga tjänsteresor för experter från EU eller tredje land:
 resekostnader, arvoden och traktamente: 240 resor à 10 000 ecu
 En utvärdering efter halva programmet och en slutlig utvärdering till en
 genomsnittlig kostnad på 150 000 ecu = 300 000 ecu
 • Energianalyser
 Undersökningar till en genomsnittlig kostnad på 100 000 ecu x 64
 • Samarbete kring energipolitikens utformning i tredje land
 Längre expertuppdrag (6 månader) till en genomsnittlig kostnad på
 100 000 ecu x 63
 • Finansiellt stöd till energiinstitut
 Längre expertuppdrag (1 år) till en genomsnittlig kostnad på 200 000 ecu x
 30
 Studiebesök och utbildning i Europa för 25 personer per resa från tredje
 land till en genomsnittlig kostnad på 20 000 ecu x 150 besök
 • Stöd till industriellt samarbete
 Seminarier till en genomsnittlig kostnad på 100 000 ecu x 10
 G:)
 ---pagebreak--- Europeiska delegationers besök i tredje land till en genomsnittlig kostnad
 på 74 000 ecu x 10
 Seminarier, konferenser och work-shops
 Seminarier eller work-shops till en genomsnittlig kostnad på 100 000 ecu x
 20
 Konferenser à 200 000 ecu x 15
 Informations- och utbildningsåtgärder
 (bidrag och stipendier)
 7.2. Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar (i miljoner ecu)
 Fördelning 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt
 Övergripande åtgärder 0,5 0,5 0,58 0,5 0,62 2,7
 Energi analyser 1,2 1,3 1,3 1,3 1,3 6,4
 Samarbete kring utformningen av 1,2 1,2 1,3 1,3 1,3 6,3
 energipolitiken i tredje land
 Stöd till industriellt samarbete 0,3 0,34 0,3 0,4 0,4 1,74
 Finansiellt stöd till energiinstitut 1,8 1,8 1,8 1,8 1,8 9
 Seminarier, konferenser och 1 1 1 1 1 5
 work-shops
 Informations- och 1 1 1 1,12 1,15 5,27
 utbildningsåtgärder
 TOTALT 7,00 7,14 7,28 7,42 7,57 36,4
 Kommentarer:
 Ökningen av budgetanslagen från och med år 2000 skall satsas på tre typer av insatser:
 Stöd till industriellt samarbete som syftar till att främja de europeiska
 energiföretagens marknadspenetration i tredje land.
 Samarbete för utarbetande av en energipolitik i tredje land som medger att man
 beaktar gemenskapens energipolitiska målsättningar.
 G3
 ---pagebreak--- En ökning av utgifterna för utvärdering och uppföljning av påbörjade insatser.
 Denna ökning ingår under rubriken "Övergripande åtgärder".
 7.3 Verksamhetskostnader för studier, experter etc, som ingår i del B i budgeten
 EG i miljoner ecu (löpande priser)
 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt
 Information och
 publikationer
 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 1
 7.4 Åtagande-/bctalningsbemyndigandenas fördelning över tiden
 Beloppet skall fastställas årligen av den budgetmyndigheten
 Den vägledande finansieringsramen uppgår i åtaganden och utbetalningar till (i
 milj. ecu)
 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt
 Åtagande- 7 7,14 7,28 7,42 7,57 36,4
 bemyndiganden
 Betalnings-
 bemyndiganden
 1997 6 6
 1998 1 6 7
 1999 1,14 6 7,14
 2000 1,28 6 7,28
 2001 1,42 6,5 7,92
 2002 1,07 1,07
 2003
 Totalt 7 7,14 7,28 7,42 7,57 36,4
 Det ekonomiska stödet till energiinstitutioner i tredje land bör minska efterhand som dessa
 blir självförsörjande.
 8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning. Resultat av åtgärder.
 Bygg- och anläggningsarbeten skall efter föregående godkännande betalas på
 grundval av en procentsats på åtgärden som fastställs före tilldelningen av
 kontraktet och med hänsyn till en slutlig ekonomisk rapport för åtgärden.
 G4
 ---pagebreak--- Handlingar för att styrka tjänsteresor och resekostnader far infordras. Kontroller
 av dokument och på plats kan genomföras.
 9. Analys av kostnadseffektivitet
 9.1. Särskilda mål
 Man kan urskilja:
 • särskilda mål till vilka Synergy bidrar, men inte ensamt är avgörande för
 • mål som direkt knyter an till Synergys åtgärder.
 9.1.1 Programmets mål
 • Att minska den väntade ökningen av utsläpp av växthusgaser i världen genom
 åtgärder för att främja en effektiv energianvändning, ny teknik, förnybara
 energikällor och programplanering.
 • Att öka de europeiska företagens investeringar och export inom energisektorn i
 tredje land.
 • Att underlätta sammankopplingen mellan energinätverk i tredje land och mellan
 tredje land och Europa.
 • Att förbereda de associerade ländernas anslutning genom att underlätta en
 tillnärmning mellan deras respektive energipolitik och Europeiska unionens
 energipolitik.
 • Att bibehålla eller öka exportkapaciteten för energi från tredje land till Europa,
 trots den ökande inre efterfrågan i dessa länder.
 9 12 Åtgärdsrelaterade mål
 För seminarier, konferenser och informationsstudios och finansiellt stöd till
 samarbetsorganisationer:
 • Att skapa fler kontakter mellan beslutsfattare i gemenskapen och tredje land, inom
 den privata och offentliga sektorn.
 • Att främja kontakter mellan ansvariga i tredje land.
 • Att bidra till genomförandet av andra samarbetsåtgärder mellan gemenskapen och
 tredje land.
 • Att sprida information om energisituationen i Europa.
 För samarbetet kring utarbetandet av energipolitiken i tredje land och energianalyser:
 • Att säkerställa europeiskt stöd till utarbetandet av planer och regelverk på
 energiområdet i tredje land.
 För utbildnings- och informationsåtgärder.
 9
 G5
 ---pagebreak--- Att utbilda fackmän i tredje land och ge dem kunskap om europeiska synsätt.
 Målgrupp för åtgärden:
 Stater, offentliga myndigheter inom energisektorn, företag och personer i tredje
 land och i Europeiska gemenskapen.
 9.2. Skäl for åtgärden
 Följande omständigheter motiverar en åtgärd på gemenskapsnivå.
 Gemenskapen är den enda part som kan garantera att europeiska intressen och
 företag får stöd, utan att en enskild medlemsstats intressen gynnas.
 Gemenskapen är utsedd att vara motpart till tredje land i sammanhang som G-24
 eller inom ramen för avtal som slutits med vissa icke-medlemsstater, när det
 uttryckligen föreskrivs att energifrågor omfattas.
 En åtgärd på gemenskapsnivå gör det möjligt att komplettera åtgärder i
 medlemsstaterna och förstärka deras effekt.
 Europeiska gemenskapen kan bättre företräda medlemsstaternas intressen i deras
 helhet.
 En åtgärd på gemenskapsnivå gör det möjligt att utnyttja expertkompetens som
 fördelas mellan olika medlemsstater.
 Jämfört med andra gemenskapsprogram för internationellt samarbete medger
 Synergy att man beaktar gemenskapens energipolitiska intressen och syftar till att
 förbättra samordningen av de program som täcker olika delar av världen.
 9.3. Uppföljning och utvärdering av åtgärden
 Först av allt skall påpekas att de ansvariga tjänstemännen för varje geografiskt
 område redan på sin nivå skall förvalta, följa upp och göra en utvärdering av varje
 projekt de ansvarar för.
 Valda indikatorer för att mäta effektivitet
 Eftersom Synergy är ett samarbetsprogram för att utarbeta olika länders
 energipolitik är det svårt att fastställa kvantitativa indikatorer för att mäta
 åtgärdernas effektivitet.
 För övrigt kan effekterna av de åtgärder som genomförs inom energipolitikens
 område avläsas först på medellång eller lång sikt i uppgifter om produktion och
 förbrukning.
 Man kan emellertid använda indikatorer som svarar mot de båda typer av mål som
 nämns i punkt 9.1
 För de övergripande målen:
 10 (iG
 ---pagebreak--- En jämförelse av storleken på utsläppen av växthusgaser jämfört med prognoserna.
 Utvecklingen av energieffektivitetsindex per land.
 Ökningen av den lokala produktionen och i synnerhet de förnybara energikällornas
 andel.
 De europeiska investeringarnas och den europeiska exportens utveckling inom
 energisektorn.
 Energiexportens utveckling tredje land, jämfört med hur dessa länders inre
 efterfrågan utvecklas.
 Genomförda saminvesteringar mellan i tredje land och mellan Europa och tredje
 land.
 För de åtgärdsrelaterade målen:
 Antalet personer som sammanförts vid konferenser eller möten som anordnats
 genom Synergy. Eventuellt antalet affärskontakter och genomförda satsningar som
 genererats av dessa möten.
 Antalet länder som tagit del av europeisk erfarenhet för att utforma sin
 energipolitik.
 Antalet fackmän som utbildats.
 Antalet personer som informerats om projekten.
 Samarbetsåtgärder som uppstått ur ett projekt inom ramen för Synergy.
 Utvärderingskriterier och périodicité t
 I förslaget till rådets beslut föreskrivs att två rapporter skall sammanställas på
 grundval av en utvärdering av oberoende experter.
 Den första, efter två verksamhetsår, skall främst inriktas på genomförandet av
 programmet.
 Den andra, efter programmets slut, skall även undersöka programmets effekter i
 de berörda länderna.
 Vidare skall de finansierade projekten kunna granskas i en revision av oberoende
 experter.
 9.4 Utvärderingskriterier for rapporten över kostnadseffektivitet
 För att jämföra denna siffra med motsvarande siffra för andra program måste man
 beakta att administration och uppföljning av projekten utförs direkt av intern
 personal och inte läggs ut pä någon extern enhet. Slutligen kännetecknas Synergy
 av gemenskapsinitiativ och åtgärder som tillhandahåller beståndsdelar som kan
 användas av andra program (exempelvis Europa-Medelhavsforumet). Dessa
 11
 K7
 ---pagebreak--- projekt förutsätter att personalen deltar mer aktivt i att identifiera projekten och
 förhandla om dem.
 10. Administrativa utgifter
 De faktiska anslagen till nödvändiga administrativa resurser kommer att
 vara avhängiga det beslut kommissionen varje år fattar om
 resurstilldelning, särskilt med beaktande av de personalresurser och
 tilläggsbelopp som kommer att beviljas av den budgetansvariga
 myndigheten.
 10.1 Konsekvenser för antalet tjänster
 Typ av tjänster Erforderlig personal för att varav Period
 förvalta åtgärden
 Fasta Tillfälliga Befintliga Ytterligare
 tjänster tjänster tjänster inom resurser
 berört GD eller
 berörd enhet
 Fast A 2,5 0,5 3
 anställda
 eller B 1 1
 tillfälligt
 anställda C 2 2
 Andra tjänster 1 oberoende 1 oberoende
 nationell nationell expert
 expert
 TOTALT 5,5 1,5 7
 10.2 Sammanlagda kostnader för personalresurser
 De årliga administrationskostnaderna för programmet kan därmed uppskattas till 7
 x 0,6 x 103 000 ecu = 721 000 ecu.
 12
 t>8
 ---pagebreak--- 10.3 Övriga andra administrativa utgifter till följd av åtgärden
 Budgetpost (nr och namn) Belopp Beräkningsmetod
 A-130 Tjänsteresor och 120 000 Uppskattningen grundas på
 reseutgifter samt andra utgifter i verkställandet av de första nio
 samband härmed månaderna av räkenskapsåret 1997
 A-2510 Särskilda sammanträden Två sammanträden per år med två
 "Internationellt samarbete" inom representanter per medlemsstat till
 4
 kommittén för ramprogrammet ° 200 en genomsnittlig kostnad på 770
 ecu. Dessa sammanträden bör vara
 gemensamma för alla delprogram
 166 200
 Totalt
 De angivna kostnaderna skall finansieras inom ramen för de befintliga anslagen till de
 myndigheter som administrerar programmet.
 13 69
 ---pagebreak--- EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 BILAGA IV
 FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT
 om ett
 FLERÅRIGT PROGRAM
 FÖR
 FRÄMJANDE AV FÖRNYBARA ENERGIKÄLLOR
 INOM GEMENSKAPEN
 (1998-2002)
 70
 ---pagebreak--- FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT OM ETT FLERÅRIGT PROGRAM
 FÖR FRÄMJANDE AV FÖRNYBARA ENERGIKÄLLOR
 INOM GEMENSKAPEN - ALTENERII -
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT
 med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel
 130s.l i detta,
 med beaktande av kommissionens förslag,1
 med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,2
 med beaktande av Regionkommitténs yttrande,3
 i enlighet med detförfarandesom föreskrivs i artikel 189c i fördraget4,
 i samarbete med Europaparlamentet, och
 med beaktande av följande:
 I artikel 130r i fördraget anges att ett av målen för gemenskapens verksamhet är att
 säkerställa naturresurserna utnyttjas varsamt och rationellt
 I artikel 129 i fördraget anges att hälsoskyddskraven skall ingå som ett led i
 gemenskapens övriga politik, och detta program bidrar till hälsoskyddet.
 Vid sitt möte den 29 oktober 1990 fastställde rådet målet att stabilisera de totala C0 2 -
 utsläppen år 2000 på samma nivå som år 1990 i gemenskapen som helhet. Vid mötena i
 mars och juni 1997 antog rådet en förhandlingsståndpunkt inför Kyoto-konferensen inom
 ramen för konventionen om klimatförändringar, vilken innebär en minskning av
 växthusgaserna med 7,5 % fram till år 2005 och med 15 % fram till år 2010 jämfört med
 utsläppsnivån 1990.
 För att åstadkomma märkbara minskningar av C02-utsläppen i gemenskapen krävs
 ytterligare ansträngningar, särskilt eftersom C02-utsläppen från energiförbrukning i
 gemenskapen beräknas öka med 5-8 % mellan 1995 och 2000, om man antar att den
 ekonomiska tillväxten är normal. Det är därför nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder.
 71
 2- .
 ---pagebreak--- Genom rådets beslut 93/398/EEG5 av den 24 juni 1993 inrättades en
 övervakningsmekanism för utsläpp av CO2 och andra växthusgaser.
 Vid sitt sammanträde den 25-26 juni 1996 noterade rådet att underförhandlingarnaom
 ett protokoll enligt Berlinmandatet kom den mellanstatliga gruppen för klimatförändringar
 i sin andra översiktsrapport (SAR IPCC) fram till att de samlade bevisen tyder på att
 människan har inverkan på de globala klimatförändringarna och man betonade det
 brådskande behovet av åtgärder på bredast möjliga nivå. Rådet noterade att det finns
 avsevärda "no regrets"-möjligheter och uppmanade kommissionen att meddela vilka
 åtgärder som måste vidtas på gemenskapsnivå.
 Genom grönboken av den 11 januari 19956 och vitboken av den 13 december 19957
 meddelade kommissionen Europaparlamentet och rådet sin syn på den framtida
 energipolitiken i gemenskapen, samt vilken roll deförnybaraenergikällorna bör spela.
 I sin resolution av den 4 juli 19968 uppmanar Europaparlamentet kommissionen att inrätta
 en handlingsplan för gemenskapen i syfte att främja deförnybaraenergikällorna.
 Genom grönboken av den 20 november 1996 "Framtidens energi:förnybaraenergikällor"9
 började kommissionen utveckla och främja genomförandet av en gemenskapsstrategi och
 en handlingsplan för förnybar energi.
 I artikel 130a i fördraget anges att gemenskapen skall utveckla och fullfölja sin
 verksamhet för att stärka sin ekonomiska och sociala sammanhållning och att den särskilt
 skall sträva efter att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och
 eftersläpningen i de minst gynnade regionerna, denna verksamhet omfattar bland annat
 energisektorn.
 Genom sitt beslut 93/500/EEG av den 13 september 199310 antog rådet ett
 gemenskapsprogram för att främja de förnybara energikällorna (Altenerprogrammet) med
 målet att minska C02-utsläppen genom att öka dessa energikällors marknadsandel och
 deras bidrag till den totala produktionen av primärenergi i gemenskapen. Det programmet
 löper ut den 31 december 1997.
 5
 EGT nr L 167, 9.7.1993, s. 31.
 6
 KOM(94)0649, 11.1.1995.
 7
 KOM(95)0682, 13.12.1995.
 8
 A4-0188/96-EP 251039.
 9
 KOM(96)0576 slullig, 20.11.199(>.
 10
 EGT nr L 235, 18.9.1993.
 70
 -3- • -Sy
 ---pagebreak--- Altenerprogrammet anses vara ett viktigt led i gemenskapens strategi för att minska C0 2 -
 utsläppen.
 Kommissionen har lagt fram ett förslag11 till rådets beslut om ett flerårigt program för
 främjande avförnybaraenergikällor inom gemenskapen (Altener II).
 Ett flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn har utarbetats.
 Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1110/94/EG12 inrättades det fjärde
 ramprogrammet för projekt inom forskning, teknisk utveckling och demonstration.
 Politiken för förnybara energikällor är ett viktigt styrmedel för att utnyttja och främja den
 nya energiteknik som kommer att utvecklas inom ramprogrammet. Altener Il-programmet
 är ett styrmedel som kompletterar ramprogrammet.
 Kommissionen har till rådet och Europaparlamentet lagt fram sina förslag vad gäller det
 femte ramprogrammet om forskning och teknisk utveckling13.
 Den ökade användningen av förnybar energi kommer att ha en gynnsam cflekt på miljön
 och på energiförsörjningens tillförlitlighet. En hög grad av internationellt samarbete är
 önskvärt för att uppnå bästa möjliga resultat.
 Ett förstärkt Altener Il-program utgör ett viktigt styrmedel för att utveckla de förnybara
 energikällornas potential.
 Genomförandet av programmet bör ske i nära samverkan med gemenskapens övriga
 åtgärder och program för att främjaförnybaraenergikällor.
 Det är politiskt och ekonomiskt önskvärt att Altener Il-programmet står öppet för de
 associerade länderna i Central- och Östeuropa enligt slutsatserna från Europeiska rådets
 möte i Köpenhamn 199414. Detta skisseras också i kommissionens meddelande till rådet
 som lades fram i maj 199415. Programmet bör även stå öppet för Cypern.
 11
 KOM(97) 87 slutlig, 12.3.1997.
 12
 EGT nr L 126, 18.5.1994.
 13
 14
 15
 KOM
 r; 4
 -4- 73
 ---pagebreak--- HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:
 Artikel 1
 1. Inom ramprogrammet för energi inrättas ett delprogram för främjande av
 förnybara energikällor inom gemenskapen, Altener II, nedan kallat "programmet".
 Detta program harföljandemål:
 a) Det skall hjälpa till att skapa nödvändigaförutsättningarföratt genomföra en
 handlingsplan inom gemenskapen för förnybara energikällor, i synnerhet rättsliga,
 socioekonomiska och administrativa förutsättningar.
 b) Det skall uppmuntra privata och offentliga investeringar i produktion och
 konsumtion av energi frånförnybarakällor.
 Dessa två mål bidrar till att uppnå följande övergripande mål och prioriteringar
 inom gemenskapen: minskning av C02-utsläppen, ökning av de förnybara
 energikällornas andel av energiförbrukningen, minskat beroende av importerad
 energi, tryggad energiförbrukning, ekonomisk utveckling, ekonomisk och social
 sammanhållning samt lokal och regional utveckling.
 2. Gemenskapens ekonomiska stöd beviljas inom ramen för programmet för den
 verksamhet som uppfyller målen med detta beslut.
 3. Programmet Altener II börjar löpa den 1 januari 1998 och slutar den 31 december
 2002.
 4. De årliga anslagen för att genomföra programmet skall godkännas av
 budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanerna.
 Artikel 2
 Följande verksamhet för förnybara energikällor skall finansieras genom
 programmet:
 a) Undersökningar och annan verksamhet för att genomföra och komplettera
 gemenskapens åtgärder för att utveckla deförnybaraenergikällornas potential.
 Detta gäller i synnerhet utveckling av strategier inom olika sektorer och
 marknader, utveckling av normer och standarder, gemensamma inköp och en
 analys av rättsliga, socioekonomiska och administrativa förutsättningar som är mer
 gynnsamma för att införa förnybara energikällor och för att förbereda en mer
 lämplig lagstiftning
 b) Pilotåtgärder för att skapa eller bygga ut infrastrukturer och styrmedel för att
 utvecklaförnybaraenergikällor när det gäller
 74
 -5-
 ---pagebreak--- - lokal och regional planering,
 - verktyg för planering, utformning och utvärdering,
 - nyafinansierings-och marknadsinstrument,
 - information,
 - utbildning.
 c) Verksamhet som föreslås av kommissionen för att uppmuntra utbyte av
 erfarenheter och kunskaper för attförbättrasamordningen mellan verksamheter på
 internationell nivå, gemenskapsnivå, nationell, regional och lokal nivå, samt
 åtgärder för att skapa ett centralt system för att samla in och sprida information
 omförnybarenergi.
 d) Verksamhet som föreslås av andra än kommissionen för att uppmuntra utbyte av
 erfarenheter och kunskaper
 e) Riktade åtgärder som underlättar marknadsföringen avförnybarenergi och
 uppmuntrar investeringar genom att stödja förberedelser, framläggande och
 genomförande av projekt.
 Dessa riktade åtgärder har som mål att underlätta och påskynda investeringar i ny
 driftskapacitet för produktion av förnybar energi genom ekonomiskt stöd för att
 minska omkostnaderna och kostnaderna för tjänster i samband med projekt inom
 förnybar energi, för att därigenom övervinna dagens icke-tekniska hinder.
 Dessa åtgärder skall bland annat stödja tillgång till specialiserad rådgivning,
 marknadsanalyser, platslokalisering, ansökan om bygglov och driftstillstånd,
 budgetering och finansiering, förberedelser av anbud, utbildning av driftspersonal,
 installationer m.m.
 Dessa riktade åtgärder berör genomförandet av projekt inom följande områden:
 Biomassa, inklusive encrgiodling, ved, biprodukter frän skogs- och
 jordbruk, avfall från tätorter'0, flytande bränslen och biogas.
 Solenergisystem för värme- och elproduktion.
 Passiva och aktiva solvärmesystem i byggnader.
 Småskaliga vattenkraftprojekt (< 10 MW).
 Vindkraft.
 Geotermisk energi.
 16
 Meddelande från kommissionen om revidering av gemenskapens strategi för
 avfallshantering, KOM(96)0399 slutlig. 30.7.1996.
 75
 -6-
 ---pagebreak--- f) Åtgärder:
 Uppföljning av gemenskapens strategi och handlingsplan för att utveckla
 förnybara energikällor.
 Stöd till initiativ som tagits inom ramen för handlingsplanen, särskilt i syfte
 att skapa en bättre samordning och synergi mellan programmen, inklusive
 alla aktiviteter som finansieras av gemenskapen.
 Uppföljning av framstegen inom gemenskapen och dess medlemsstater när
 det gäller utveckling avförnybaraenergikällor.
 Utvärdering av genomslaget och kostnadseffektiviteten i den verksamhet
 som bedrivs inom programmet. I denna utvärdering kommer man också att
 ta hänsyn till miljömässiga och sociala aspekter.
 Artikel 3
 1. Kostnaderna för den verksamhet som anges i artikel 2 a, 2 c, och 2 f åligger
 gemenskapen.
 2. Gemenskapens bidrag till verksamheten som avses i artikel 2 b och 2 d, får inte
 överskrida 50 % av de totala kostnaderna, resterande del måste täckas av allmänna
 eller privata medel eller av en kombination av de båda.
 3. Gemenskapens bidrag till verksamheten som avses i artikel 2 e, skall fastställas
 årligen för var och en av de riktade åtgärderna, enligt artikel 4.3.
 Artikel 4
 1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av programmet.
 2. Villkoren och riktlinjerna för finansieringen av verksamheten enligt artikel 2 skall
 fastställas årligen med beaktande av följande:
 Prioriteringarna i gemenskapens och medlemsstaternas program för främjande av
 förnybara energikällor.
 - Kriterierna för lönsamhet och utvecklingspotentialen hos de förnybara
 energikällorna och deras inverkan på sysselsättning och miljö, i synnerhet
 minskningen av C02-utsläpp,
 För åtgärderna under artikel 2 e, den relativa kostnaden för bidraget, den nya
 produktionskapacitet som förväntas uppstå och omfattningen på de
 mellanregionala och/eller mellannationella fördelarna.
 7- 76
 ---pagebreak--- Principerna i artikel 92 i fördraget och gemenskapsriktlinjerna för statligt stöd till
 miljöskydd.
 Artikel 5
 Kommissionen biträds av en kommitté enligt artikel 4 i rådets beslut om ett flerårigt
 ramprogram för åtgärder inom energisektorn.
 Artikel 6
 1. Under programmets andra år skall kommissionen lägga fram en rapport för
 Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och
 Regionkommittén om de åtgärder som vidtagits för att främja de förnybara
 energikällorna på gemenskapsnivå och medlemsstatsnivå, särskilt med hänsyn till
 målen som anges i artikel 1. Denna rapport skall åtföljas av förslag till ändringar i
 programmet som kan krävas med tanke på de uppnådda resultaten.
 2. När programmet löper ut skall kommissionen utvärdera de resultat som uppnåtts
 genom detta program och granska hur dessa överensstämmer med gemenskapens
 verksamhet och den nationella verksamheten. Kommissionen skall lägga fram en
 rapport om detta för Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala
 kommittén samt Regionkommittén.
 Artikel 7
 Programmet skall stå öppet för de associerade länderna i Central- och Östeuropa (CÖE)
 enligt de bestämmelser, inbegripet de finansiella bestämmelserna, som anges i
 tilläggsprotokollen till associeringsavtalen eller i själva associeringsaMalen beträffande
 deltagande i gemenskapens program. Programmet skall stå öppet för Cypern på grundval
 av tilläggsanslag enligt samma regler som de som gäller för EFTA/EES-länder, enligt
 förfaranden som skall förhandlas fram med dessa länder.
 Artikel 8
 Detta beslut upphäver och ersätter rådets beslut .../..../EG.
 -8
 77
 ---pagebreak--- Artikel 9
 Detta beslutriktarsig till medlemsstaterna.
 Utfärdat i Bryssel den ...
 På rådets vägnar
 Ordförande
 78
 ---pagebreak--- FINANSIERINGSÖVERSIKT
 ÅTGÄRDENS BETECKNING
 Ramprogrammet för energi (1998-2002)
 Altener II - Förslag till rådets beslut om ettflerårigtprogram för främjande av
 förnybara energikällor inom gemenskapen
 2. BERÖRDA BUDGETPOSTER
 B4-1030
 3. RÄTTSLIG GRUND
 Rådets beslut 93/500/EEG av den 13 september 1993 (EGT nr L 235,18.9.1993,
 s. 41). Altener I.
 Förslag till rådets beslut, framlagt den 22 maj 1997 om ettflerårigtprogram för
 främjande avförnybaraenergikällor inom gemenskapen (Altener II), EGT nr C
 192, 24.6.1997, s. 16.
 Förslag till rådets beslut om fastställande av ettflerårigtramprogram för insatser
 inom energisektorn (1998-2002).
 4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN
 4.1. Åtgärdens mål
 Kommissionen anser att programmet Altener bör drivas vidare. Programmet bidrar
 väsentlgt till en ökad användning av miljövänligförnybarenergi och utgör ett
 viktigt inslag i gemenskapens strategi för att minska C02-utsläppen. Detta mål
 överensstämmer med artiklarna 13Or och 13 Os i fördraget.
 Deförnybaraenergikällornas andel av Europeiska unionens behov av primärenergi
 är för närvarande knappt 6 % och uppgår till cirka 70 miljoner ton
 oljeekvivalenter. Kommissionenföreslåri sitt meddelande "Framtidens energi:
 förnybara energikällor. Grönbok för en gemenskapsstrategi" en avsevärd ökning
 av användningen avförnybarenergiframtill år 2010.1 samband med antagandet
 av grönboken beslutades om en vägledande målsättning: attfördubblaandelen
 förnybar energiframtill år 2010. Kommissionen utarbetar ett meddelande om
 vitboken "Gemenskapens strategiförförnybaraenergikällorframtill 2010",
 kompletterad med en handlingsplan. Programmet Altener II spelar en viktig roll
 för genomförandet och uppföljningen av denna strategi och handlingsplanen.
 79
 ---pagebreak--- Syftet med Altenerprogrammet är att det väsentligt skall bidra till att nå detta
 gemenskapsmål. En ökad användning avförnybarenergi kommer också att bidra
 till den sociala sammanhållningen inom unionen, uppmuntra utnyttjandet av lokala
 energikällor och påskynda marknadsföringen av de nya energiteknologierna.
 (Många av dessa teknologier har för övrigt utvecklats medfinansieringfrån
 gemenskapen).
 Mot bakgrund av ovanstående föreslår kommissionen att Altenerprogrammet skall
 fortsätta. Man kommer då att införliva ett antal av de rekommendationer som
 framförts av en grupp oberoende experter, slutsatserna från Altener-konferensen
 samt den samlade erfarenhet som kommissionen byggt upp i samband med
 Altenerprogrammet och andra åtgärder på energiområdet.
 4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller
 förlängning
 Programmet har en löptid på fem år, från den 1 januari 1998 till den 31
 december 2002.
 5 KLASSIFICERING AV UTGIFTER
 Icke-obligatoriska utgifter/differentierade anslag.
 6 TYPER AV UTGIFTER OCH INKOMSTER
 Den budget som föreslås för Altener II uppgår till 81,1 miljoner ecu.
 Budgeten för Altener I fastslogs ursprungligen till 40 miljoner ecu. Den höjdes i
 slutet av programmet till cirka 46,4 miljoner ecu. 72 % av den totala budgeten
 förbrukades under åren 1994, 1995 och 1996. År 1993 bestod i praktiken av
 endast fyra månader - programmet antogs den 18 september 1993 - och för 1997
 uppgår det tillgängliga anslaget till 8,2 miljoner ecu.
 Altener II kommer att bestå av sex olika verksamheter rörande förnybara
 energikällor:
 A UTVIDGNING AV VERKSAMHETEN INOM ALTENER I:
 a) Undersökningar och annan verksamhet i syfte att genomföra och komplettera
 gemenskapens verksamhet för att utveckla deförnybaraenergikällornas potential,
 exempelvis strategier för sektorer och marknader, utarbetande av normer och
 standarder, gemensam upphandling och lagstiftning.
 11 - f..>
 o
 o
 ---pagebreak--- b) Pilotåtgärder som syftar till att upprätta eller bygga ut befintlig infrastruktur och
 styrmedel för att utvecklaförnybaraenergikällor, exempelvis
 lokal och regional planering,
 verktyg för planering, utformning och utvärdering,
 nya finansierings- och marknadsinstrument,
 information,
 utbildning.
 c) Verksamhet som föreslås av kommissionen för att uppmuntra utbyte av
 erfarenheter och kunskaper, inrättande av ett centralt system för att samla in och
 sprida information om förnybara energikällor.
 d) Verksamhet som föreslås av andra än kommissionen för att uppmuntra utbyte av
 erfarenheter och kunskaper.
 B. NY VERKSAMHET FÖR ATT FRÄMJA MARKNADSFÖRING AV
 FÖRNYBAR ENERGI
 (e) Riktade åtgärder för att underlätta marknadsföringen av de förnybara
 energikällorna och för att uppmuntra investeringar på följande områden:
 - Biomassa, inklusive energiodling, ved, biprodukter från skogs- och
 jordbruk, avfall från tätorter, flytande bränslen och biogas.
 Solenergisystem för värme- och elproduktion.
 - Passiva och aktiva solvärmesystem i byggnader.
 Småskaliga vattenkraftprojekt.
 Vindkraft.
 Geotermisk energi.
 NY VERKSAMHET FÖR GENOMFÖRANDE, UPPFÖLJNING OCH
 ÖVERVAKNING AV GEMENSKAPENS STRATEGI FÖR FÖRNYBARA
 ENERGIKÄLLOR
 f) Verksamhet i syfte att
 övervaka genomförandet av gemenskapens strategi och
 handlingsplan för utveckling avförnybaraenergikällor,
 stödja initiativ som tagits för att genomföra handlingsplanen,
 särskilt i syfte att skapa större samordning mellan åtgärderna,
 12
 St
 ---pagebreak--- övervaka vilka framsteg som EU och medlemsstaterna gjort för att
 utveckla förnybara energikällor,
 utvärdera åtgärder som vidtagits inom ramen för programmet.
 Detfinansiellastödet skall täcka
 upp till 100 % av utgifterna för verksamhet enligt a, c och f,
 mellan 30 och 50 % av den sammanlagda kostnaden för verksamhet
 enligt b och d, där återstoden betalas av medlemsstaterna eller
 privata företag.
 Detfinansiellastödet till verksamhet enligt artikel 2 e kommer att fastställas
 årligen.
 För den verksamhet som väljs ut kommer prioriteringar och riktlinjer fastställs
 årligen.
 Varje år skall riktlinjerna föreläggas en rådgivande kommitté bestående av
 företrädare för medlemsstaterna som skall avge ett yttrande.
 All finansiering kommer att regleras i ett kontrakt mellan kommissionen och den
 ansvarige för eller samordnaren av denfinansieradeverksamheten.
 7 BUDGETKONSEKVENSER
 De årliga anslagen för att genomföra programmet skall fastställas av
 budgetmyndigheten inom de ekonomiska ramarna. Beloppet skall fastställas årsvis
 av budgetmyndigheten.
 Den föreslagna preliminära budgeten är på 81 100 000 ecu
 Deföreslagnabeloppen ligger inom ramarna för gällande budgetplaner. När nya
 budgetplaner upprättas kanfinansieringenav prioriterade insatser för främjande av
 förnybara energikällor eventuellt ökas.
 7.1. Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (definition av
 kostnad/enhet).
 De totala kostnaderna för driften beräknas enligt följande detaljerade och förklarande
 genomgång av de olika åtgärderna:
 Art. 2 a Att genomföra och komplettera gemenskapens verksamhet för att
 utveckla de förnybara energikällornas potential
 Sektorsundersökningar: tidigare genomsnittskostnad har använts som utgångspunkt, men
 hänsyn har tagits till att alla undersökningar måste omfatta medlemsstaterna och länderna i
 Central- och Östeuropa (vad beträlTar medlemsstaterna har undersökningarna baserat sig
 på 12 medlemsstater vilket måste utvidgas till 15).
 -n-
 cS U >
 ---pagebreak--- Harmonisering: samma sak gäller som för sektorsundersökningarna. Harmoniseringen av
 bland annat förfarandena för godkännande och villkor för inkoppling på elnätet samt
 åtgärder som pågår i medlemsstaterna skall analyseras inom projekt som ingår i
 genomförandet av strategin. O*
 Standardisering: tidigare genomsnittskostnad - 500 000 ecu/åtgärd.
 "£
 (tusen ecu)
 Fördelning 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt
 art. 2 a: Att genomföra och komplettera gemenskapens verksamhet för att utveckla de förnybara energikällornas potential
 * Undersökningar av sektors- och 500 500 1000 1000 1000 4000
 marknadsstrategier
 * Bakgrund för harmonisering I (XX) 500 I 500 1 500 1500 6 (HK)
 * Utveckling av normer och 500 1 000 1 5(X) 1 500 1500 6 (HK)
 standarder
 Totalt artikel 2 a 2000 2000 2000 2 000 2000 10 000
 Art. 2 b: Infrastrukturer och styrmedel för utveckling av förnybara
 energikällor
 Infrastruktur och planering: Minst ett projekt per år för 10 länder och 2 för 5 länder inom
 de tre typerna av infrastruktur. Den lokala och regionala planeringen samt
 infrastrukturerna för utbildning och information måste förstärkas.
 (tusen ecu)
 Fördelning 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt
 art 2 b: Verksamhet rörande infrastruktur och styrmedel för utveckling av förnybara energikällor
 * Projekt rörande planering 1500 1600 1900 1900 1900 8 800
 och verktyg
 * Projekt för utveckling av 1 000 1 100 1000 1000 1000 5 100
 verktyg för planering,
 utformning och utvärdering
 * Projekt som rör de nya 1000 1 100 1000 1000 1000 5 100
 finansierings- och
 marknadsinstrumenten
 * Infrastrukturer för 1000 1 100 1 HK) 1 100 1 100 5 4(X)
 information och utbildning
 Totalt artikel 2 b 4 500 4 9(X) 5 (XX) 5 (XX) 5 (XX) 24 m 1
 Art. 2 c och 2 d: Informationsspridning
 Gemenskapens evenemang och publikationer: Fyra möten för kontraktsinnehavare om
 infrastruktur och fyra om sektorsfrågor per år. Utgifter för reklam, faktablad, broschyrer
 osv. Genomförande av "take-off-kampanjen".
 Tillfälliga nätverk för särskilda uppgifter: Genom Altener I finansierades tre
 biomassanätverk endast till 30 % med en kostnad på 1,2 miljoner ecu 1995 och 1 miljon
 ecu 1996. Verksamheten bör utökas till andra energislag ochfinansieringsnivånhöjas.
 -14-
 S3
 ---pagebreak--- Centralt system för insamling och spridning av information: (uppbyggnad av ett www-
 center "Agores"): Eftersom detta är en ny verksamhet har kostnaden beräknats med
 utgångspunkt i EnR-nätverkets erfarenhet av insamling och bearbetning av information
 från medlemsstaterna för Altener och dess kostnad. Vid extrapoleringen har det ökade
 antalet länder, uppgifter och ämnen som skall ingå beaktats. Verksamheten skall
 förstärkas efter hand och utsträckas till andra länder och till riktade åtgärder.
 Stöd till nationell, regional och lokal informationsverksamhet i samarbete med lokala
 myndigheter i medlemsstaterna osv: Stöd till minst två evenemang per år och land
 (maximalt stöd 50 %).
 Stöd till nätverk, branschförbund och andra aktörer. Nästan alla branschsammanslutningar
 anordnar ett evenemang om året och i några fall ett världsomspännande evenemang
 vartannat år. Det finansiella stödet varierar mellan 30 000-100 000 ecu. Stöd till
 publikationer och informationskampanjer kan också ges.
 (tusen ecu)
 1
 '"""• ""••MJ" "'•'""-'•»•'
 Fördelning 1998 1999 2000 2001 2002 ! Totalt
 art. 2 c och 2 d: Spridning av information + medfinansierad informationsspridning
 * Gemenskapens evenemang och 500 400 500 500 500 2 400
 trycksaker, genomförande av "takc-
 off-kampanjen"
 * Tillfälliga nätverk för särskilda 750 750 750 750 750 3 750
 uppgifter rörande biomassa, avfall,
 flytande biobränslen,
 solenergisystem för värme- och
 elproduktion, byggnader osv
 * Centralt system för insamling och 750 750 750 750 750 3 750
 spridning av information
 * Stöd till nationell, regional och 500 500 500 500 500 2 500
 lokal informationsverksamhet i
 samarbete med medlemsstaternas
 lokala myndigheter, inbegripet EES,
 Central- och Östeuropa, Cypern
 * Stöd till befintliga nätverk, 500 400 500 500 500 2 400
 branschförbund och andra aktörer »
 Totalt artikel 2 c och 2 d 3 000 2 800 3 000 3 000 3 000 | 14 800
 Art. 2e: Riktade åtgärder för att underlätta marknadsföringen av de
 förnybara energikällorna och uppmuntra investeringar.
 Finansieringen kommer att täcka kringåtgärder som syftar till att öka marknadsföringen av
 den förnybara energin och främja investeringar. De anslag som föreslås för denna
 verksamhet bygger på beräkningar från industrin och utvecklingsprognoserna inom de
 olika branscherna samt uppskattningar av de varierande omkostnaderna. Stödnivån för
 omkostnader kommer att fastställas av kommissionen under förslagsinfordran. Denna
 15-
 S4
 ---pagebreak--- verksamhet är mycket viktig för genomförandet av en "take-off-kampanj" som
 kommissionen planerar inom ramen för vitboken om förnybara energikällor, i syfte bland
 annat att fylla luckorna efter demonstrationsprojekten och uppmuntra investeringar.
 (tusen ecu)
 Fördelning 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt
 art. 2 e: Riktade åtgärder för att underlätta marknadsföringen av de förnybara energikällorna
 •Årliga ansökningsomgångar, 100 100 100 100 100 500
 ändringar eller
 omprioriteringar
 * Riktade åtgärder:
 - Område 1: biomassa, biogas, 1000 1000 1500 1 500 1 500 6 500
 biobränslen
 - Område 2: Solenergisystcm 750 1000 1 500 1 500 1 500 6 250
 för värme- och elproduktion
 - Område 3: solvärme i 500 1 000 1 100 1 100 1 200 4 900
 byggnader
 Område 4: småskalig 500 500 500 500 500 2 500
 vattenkraft
 - Område 5: vindkraft 500 500 500 500 500 2 500
 - Område 6: geotermisk energi 250 300 300 300 300 1450
 Totalt artikel 2 e 3 600 4 400 5 500 5 500 5 600 24 600
 (tusen ecu)
 Fördelning 1998 1999 2000 2001 2002 | Totalt
 art. 2 f. Genomförande av gemenskapens strategi och handlingsplan för
 utvecklingen av förnybara energikällor
 * övervakning av medlemsstaternas 500 500 500 500 500 2 500
 strategiska verksamhet;
 undersökning av de framsteg
 handlingsplanen lett till
 * Stöd till initiativ som tagits för att 250 450 450 450 450 2 050
 genomföra handlingsplanen, särskilt
 i syfte att främja större samordning
 mellan åtgärderna
 * Övervakning av den förnybara 300 300 300 300 300 1500
 energins framsteg i EU,
 medlemsstaterna och associerade
 länder; statistik
 * Fortlöpande utvärdering och 250 250 250 250 250 1 250 J
 16-
 >Sf)
 ---pagebreak--- uppföljning av programmet
 Totalt 1300 1500 1500 1500 1500 7 300
 7.2. Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar
 (atagandebemyndiganden)
 (tusen ecu)
 Fördelning 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt
 art 2 a: genomförande och 2 000 2 000 2 000 2 000 2 000 10 000
 komplettering av
 gemenskapens verksamhet för
 att utveckla de förnybara
 energikällornas potential
 art. 2 b: verksamhet som rör 4 500 4 900 5 000 5 000 5 000 24 400
 infrastruktur och styrmedel
 för utveckling av förnybara
 energikällor
 art. 2 c och 2 d 3 000 2 800 3 000 3 000 3 000 14 800
 informationsspridning
 art. 2 e: riktade åtgärder för 3 600 4 400 5 500 5 500 5 6(H) l 24 600
 att underlätta
 marknadsföringen av de
 förnybara energikällorna och
 uppmuntra investeringar
 art. 2 f: övervakning av 1 300 1 500 1 500 1 500 1 500 7 300
 gemenskapens och
 medlemsstaternas strategiska
 verksamhet; uppföljning av
 handlingsplanens framsteg
 Totalt 14 400 15 600 17 000 17 000 17 100 81 100
 Jämförelse investeringar/omkostnader
 Förnybara Kostnad per Omkostnader Omkostnader i Beräknade Beräknade Installerad
 energikällor enhet i% ecu stödberättigadc investering kapacitet
 omkostnader på ar (icke
 grundval av stödberättig
 förväntade ade)
 medel
 ecu/kW % ecu/kW miljoner ecu miljoner MW
 ecu
 Biomassa 800 10 80 18 180 225
 Solenergi för 4 000 20 800 6 30 7,5
 elproduktion
 Solvärme 250/m2 10 25/m2 8 80 320
 -17-
 ---pagebreak--- miljoner
 m2
 Solenergi i 100 20 20 8 40 400
 byggnader
 Småskalig 1 100 25 275 4 14 14,5
 vattenkraft
 Vindkraft 800 15 120 4 26,5 33,5
 Geotermisk energi 2 000 10 200 2 20 10
 Totalt 50 392,5
 Art. 2 f: Genomförande av gemenskapens strategi och handlingsplan för
 utveckling avförnybaraenergikällor.
 Övervakning av medlemsstaternas och gemenskapens strategiska verksamhet, uppföljning
 av handlingsplanens framsteg: En övervakningsmekanism måste byggas upp gradvis.
 Kostnaden för en sådan mekanism baserad på nationella institutioner (energikontor) kan
 uppskattas till 200 000-300 000 ecu per år. Undersökningarna beräknas till i medeltal
 15 000 ecu per land och år. Utsträckes efterhand till länderna i Central- och Östeuropa.
 Stöd till initiativ inom ramen för handlingsplanen: kostnaderna beräknas till i medeltal
 15 000 ecu per år plus 25 000 ecu för samordningen. Utsträckes efter hand till länderna i
 Central- och Östeuropa.
 Övervakning av framstegen i unionen och medlemsstaterna för utvecklingen av förnybara
 energikällor: kostnaderna för undersökningar för att ta fram statistik har uppskattats av
 Eurostat till 20 000 ecu per land och år. Utsträckes efter hand till länderna i Central- och
 Östeuropa och till andra områden: sysselsättning, utbildning osv.
 Fortlöpande utvärdering och uppföljning av programmet: kostnaderna beräknas till i
 medeltal 15 000 ecu per år plus 25 000 ecu för samordningen. Utsträckes efter hand till
 länderna i Central- och Östeuropa och förstärks gradvis allteftersom programmet och
 strategin leder till framsteg.
 7.3. Kostnader för undersökningar, experter, möten osv enligt del B
 tusen ecu
 Fördelning Budget
 - Undersökningar 50 000
 - Möten för experter och utvärderare 25 000
 - Konferenser och kongresser 25 000
 - Information och publikationer 150 000
 TOTALT 250 000
 18
 87
 ---pagebreak--- 7.4. Fördelning av atagandebemyndiganden över tiden
 1998 1999 2000 2001 2002 TOTALT
 Åtagandebemyndi 14 400 15 600 17 000 17 000 17 100 81 100
 ganden
 8. BESTÄMMELSER OM BEDRAGER1BEKAMPNING. RESULTAT AV
 ÅTGÄRDER.
 Betalmngen av de kontrakt som ingåtts beräknas utifrån de faktiska kostnaderna (med
 undantag för kostnader för undersökningar som schablonberäknas och som betalas ut
 utifrån godtagna resultat). Huvuddelen av kostnaderna för Altener-projekten hänför sig
 inte till investeringar och därför betalas kostnaderna i allmänhet utifrån godtagna resultat.
 9. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET
 9.1 Särskilda mål för insatserna inom ramen för Altener II
 1. Gemenskapen genomför ett femårigt åtgärdsprogram för att främja förnybara
 energikällor inom gemenskapen. Programmet harföljandemål:
 Särskilda mål Medel Målgrupp
 Att genomföra och Sektorsavgränsade Beslutsfattare, industrin,
 komplettera gemenskapens marknadsstrategier. lobbyister.
 åtgärder för att utveckla de
 förnybara energikällornas
 potential.
 Harmonisering av Utveckling av normer och Industrin, producenter,
 marknaden för förnybara harmonisering av rättsliga, användare.
 energikällor. socioekonomiska och
 administrativa
 förutsättningar.
 Att öka de förnybara Planering på nationell, Nationella, regionala och
 energikällornas regional och lokal nivå. lokala myndigheter,
 tillförlitlighet och beslutsfattare.
 marknadsföring, samt
 förbättra sektorns totala
 mognadsnivå och Utveckling av verktyg och Beslutsfattare, lobbyister,
 konkurrenskraft genom att metoder för planering, industrin, producenter.
 stödja utvecklingen av utformning och
 infrastruktur. utvärdering.
 Utveckling av nya Finansinstitut, lobbyister,
 finansierings- och investerare, producenter,
 marknadsinstrument. användare.
 Tekniska lösningar för att Beslutsfattare, användare.
 tillhandahålla information.
 -19- 88
 ---pagebreak--- Tekniska lösningar för Universitetsstudenter och
 utbildning. tekniker, fortbildning för
 anställda, arkitekter,
 ingenjörer, skolor,
 användare.
 Att öka de förnybara Evenemang och Beslutsfattare, industrin,
 energikällornas publikationer på lobbyister, producenter,
 tillförlitlighet och gemenskaplig, nationell användare.
 utbredning på marknaden och regional nivå.
 genom spridning och
 samordning av erfarenheter
 samt verksamhet på Tillfälliga och särskilt Lobbyister, utvecklare.
 internationell, nationell, anpassade nätverk för
 regional och lokal nivå. utbyte av fackkunskaper.
 Centralt system för Internationella, nationella,
 insamling och spridning av regionala och lokala
 information. myndigheter,
 beslutsfattare, industrin,
 lobbyister, användare.
 Stöd till befintliga nätverk. Producenters och
 användares
 branschsammanslutningar.
 Att öka investeringstakten Ekonomiskt stöd till Offentliga och privata
 och därmed höja de projekten för att minska lobbyister, investerare,
 förnybara energikällornas kringkostnaderna och producenter, användare.
 produktionskapacitet. kostnaderna för tjänster.
 Att genomföra en Kontroll av gemenskapens Gemenskapens
 gemenskapsstrategi för strategier i institutioner,
 förnybara energikällor. medlemsstaterna och medlemsstaternas
 uppföljning av myndigheter och
 handlingsplanens beslutsfattare.
 fortskridande.
 Genomförande av Gemenskapens
 handlingsplanen, framför institutioner,
 allt för att uppnå större medlemsstaternas
 samordningsvinster med myndigheter.
 övriga insatser inom
 gemenskapen och i
 medlemsländerna.
 Uppföljning av framsteg på Gemenskapens
 området för förnybara institutioner,
 energikällor inom medlemsstaternas
 gemenskapen och i myndigheter,
 medlemsländerna. beslutsfattare, industrin,
 lobbyister, producenter,
 användare.
 20-
 89
 ---pagebreak--- 9.2 Skäl för åtgärden
 Kostnader
 För att uppnå en avsevärd ökning av de förnybara energikällornas andel av
 energikonsumtionen inom gemenskapen finns det anledning att öka investeringarna.
 Denna ytterligare insats bedöms i Teres Il-rapporten kosta 180 miljarder ecu fram till år
 2020. Att enfinansieringi den storleksordningen skulle komma från Europeiska unionens
 och medlemsstaternas budgetar är uteslutet. Den enda lösningen ligger i en oberoende
 gemensam finansiering från de olika ekonomiska aktörerna i gemenskapen. Kommissionen
 bidrar med att skapa harmoniserade marknadsvillkor, som ger en bidragande
 hävstångseffekt, en effekt som kan påvisas objektivt.
 De förväntade resultaten är:
 - Att förbättra kvaliteten på deförnybaraenergikällorna på marknaden.
 Att öka lobbyisternas och investerarnas förtroende för förnybara energikällor.
 Att öka användarnas och konsumenternas förtroende för förnybara energikällor.
 Att skapa bästa möjliga lösningar för de särskildaförutsättningarnasamt en
 anpassad infrastruktur.
 Att se till att deförnybaraenergikällorna blir lättillgängliga på marknaden.
 Att genomföra projekten för förnybara energikällor i stor skala.
 Att kontrollera och upprätta effektiva strategier på områdenaförförnybara
 energikällor.
 Att se till att olika åtgärder kompletterar varandra.
 9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden
 Kommissionen biträds av en rådgivande kommitté vid utvärderingen och fastställandet av
 urvalskriterier för projekten. Kommittén består av representanter för medlemsstaterna och
 nationella experter. När det gäller åtgärderna under punkt 2 e, kommer en teknisk grupp
 som hämtas ur den rådgivande kommittén att sammanträda årligen.
 Mått som valts för resultatbedömning:
 Övergripande mått:
 Minskning av koldioxidutsläppen.
 Ökning av deförnybaraenergikällornas andel av energikonsumtionen inom
 gemenskapen.
 Ökning av deförnybaraenergikällornas produktionskapacitet.
 Gjorda framsteg i samband med genomförandet av gemenskapens strategi och
 handlingsplan för förnybara energikällor, inom EG och i medlemsstaterna.
 Specifika mått:
 Antalet nyutvecklade normer (artikel 2 a).
 00
 ---pagebreak--- Antal och omfattning i fråga om de finansierings- och marknadsinstrument som
 ökar tillförlitligheten (artikel 2 a och 2 b).
 Antal och omfattning i fråga om produkter och sådan verksamhet som ökar
 tillförlitligheten (artikel 2 c och 2 d).
 Antal och typ i fråga om befintliga infrastrukturer (artikel 2 b) (genom enkät).
 Antal och omfattning i fråga om lokala, regionala och nationella planer (artikel 2
 b).
 Omfattning och målgrupper för PR-kampanjer och informationsverksamhet
 (artikel 2 c och 2 d) (genom enkät).
 Kapacitet efter nyinstallationer (artikel 2 e) (se tabell IV).
 Andelen framgångsrika projekt bland dem som valts ut (artikel 2 e).
 Andelen små och medelstora företag som deltar i projekten (artikel 2 e).
 Vidtagna åtgärder i medlemsländerna (artikel 2 f).
 Ett uppföljningssystem kommer att införas som skall ange hur man skall använda de
 uppgifter som erhålls genom de uppräknade måtten, samt vilken metod som skall
 användas för att kontrollera resultaten.
 * Omkostnaderna varierar beroende på teknologi. Nivån på gemenskapens stöd för
 stödberättigade kostnader inom ramen för målinriktade insatser (art. 2) fastställs
 årligen för varje teknologi i enlighet med artikel 3.3 och 4.2.
 Metoder och tidsplan för utvärderingen
 Kommissionen utvärderar löpande utvecklingen av de förnybara energikällorna i
 medlemsstaterna och lämnar regelbundet en rapport till rådet och parlamentet. Dessutom
 kommer kommissionen att hålla ständig kontakt med den rådgivande kommittén för
 Altener, som består av representanter för medlemsländerna och som sammanträder tre
 eller fyra gånger per år.
 Kommissionen har anlitat en grupp oberoende konsulter för att utvärdera Altener I-
 programmet. Det nya Altener II tar hänsyn till ett stort antal rekommendationer som
 lämnats av expertgruppen. Vidare har kommissionen utarbetat en rapport om de resultat
 som uppnåtts efter Altenerprogrammets tredje år. Rapporten kommer att skickas till rådet
 och Europaparlamentet enligt artikel 8 i rådets beslut av den 13 september 1993
 (93/500/EEG).
 Under Altener Il-programmets andra år kommer en utvärdering att påbörjas, och en
 mellanrapport om de resultat som uppnåtts skall färdigställas innan en ny budgetram
 presenteras.
 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER
 Kommissionens årliga beslut om resurstilldelning kommer att ligga till grund för anslag till
 de nödvändiga administrativa resurserna, framför allt när det gäller antalet anställda och
 de ytterligare anslagen från budgetmyndigheten.
 -22
 9.1
 ---pagebreak--- 10.1 Konsekvenser för antalet tjänster
 Programmet Altener innehåller en gemenskapsstrategi för förnybara energikällor.
 Det är det enda gemenskapsprogrammet som helt och hållet går ut på att främja
 användningen avförnybarenergi. Den personal som ansvarar för den tekniska
 handläggningen av kontrakt för pilotprojekt, undersökningar, standarder,
 informationsspridning och uppföljning av de särskilda nätverken, är samtidigt
 ansvariga för att ta fram meddelanden från kommissionen, lagförslagförfrämjande
 avförnybarenergi, samt utarbetande, kontroll och uppföljning av
 gemenskapsstrategin och handlingsplanen. Deförfarandenoch diskussioner som
 föregår de lagförslag som lämnas till unionens övriga institutioner utgör ett
 invecklat arbete som kräver ungefär 30 % av arbetstiden. Återstående 70 %
 används till teknisk handläggning av de projekt som finansieras inom ramen för
 Alteners verksamhet (cirka 190 kontrakt löpte under oktober 1997). Altener
 omfattar sju viktiga energisektorer: biomassa, småskalig vattenkraft, vindkraft,
 solenergi för värme- och elproduktion, solenergi i byggnader och geotermisk
 energi. Det omfattar även fyra områden för pilotprojekt: lokal och regional
 planering, infrastruktur för information och utbildning, nya finansierings- och
 marknadsinstrument, samt utveckling av verktyg och metoder för planering,
 utformning och utvärdering.
 En godförvaltningav Altener kräver minst en ansvarig för varje sektor för att på
 ett lämpligt sätt kunna utveckla sektorsstrategierna och bevaka åtgärderna som
 helhet.
 Typ av tjänster Erforderlig varav Varakt
 personal för att ighet
 förvalta åtgärden
 fasta tjänster tillfälliga befintliga ytterligar
 tjänster tjänster e tjänster
 inom eller
 generaldirek tjänster
 toratet inom
 generaldi
 rektorate
 t
 Fast anställda 8,5 6 2,5
 eller tillfälligt B 2,5 1,5 1
 anställda C 3,5 2 1,5
 Andra tjänster 2 nat. exp. 2 nat. E 0
 5 ar
 2 exp. exp.
 2 tillf, 2 tillf. anst. 2 exp.
 anst.
 21
 ---pagebreak--- 10.2 Totala ekonomiska konsekvenser av ytterligare tjänster
 De totala extra kostnaderna för administrationen av programmet är
 följande:
 Tjänstemän:
 5 x 5 år x 103 000 ecu x 0,70 (se punkt 10.1) 1 802 500 ecu
 Experter (A0 -1178):
 2 x 5 år x 120 000 ecu 1 200 000 ecu
 Nationella experter (AO - 1520):
 2 x 5 år x 40 000 ecu 400 000 ecu
 Totalt 3 402 500 ecu
 10.3 Andra utgiftstyper som ökar till följd av insatsen
 Budgetpost Ärligt belopp Beräkningssätt
 (nummer och benämning)
 A-1300 Tjänsteresor 130 000 ecu Möte med de personer som
 har kontrakt inom varje
 insatsområde. Uppföljning
 av projekt.
 A- 2510 Särskilda möten om 108 000 ecu 900 ecu x 30 personer x 4
 förnybar energi inom kommittén möten
 för ramprogrammet (fyra gånger
 om året)
 Totalt 238 000 ecu
 Sammanlagda utgifter för hela programperioden. 238 000 ecu x 5 = 1 190 000 ECU.
 De angivna anslagenfinansierasgenom befintliga beviljade medel för de tjänstegrenar
 som ansvarar för programmet.
 24
 S3
 ---pagebreak--- EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 BILAGA V
 FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT
 om antagande av ett
 FLERÅRIGT PROGRAM
 FÖR ATT FRÄMJA EN EFFEKTIV
 ENERGIANVÄNDNING
 (1998-2002)
 <J4
 ---pagebreak--- EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT
 med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel
 130s i detta,
 med beaktande av kommissionens förslag1,
 med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande2,
 med beaktande av Regionkommitténs yttrande3,
 i enlighet med detförfarandesom föreskrivs i artikel 189c i fördraget4, och
 med beaktande av följande.
 I fördragets artikel 130r stipuleras att en av gemenskapens miljöpolitiska målsättningar skall
 vara att säkerställa att naturresurserna utnyttjas varsamt och rationellt.
 Rådets beslut nr 736/97 av den 16 december 1996 om antagande av programmet Save II för
 att främja en effektiv energianvändning i gemenskapen5.
 Vid sitt sammanträde den 29 oktober 1990 fastställde rådet att man skulle ha som mål att före
 år 2000 stabilisera de totala koldioxidutsläppen på 1990 års nivå i hela gemenskapen. Vid sina
 sammanträden i mars och juni 1997 antog rådet att som förhandlingsposition inför FN-
 konferensen i Kyoto - inom ramen för FN-konventionen om klimatförändringar - förespråka
 en minskning av utsläppen av växthusgaser med 7,5 % fram till år 2005 och med 15 % fram till
 år 2010 jämfört med 1990 års nivåer.
 För att avsevärt kunna minska utsläppen av koldioxid i gemenskapen måste man göra
 ytterligare ansträngningar, framför allt med tanke på att koldioxidutsläppen till följd av
 energikonsumtionen förmodas öka med 5-8 % mellan 1995 och 2000 med en normal
 ekonomisk tillväxttakt. Det är därför nödvändigt att vidta kompletterande åtgärder.
 Genom rådets beslut 93/389/EEG6 har man inrättat en mekanism för kontroll av utsläpp av
 koldioxid och andra växthusgaser.
 1
 KOM ...
 2
 CES ...
 3
 CdR...
 4
 5
 EGT nrL 335, 24.12.1996.
 6
 EGT nrL 167, 9.7.1993, s. 31.
 95
 2-
 ---pagebreak--- I sitt meddelande om energi och miljö av den 8 februari 1990 pekade kommissionen ut en
 effektiv energianvändning som en hörnsten bland framtida initiativ med syfte att minska
 energisektorns negativa miljökonsekvenser.
 Det brådskar att förbättra styrningen inom energisektorn för att bidra till miljöskyddet, en
 bättreförsörjningstrygghetoch en hållbar utveckling.
 Genom sin grönbok av den 11 januari 1995 och sin vitbok av den 13 december 1995 har
 kommissionen till rådet och Europaparlamentet framfört sina synpunkter på gemenskapens
 energipolitik och på den roll som spelas av energihushållning och åtgärder för en effektiv
 energianvändning.
 Artikel 130a i fördraget stipulerar att gemenskapen skall utveckla och fullfölja åtgärder för att
 stärka den ekonomiska sammanhållningen, och att man särskilt bör minska klyftan i
 utvecklingsnivå mellan olika regioner och de minst gynnade regionernas eftersläpning. Dessa
 åtgärder bör bland annat täcka insatser på energiområdet.
 Genom sitt beslut 91/565/EEG7 har rådet antagit ett gemenskapsprogram för en effektiv
 energianvändning (Save), vilket syftade till att förstärka infrastruktur som gynnar en effektiv
 energianvändning inom gemenskapen. Detta program löpte ut den 31 december 1995.
 Gemenskapen har erkänt att programmet Save utgjorde en viktig del av gemenskapens strategi
 för att minska koldioxidutsläppen. I kommissionens meddelande av den 8 maj 1991 om
 aktiviteter rörande gemenskapens energiplanering på regional nivå, rådets slutsatser om detta
 meddelande samt Europaparlamentets resolution av den 16 juli 1993 deklarerade man att dessa
 aktiviteter bör fullföljas och förstärkas och att de bör stödja gemenskapens energistrategi.
 Detta initiativ som rör regionala insatser bör framdeles i sin helhet inbegripas i ett nytt
 program, Save II.
 Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1110/94/EG8 inrättades ett fjärde ramprogram
 för insatser rörande forskning, teknisk utveckling och demonstration. En politik för en effektiv
 energianvändning utgör ett viktigt instrument för användning och främjande av ny teknik på
 energiområdet, och kommer att utvecklas genom ramprogrammet. Programmet Save II utgör
 ett politiskt instrument som kompletterar detta program.
 Kommissionen har för Europaparlamentet och rådet lagt fram sina förslag om det femte
 ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling9.
 Programmet Save II syftar till att förbättra energiintensiteten i det slutliga konsumtionsledet
 med 1 % per år utöver denförbättringsom annars skulle kunna ha åstadkommits.
 7
 EGT nrL 307, 8.11.1991, s. 34.
 8
 EGT nrL 126, 18.5.1994, s. 1.
 9
 KOM(97)....
 96
 ---pagebreak--- Vid sina sammanträden den 15 och 16 december 1994 deklarerade rådet att målet att
 stabilisera koldioxidutsläppen bara kan uppnås genom en rad samordnade åtgärder som syftar
 till att effektivisera och rationalisera användningen av energi. Dessa skall grunda sig på utbud
 och efterfrågan på alla nivåer rörande produktion, konvertering, överföring och konsumtion av
 energi. Åtgärderna skall också inbegripa utnyttjande avförnybaraenergikällor och skapande av
 program för lokal styrning på energiområdet.
 I sitt yttrande om kommissionens grönbok om energipolitiken begärde Europaparlamentet att
 man skulle fastställa målsättningar och utarbeta ett gemenskapsprogram för en effektiv
 energianvändning och energihushållning, i enlighet med de mål som fastställts i Rio de Janeiro
 (1992) och Berlin (1995) när det gäller utsläpp av växthusgaser. Parlamentet begärde också att
 man skulle inrätta ett uppföljningsprogram, Save II, och att kommissionen skulle klargöra
 vilken roll man avser att spela inom områdena energihushållning och en effektiv
 energianvändning genom att skapa konkreta projekt.
 En effektiviserad energianvändning kommer att ha en positiv inverkan både på miljö och
 försörjningstrygghet i fråga om energi - vilka är av global karaktär - och att en hög grad av
 samarbete därför är nödvändigt för att åstadkomma bästa möjliga resultat.
 Att det före år 2000 är möjligt att undvika utsläpp av 180 till 200 miljoner ton koldioxid om
 man kan förbättra det slutliga konsumtionsledets energiintensitet med 5 % utöver vad som
 tidigare väntats.
 Programmet Save II utgör ett viktigt och nödvändigt instrument för att främja en mer effektiv
 energianvändning.
 För att undvika överlappande insatser och uppnå samverkansvinster bör man för programmets
 genomförande säkra ett ingående samarbete med andra gemenskapsprogram som direkt berör
 främjande av en effektiv energianvändning.
 Det är politiskt och ekonomiskt önskvärt att öppna programmet Save II för associerade länder
 i Central- och Östeuropa, i enlighet med Europeiska rådets slutsatser i Köpenhamn (juni 1994)
 och den information i frågan som framfördes i kommissionens meddelande till rådet i maj 1994,
 samt för de associerade medelhavsländerna Cypern.
 För att garantera att gemenskapsstödet används på effektivt sätt skall kommissionen se till att
 projekten är föremål för en grundlig förhandsutvärdering och systematiskt följa upp och
 utvärdera utvecklingen och resultaten av de projekt som fått stöd.
 Man har antagit ett flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn.
 97
 4-
 ---pagebreak--- HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:
 Artikel 1
 1. Gemenskapen skall med ekonomisk lönsamhet i åtanke och genom det energipolitiska
 ramprogrammet utarbeta och genomföra åtgärder i syfte att effektivisera energianvändningen
 inom gemenskapen. Detta program skall ha som allmänna mål att:
 a) Främja åtgärder för en effektiv energianvändning inom alla sektorer.
 b) Uppmuntra privata och offentliga konsumenters likaväl som industrins investeringar i
 energibesparande åtgärder.
 c) Skapa villkor för enförbättradenergiintensitet i det slutliga konsumtionsledet.
 2. Gemenskapens stöd skall beviljas genom programmet Save II - som syftar till att
 främja en effektiv energianvändning inom gemenskapen - nedan kallat "programmet", genom
 insatser som svarar mot målen i detta beslut.
 Artikel 2
 Följande typer av insatser och åtgärder för en effektiv energianvändning kan finansieras genom
 programmet:
 a) Studier och andra insatser i syfte att genomföra och komplettera gemenskapens
 åtgärder (exempelvis frivilliga avtal, uppdrag till standardiseringsorganisationer, gemensam
 upphandling och lagstiftning) som vidtas för att effektivisera användningen av energi, studier
 rörande energiprisernas effekter på energianvändningens effektivitet och studier i syfte att
 införa en effektiv energianvändning som kriterium i gemenskapsprogrammen.
 b) Riktade sektoriella pilotinsatser i syfte att öka investeringstakten inom området effektiv
 energianvändning eller i syfte att förbättra vanor i fråga om konsumtion av energi, vars
 genomförande skall ombesörjas av organisationer eller av offentliga eller privata företag likaväl
 som av befintliga nät som täcker hela gemenskapen eller av tillfälliga grupperingar av
 organisationer eller företag som skapas på gemenskapsnivå för att genomföra ett projekt.
 c) Åtgärder som föreslås av kommissionen för att uppmuntra till erfarenhetsutbyte i syfte
 att förbättra samordningen av internationella, nationella, regionala och lokala aktiviteter samt
 gemenskapens aktiviteter genom lämpliga medel för informationsspridning.
 d) Åtgärder av den typ som avses under punkt c men som föreslås av en annan instans än
 kommissionen.
 e) Kontroll över framsteg i fråga om en effektiv energianvändning inom gemenskapen och
 i varje medlemsstat samt en ständig utvärdering och kontroll av de insatser och åtgärder som
 görs genom programmet.
 98
 ---pagebreak--- f) Specifika insatser som främjar energistyrning på regional och kommunal nivå, och som
 görs i syfte att öka samstämmigheten mellan medlemsstater och regioner när det gäller en
 effektiv energianvändning.
 Artikel 3
 1. Alla kostnader som avser de insatser och åtgärder som avses under artikel 2 a, c och e
 skall belastas Europeiska gemenskapernas allmänna budget.
 2. Finansieringen av de insatser och åtgärder som avses under artikel 2 b, d och f får uppgå till
 maximalt 50 % av deras totala kostnad.
 3. Återståendefinansieringav de insatser och åtgärder som avses under artikel 2 b, d och f får
 antingen täckas av offentliga eller privata anslag eller av en kombination av dessa.
 Artikel 4
 (1) Programmet skall börja löpa den 1 januari 1998 och upphöra den 31 december 2002.
 (2) De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för
 budgetplanen.
 Artikel 5
 1. Kommissionen skall ansvara för de finansiella frågorna i samband med programmets
 genomförande. Kommissionen skall också se till att de insatser som görs genom programmet
 genomgår förhandsutvärdering, uppföljning samt slutlig utvärdering. Detta skall när projektet
 löper ut bland annat bestå i att avgöra dess effekter, genomförandegrad och huruvida de initiala
 målen har uppnåtts.
 2. Utvalda mottagare skall delge kommissionen en rapport var sjätte månad och då
 projektet löper ut.
 3 De villkor och riktlinjer som skall tillämpas för stöd till alla de insatser och åtgärder
 som avses under artikel 2 skall fastställas ärligen med beaktande av:
 Lönsamhetskriterier, möjligheter att förverkliga besparingsmål och effekter på miljön,
 framför allt minskade koldioxidutsläpp.
 Den prioriteringsförteckning som avses under artikel 7.
 Medlemsstaternas samstämmighet när det gäller en effektiv energianvändning.
 Den kommitté som avses under artikel 6 skall bistå kommissionen när det gäller att fastställa
 nämnda villkor och riktlinjer.
 -6- • " '
 ---pagebreak--- Artikel 6
 Kommissionen skall för programmets genomförande bistås av den kommitté som avses under
 artikel 4 i rådets beslut om antagande av ett flerårigt ramprogram för insatser inom
 energisektorn.
 Artikel 7
 Kommissionen skall varje år fastställa en förteckning över prioriteringar för beviljande av stöd
 genom programmet. Vid fastställandet av denna förteckning skall man beakta graden av
 komplementaritet med programmet Save II och nationella program på grundval av information
 i form av en sammanfattning som varje medlemsstat årligen skall delge kommissionen. Man
 skall därvid prioritera de områden där denna komplementaritet är störst.
 Den kommitté som avses under artikel 6 skall hjälpa kommissionen att fastställa
 prioriteringsförteckningen.
 Artikel 8
 1. Efter varje år av programmets löptid skall kommissionen för Europaparlamentet och
 rådet lägga fram en verksamhetsrapport och förslag på ändringar i fråga om de riktlinjer som
 fastställts i enlighet med artikel 5.3, och som kan visa sig vara nödvändiga till följd av
 resultaten från föregående år.
 2. Efter det tredje året av programmets löptid skall kommissionen för Europaparlamentet
 och rådet lägga fram en rapport om de åtgärder för en effektiv energianvändning som vidtagits
 på gemenskapsnivå och på medlemsstatsnivå. I rapporten skall man också redogöra för
 uppnådda resultat, framför allt när det gäller de mål som fastställs under artikel 1. Denna
 rapport skall åtföljas av förslag om eventuella ändringar av programmet som kan visa sig vara
 nödvändiga till följd av dessa resultat.
 3. Då programmet löper ut skall kommissionen utvärdera resultaten till följd av detta
 besluts tillämpning samt samstämmigheten mellan insatser på gemenskapsnivå och på nationell
 nivå. Kommissionen skall här lägga fram en rapport till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska
 och sociala kommittén och Regionkommittén, där man bland annat skall redovisa i vilken grad
 de mål som fastställs under artikel 1 har uppnåtts.
 Artikel 9
 Programmet skall vara öppet för deltagande av de associerade länderna i Central- och
 Östeuropa i enlighet med de villkor, inklusive finansiella bestämmelser, som fastställs i
 tilläggsprotokoll till de associeringsavtal som rör deltagande i gemenskapens program.
 Programmet skall också vara öppet för deltagande av Cypern på grundval på tilläggsanslag
 enligt samma regler som gäller för EFTA-länderna, i enlighet med förfaranden som skall
 avtalas med dessa länder.
 1 '\t\
 -1 v> ' *
 ---pagebreak--- Artikel 10
 Detta beslut upphäver och ersätter rådets beslut 736/97/EG av den 16 december 1997.
 Artikel 11
 Detta beslutriktarsig till medlemsstaterna.
 Utfärdat i Bryssel den ..
 På rådets vägnar
 Ordföranden
 10 Î
 ---pagebreak--- FINANSIERINGSÖVERSIKT
 1. Åtgärdens beteckning
 Effektiv energianvändning Save - En förnyad ansträngning till förmån för en effektivare
 energianvändning inom Europeiska unionen.
 2. Berörda budgetposter
 B4-1031
 3. Rättslig grund
 Artikel 130s. I i fördraget.
 Rådet beslut 91/565/EG av den 29 oktober 1991 (EGT nr L 307, 8.11.1991, s. 34).
 Programmet Save I.
 Rådet beslut 96/737/EG av den 16 december 1996 (EGT nr L 335, 24.12.1996, s. 50).
 Programmet Save II.
 Förslag till rådets beslut om antagande av ett ramprogram för insatser inom
 energisektorn (1998-2002).
 4. Beskrivning av åtgärden
 4.1 Allmänt mål
 Åtgärdens allmänna mål består i att förstärka initiativ för en effektiv
 energianvändning i medlemsstaterna på ett sätt som - med sikte på år 2010 -
 kanförverkligaen slutlig energibesparing på 100 miljoner ton oljeekvivalenter
 (toe) per år. Detta motsvarar en minskning av den slutliga energikonsumtionen
 med 12 % och av koldioxidutsläppen med 15 % jämfört med år 1990.1 brist på
 en lämplig skatteåtgärd på gemenskapsnivå utgör den del av ramprogrammet
 som rör en effektiv energianvändning (Save) ett av de få gemenskapsinstrument
 som kan ge ytterligare avsevärda bidrag till minskade koldioxidutsläpp fram till
 år 2010. Detta bidrag är direkt beroende av med vilken kraft programmet
 kommer att tillämpas. Eftersom de lagstiftningsförslag som görs genom
 programmet Save kommer att begränsas till de allra viktigaste, är det lämpligt
 att stärka programmets övriga typer av insatser. Av dessa skäl och mot
 bakgrund av den framtida ökningen av antalet medlemsstater verkar det vara
 nödvändigt att erhålla en avsevärt större budget för att uppnå programmets mål.
 Genomförandet av programmen Save I och II gör det möjligt att konstatera att
 ju "närmare" konsumenterna insatserna har gjorts, ju mer effektiva har de varit.
 l o i;
 ---pagebreak--- 4.2 Period som omfattas av åtgärden
 Åtgärden skall löpa över fem år, från den 1 januari 1998 till den 31 december
 2002.
 5. Klassificering av utgifter och inkomster
 Icke-obligatoriska utgifter/differentierade anslag.
 6. Typ av utgifter och inkomster
 Programmet kommer att bestå av sex typer av insatser:
 a) Studier och andra insatser i syfte att genomföra och komplettera gemenskapens
 åtgärder (exempelvis frivilliga avtal, uppdrag till standardiseringsorganisationer,
 gemensam upphandling och lagstiftning) som vidtas för att effektivisera
 användningen av energi, studier rörande energiprisernas effekter på
 energianvändningens effektivitet och studier i syfte att införa en effektiv
 energianvändning som kriterium i gemenskapsprogrammen.
 b) Riktade sektoriella pilotinsatser i syfte att öka investeringstakten inom området
 effektiv energianvändning eller i syfte att förbättra vanor i fråga om konsumtion
 av energi, vars genomförande skall ombesörjas av organisationer eller av
 offentliga eller privata företag likaväl som av befintliga nät som täcker hela
 gemenskapen eller av tillfälliga grupperingar av organisationer eller företag som
 skapas på gemenskapsnivå för att genomföra ett projekt.
 c) Åtgärder som föreslås av kommissionen för att uppmuntra till erfarenhetsutbyte
 i syfte att förbättra samordningen av internationella, nationella, regionala och
 lokala aktiviteter samt gemenskapens aktiviteter genom lämpliga medel för
 informationsspridning.
 d) Åtgärder av den typ som avses under punkt c men som föreslås av en annan
 instans än kommissionen, till exempel universitet, offentliga eller privata
 organisationer, energiorganisationer, konsulter etc.
 e) Kontroll över framsteg i fråga om en effektiv energianvändning inom
 gemenskapen och i varje medlemsstat samt en ständig utvärdering och kontroll
 av de insatser och åtgärder som görs genom programmet.
 f) Specifika insatser som främjar energi styrning på regional och kommunal nivå,
 och som görs i syfte att öka samstämmigheten mellan medlemsstater och
 regioner när det gäller en effektiv energianvändning.
 Stöd för att täcka 100 % av kostnaderna för de insatser som avses under artikel 4 a, c
 och e.
 Stöd för delfinansiering på mellan 30 och 50 % av de insatser som görs av
 medlemsstaterna, och som avses under artikel 4 b, d och f.
 10-
 103
 ---pagebreak--- De insatser som väljs ut skall ingå i ett vägledande flerårigt program där man årligen
 fastställer prioriteringar och handlingsprogram.
 Programmen skall vara föremål för ett yttrande från en rådgivande kommitté bestående
 av representanter för medlemsstaterna.
 Varjefinansieringsinsatsskall vara föremål för ett kontrakt mellan kommissionen och
 denfinansieradeinsatsens ansvarige eller samordnare.
 7. Budgetkonsekvenser
 De föreslagna beloppen ligger inom ramarna för gällande budgetplaner. När nya budgetplaner
 upprättas kan finansieringen av prioriterade insatser för främjande av förnybara energikällor
 eventuellt ökas.
 Föreslagen vägledande budget uppgår till 68.4 miljoner ecu
 7.1 Beräkningssätt för insatsens kostnad
 De globala klimatförändringarna ställer oss alla inför en stor utmaning. Som förberedelse inför
 den tredje FN-konferensen om klimatförändringar - för de parter som ingår i FN:s
 ramkonvention om klimatförändring - i Kyoto i december 1997 har rådet antagit en
 förhandlingsposition som går ut på att industriländerna skall minska sina utsläpp av de
 viktigaste växthusgaserna med 15 % fram till år 2010 och med minst 7,5 % fram till år 2005
 jämfört med 1990 års nivå. Den nuvarande utsläppstendensen, som grundar sig på att man
 tillämpar nuvarande politik och åtgärder, pekar på en ökning av koldioxidutsläppen med
 ungefär 8 % fram till år 2010, vilket innebär att det mycket väl kan komma att krävas en reell
 minskning med 23 %. Det kommer att krävas stora insatser inom flera politiska områden,
 framför allt när det gäller produktion och konsumtion av energi, såsom kommissionen nyligen
 skissade fram i sitt meddelande om klimatförändringar - Europeiska unionens strategi inför
 Kyoto. Save II står för Specific Actions for Vigorous Energy Efficiency. Programmet antogs
 av rådet den 16 december 1996 (96/737/EEG) som ett av tre stora gemenskapsprogram i syfte
 att främja en effektiv energianvändning. De två andra programmen, Joule och Thermie, är
 tekniskt inriktade och representerar hela spektret från forskning till demonstration och
 spridning av energiteknik, där energieffektivitet är ett av de tekniska områden som främjas.
 Save är det enda gemenskapsprogrammet som enbart syftar till att förbättra
 energieffektiviteten.
 7.1.1 Studier och andra insatser som syftar till att införa och verkställa gemenskapsåtgärder
 (frivilliga - avtal, uppdrag till standardiseringsorgan, gemensamma - upphandling och
 lagstiftning) som vidtagits för att effektivisera energianvändningen, studier angående
 energiprisernas effekter på energianvändningen och studier i syfte att fastställa
 energieffektivitet som ett kriterium för gemenskapens program.
 Det krävs studier för att bereda de tekniska frågor som krävs för att utveckla
 verksamma standarder för energieffektivitet likaväl som lagstiftning om så är lämpligt.
 Man har fullbordat en del av arbetet med märkning och standarder för utrustning, men
 denna insats måste fortsätta. Direktivet om varmvattenberedare (92/42/EEG) innebär i
 11 -
 104
 ---pagebreak--- sig möjliga besparingar på 1 miljard ecu per år (med årliga energibesparingar
 motsvarande 11 miljoner toeframtill år 2010 för de tolv tidigare medlemsstaterna).
 Budgetmedlen i nedanstående tabell grundar sig på uppskattningar utifrån senare års
 erfarenheter. Man uppskattar att det krävs 30 studier till en genomsnittlig kostnad på
 200 000 ecu för fortsatta Save-programmets aktiviteter inomföljandeområden:
 Byggnader, transporter, efterfrågestyrning
 Kombinerad värme- och elproduktion
 Utrustningsmärkning och EG-standarder för effektiv slutanvändning
 Frivilliga avtal
 Internationella standarder för effektiv slutanvändning
 Studier med andra lagstiftningsåtgärder som mål
 Åtgärder som syftar till att fastställa energieffektivitet som ett kriterium för befintliga
 strategiska EU-program
 Den sistnämnda är en aktivitet som har utvecklats i takt med gemenskapens program.
 Program såsom Valoren (som nu ingår i Interreg), som grundades av Europeiska
 regionala utvecklingsfonden, har enorma möjligheter när det gäller att använda
 energieffektivitet som en drivkraft för den regionala utvecklingen. Denna mycket
 positiva erfarenhet bör man bygga vidare på.
 7.1.2 Sektorielltriktadepilotinsatser
 I slutet av 1997 kommer man att ha stött ungefär 350 sektoriella pilotinsatser genom
 Save. De viktigaste områdena är utbildning, information, integrerad resursplanering,
 transporter, byggnader, kombinerad värme- och elproduktion, övervakning och
 målinriktning. Denna verksamhet kommer att omfatta mer internationellt inriktade
 : projekt med deltagande av flera medlemsstater. Eftersom Save-programmets årliga
 budget är begränsad visar erfarenheterna att bara 20 % avförslagenkan godkännas
 varje år, trots deras höga kvalitet. Den genomsnittliga kostnaden för ett pilotprojekt är
 enligt senare års erfarenheter 100 000 ecu. Förriktadeinsatser där mer än en
 medlemsstat deltar ökar denna kostnad och man räknar med en genomsnittlig kostnad
 på 200 000 ecu per projekt. Med en total budget på 28 miljoner ecu över fem år kan
 man stödja totalt 170 projekt eller 9 projekt per medlemsstat.
 7.1.3 Informationsspridning
 Konsumentinformation är ett viktigt inslag då det gäller att öka medvetenheten om hur
 man som konsument kanförbättrasin energianvändning. Trots att många Save-projekt
 ingår i databasen Cordis, som kostnadsfrittfinnstillgänglig för allmänheten på Internet,
 bör man öka verksamheten på informationsområdet för att öka spridningen av
 resultatenfrånprogrammet och för att få medlemsstaterna att hörsammafrågorrörande
 energieffektivitet. Denna insats bör ingående samordnas med resultaten från alla de
 initiativ som utvecklats genom Save. På grundval av erfarenheternafråntidigare år och
 behovet spridnings- och informationsaktiviteter i alla medlemsstater uppskattar man att
 det krävs anslag på 9,1 miljoner ecu - varav ungefär 45 %föraktiviteter som föreslås
 av kommissionen, såsom konferenser, hemsidor på Internet, databaser, möten med
 kontraktsparter, publikationer etc, och 55 %förinformationsverksamhet som föreslås
 -12 105
 ---pagebreak--- och samfinansieras av tredje part, såsom nationella energiorgan, konsultföretag,
 universitet m fl.
 7.1.4 Kontroll av hur energieffektiviteten utvecklas på nationell nivå och på EU-nivå samt
 löpande utvärdering och kontroll av insatser och åtgärder som görs genom
 programmet.
 Man har utvecklat ett stort antal analytiska instrument genom Save. Dessa inbegriper
 energiindikatorer som kan användas för att jämföra energieffektiviteten mellan
 medlemsstaterna inom olika sektorer, en databas för Save och initiativ i
 medlemsstaterna samt en användarvänlig metod för att få fram information om
 energiintensitet på ett sätt som belyser de framsteg som kan tillskrivas energieffektivitet
 i sig. Alla dessa aktiviteter bör fortsätta och utsträckas till de central- och
 östeuropeiska länderna samt Cypern för att man skall kunna kontrollera framstegen i
 fråga om en effektiv energianvändning i Europa - något som kommer att vara mycket
 viktigt med tanke på EU:s åtaganden på miljöområdet. Utvärderingen av Save i dess
 helhet likaväl som av de pilotprojekt som görs genom programmet kommer att
 prioriteras under kommande år, för att man på så sätt skall kunna tillgodose kraven från
 andra EU-institutioner. Ytterligare utveckling och uppdatering av ovannämnda
 instrument kommer att kosta ungefär 200 000 ecu per år. Till detta tillkommer
 kostnaderna för kontrollen över framstegen i fråga om en effektiv energianvändning i
 de länder som kandiderar till medlemskap. Denna kontroll beräknas tillsammans med
 utvärderingen av Save-programmets aktiviteter kosta 2,5 miljoner ecu under
 kommande fem år.
 7.1.5 Särskilda insatser för att främja energistyrning på regional och kommunal nivå och för
 att främja en högre grad av samstämmighet mellan medlemsstaterna och regionerna när
 det gäller en effektiv energianvändning
 Dessa insatser skall stödja lokala myndigheter i regioner, på öar och i städer när det
 gäller att skapa organ för energistyrning, vars huvudsakliga roll skall bestå i att
 genomföra regionala och lokala strategier för en optimal energianvändning. Genom
 dessa insatser skall programmet bidra till att man kommer att inbegripa energifrågor i
 lokala och regionala miljöinsatser. Skapandet av lokala organ för energistyrning och ett
 förbättrat energipolitiskt samarbete mellan lokala, regionala och nationella myndigheter
 skall fortsätta för att på så sätt göra de lokala myndigheterna uppmärksamma på och
 förbättra sambandet mellan en effektiv energianvändning och miljöskydd. På grundval
 av erfarenheterna från tidigare år beräknas stödet till ett lokalt energiorgan uppgå till
 ungefär 175 000 ecu, vilket innebär att man med 22,8 miljoner ecu kan skapa 130 nya
 lokala organ eller i genomsnitt 9 organ per medlemsstat. Det finns i unionen 1 600
 administrativa områden med mer än 100 000 invånare och som är möjliga kandidater
 för lokala organ för energi styrning. Hittills har kommissionen bidragit till att skapa 140
 organ. Denna etapp bör betraktas som en "pilotetapp", och allt eftersom fördelarna för
 de lokala myndigheterna blir kända är det uppenbart att fler och fler lokala myndigheter
 kommer att vilja skapa en egen lokal organisation för energi styrning
 7.2 Fördelning efter insatsens olika delar (i miljoner ecu)
 Beloppet kommer varje år att fastställas av budgetmyndigheten
 106
 ---pagebreak--- Aktiviteter / art. 2 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt
 miljoner
 ecu
 Studier och andra insatser som 1,0 1,0 1,4 1,3 1,3 6,0
 syftar till att genomföra och
 komplettera gemenskapens
 åtgärder för en effektiv
 energianvändning.
 Riktade sektoriella 5,0 5,0 5,5 6,2 6,3 28,0
 pilotinsatser
 Informationsspridning 1,0 1,0 1,0 0,6 0,5 4,1
 (föreslagna av
 kommissionen)
 Informationsspridning 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 5,0
 (föreslagna av tredje part)
 Kontroll överframstegi fråga 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 2,5
 om en effektiv
 energianvändning inom
 gemenskapen och i varje
 medlemsstat samt en ständig
 utvärdering och kontroll av de
 insatser och åtgärder som görs
 genom programmet.
 Specifika insatser som främjar 4,0 4,3 4,5 5 5 22,8
 energistyrning på regional och
 kommunal nivå, och som görs
 i syfte att öka
 samstämmigheten mellan
 medlemsstater och regioner
 när det gäller en effektiv
 energianvändning.
 Totalt 12,5 12,8 13,9 14,6 14,6 68,4
 7.3 Verksamhetskostnader för studier, experter, sammanträden etc, som ingår i del B i
 budgeten
 i ecu
 Fördelning Budget
 - Studier (specificerade i artikel 2 a) 50 000
 - Sammanträden för experter och utvärderingsansvariga 25 000
 (för alla insatser som görs enligt artikel 2)
 - Konferenser och symposier 25 000
 (insatser som specificeras i
 - Information och publikationer 150 000
 TOTALT 250 000
 14- J07
 ---pagebreak--- 7.4 Fördelning av atagandebemyndiganden över tiden
 i milj<3ner ecu
 1998 1999 2000 2001 20002 TOTALT
 12,5 12,8 13,9 14,6 14,6 68,4
 8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning. Resultat av åtgärder.
 Betalning för kontrakten skall ske på grundval av reella kostnader och efter kontroll
 (förutom kostnader för studier, som skall vara schablonmässiga och betalas på grundval
 av godtagna resultat).
 9. Analys av kostnadseffektivitet
 9.1 Särskilda mål för de insatser som skall göras genom ramprogrammet "Energi11
 (1998-2002). Effektiv energianvändning - Save
 Programmet Save syftar till att förbättra energiintensiteten i det slutliga
 konsumtionsledet inom EU med 1 procentenhet utöver den förbättring som annars
 skulle ha uppnåtts.
 Målgrupp som åsyftas av åtgärden
 Nationella, regionala och kommunala instanser och organ för främjande av en effektiv
 energianvändning; alla sektorer som arbetar för en effektiv energianvändning (till
 exempel konsulter, tillverkare av hushållsapparater, installatörer av värmesystem,
 arkitekter ...) och iförlängningenhela Europeiska unionens befolkning.
 9.2 Skäl för åtgärden
 Kostnader
 För att på ett varaktigt sättförverkligaen årlig energibesparing på 1 toe krävs i
 genomsnitt investeringar på 1 000 ecu. Målet att spara 100 miljoner toe per år
 motsvarar därmed en investering i storleksordningen 100 miljarder ecu. Att finansiera
 sådana investeringsvolymer ur Europeiska unionens och medlemsstaternas budgetar är
 uteslutet. Den enda möjligheten består i att alla ekonomiska aktörer solidariskt delar på
 finansieringsansvaret under ledning av gemenskapen Kommissionen skall endast
 delfinansiera insatser där man på ett objektivt sätt kan påvisa att additionalitet gäller.
 Åstadkomna effekter
 De projekt som stöds genom Save skall uppfylla följande kriterier:
 Att bidra till en förbättrad energiintensitet.
 Att på ett avsevärt sätt bidra till miljöskydd och kontroll av växthuseffekten.
 -15
 108
 ---pagebreak--- Att ha en stabiliserande effekt på världsmarknadspriserna på energi.
 Att förbättra Europeiska unionens betalningsbalans.
 Att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft på världsmarknaden.
 Att förbättra Europeiska unionensförsörjningstrygghetoch minska dess
 sårbarhet vid störningar på energimarknaden.
 Att påskyndaförverkligandetav den inre marknaden och stärka den
 ekonomiska och sociala sammanhållningen.
 Dessutom kommer stora kunskaper om teknik för en effektiv energianvändning att
 möjliggöra tekniköverföring till tredje land och därmed bidra till en bättre
 resursstyrning och ett bättre miljöskydd på global nivå.
 Att använda sig av lagstiftning och normer ger den bästa spridningseffekten.
 Standardisering har också en god spridningseffekt. När det gäller övriga
 medfinansierade insatser är spridningsfaktorn åtminstone 2 eller 3.
 9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden
 Valda indikatorer
 Minskade koldioxidutsläpp.
 En förbättrad energiintensitet inom gemenskapen.
 Antalet föreslagna och godkända åtgärder som omsatts i nationella åtgärder.
 Antal årsarbeten inom utbildningsinsatser.
 Antal mjukvaruprogram och databaser som ställts till gemensamt förfogande.
 Antalet konferenser, seminarier, nyhetsbrev och andra publikationer.
 De planerade utvärderingarnas form och frekvens
 Kommissionen skall ständigt följa utvecklingen när det gäller energiintensitet i
 medlemsstaterna och periodiskt rapportera om detta till rådet.
 Kommissionen skall vidare på permanent basis lägga fram en rapport för den
 rådgivande kommittén för Save, vilken består av representanter för medlemsstaterna
 och som sammanträder 4 gånger per år.
 Kommissionen skall göra en utvärdering med hjälp av ett arbetslag bestående av
 externa experter. Denna rapport skall läggas fram för rådet och Europaparlamentet i
 enlighet med artikel 7 i det gemensamma förslaget till rådets beslut.
 16.
 109
 ---pagebreak--- Vid denna utvärdering skall man undersöka:
 Programmets tidigare och nuvarande inriktningar för att söka efter möjliga
 förbättringar.
 Förhållandet mellan använda medel och uppnådda resultat.
 Effektiv och möjlig komplementaritet mellan dessa program och andra befintliga
 instrument.
 10. Administrativa utgifter
 Det faktiska ianspråktagandet av nödvändiga mänskliga och administrativa resurser
 kommer att styras av kommissionens årliga beslut om resursfördelningen och med
 beaktande framför allt av de ytterligare tjänster och belopp som beviljas av
 budgetmyndigheten.
 10.1 Konsekvenser för antalet tjänster
 Save är ett program som rör EU:s strategi för en effektiv energianvändning och det är
 det enda gemenskapsprogrammet som bara är ägnat åt att effektivisera
 energianvändningen. De tjänstemän som handlägger kontrakt rörande pilotprojekt eller
 studier ägnar sig samtidigt åt att arbeta fram förslag på meddelanden och lagar som rör
 energieffektiviteten hos hushållsapparater och varmvattenberedare, integrerad
 resursplanering, kombinerad värme- och elproduktion etc. Remissförfarandena till alla
 EU-institutioner och däravföljandediskussioner kring lagförslag är ett tidsödande
 arbete och man uppskattar att 30 % av arbetstiden går åt tillförslagsarbetetoch
 uppföljningen av däravföljandeförfaranden.Återstående 70 % av tiden ägnas åt
 handläggandet av Save-kontrakt (i oktober 1997 fanns det 162 löpande kontrakt).
 Genom Save-programmet har man verksamhet inom tio olika sektorer, nämligen
 byggnader, industrin, information, utbildning, efterfrågestyrning, finansiering av tredje
 part, hushållsapparater, kombinerad värme- och elproduktion samt politiska insatser för
 en effektiv energianvändning. För programmets verksamhet måste man ha en person
 som ansvarar för varje sektor, och som har kompetens att handlägga ärenden som rör
 strategin för en effektiv energianvändning och uppföljningen av därtill förknippade
 aktiviteter.
 Typ av tjänster Erfoderlig personal för att varav Period
 förvalta åtgärden
 Fasta Tillfälliga Befintliga tjänster Ytterligare
 tjänster tjänster inom tjänster
 generaldirektoratet
 eller berörd enhet
 Fast A 8,0 6,5 1,5 5 ar
 anställda B 3,0 2,0 1,0
 eller tillfälligt C 4,0 3,0 1,0
 anställda
 -17 110
 ---pagebreak--- Andra tjänster 3,0 nat. exp. 3,0 nat. exp. 2,0 experter 5 år
 2,0 experter 1,5 tillf. anst. 1,5 tillf. anst.
 3,0 tillf. anst.
 10.2 Totala budgetkonsekvenser av ytterligare tjänster
 Den totala ytterligare kostnaden för att administrera programmet kan därmed
 uppskattas till:
 Fast anställda:
 3,5 x 5 år x 103 000 ecu x 0,70 (se punkt 10.1) = 1 261 750 ecu
 Experter (A0-1178):
 2 x 5 år x 120 000 ecu = 1 200 000 ecu
 Tillfälligt anställda (A0-1175):
 1,5 x 5 år x 80 000 ecu = 600 000 ecu
 Totalt 3 061 750 ecu
 10.3 Andra utgiftstyper som ökar till följd av insatsen
 Budgetpost Belopp per år Beräkningssätt
 (nummer och benämning)
 A-1300 Tjänsterese- och reseutgifter 100 000 ecu Uppföljning av kontrakten*
 samt andra utgifter i samband härmed Lokala energiorgan**
 A-2510 Särskilda sammanträden 216 000 ecu Sammanträden mellan
 "Effektiv energianvändning" (fyra kontraktsparter, deltagande i
 gånger per år) och för "märknings"- de informationsaktiviteter
 kommittén (fyra gånger per år) inom som organiseras genom Save
 ramen för kommittén för etc.***
 ramprogrammet 900 ecu/person x 30 personer
 x 8 sammanträden
 Totalt [316 000 ecu |
 * 1 oktober 1997 fanns det 162 löpande kontrakt.
 ** Fram till oktober 1997 hade 140 lokala organ fått stöd genom Save.
 *** Genom Save skall man informera berörda parter om lagar och andra bestämmelser som
 antas i fråga om en effektiv energianvändning (direktiv rörande märkning, energieffektivitet hos
 hushållsapparater, ny strategi rörande kombinerad värme- och elproduktion etc).
 Den totala kostnadenförhela perioden blir:
 316 000 ecu x 5 år = 1 580 000 ecu.
 De angivna beloppen finansieras inom ramen för befintliga anslag till de enheter som förvaltar
 programmet.
 18. 11
 ---pagebreak--- EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 BILAGA VI
 FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT
 om antagande av ett
 FLERÅRIGT PROGRAM FÖR TEKNISKA INSATSER
 I SYFTE ATT STIMULERA EN REN OCH EFFEKTIV
 ANVÄNDNING AV FASTA BRÄNSLEN
 (199S-2002)
 112
 ---pagebreak--- EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT
 med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel
 235 i detta,
 med beaktande av kommissionens förslag1,
 med beaktande av Europaparlamentets yttrande2,
 med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,
 med beaktande av yttrandet från den rådgivande kommittén för Europeiska kol- och
 stålgemenskapen,
 med beaktande av Regionkommitténs yttrande,
 med beaktande av vitboken om energi, där man tillkännager de energipolitiska
 målsättningarna ekonomisk konkurrenskraft, miljöskydd, försörjningstrygghet och
 bevarande av sysselsättningen, och
 med beaktande av följande:
 Fasta bränslen finns tillgängliga i Europeiska gemenskapen och de lättillgängliga, rikliga
 och spridda källorna för stenkol som handlas på världsmarknaden garanterar att sådana
 bränslen är och kommer att vara en billig energikälla.
 Främjandet av ren och effektiv teknik för användande av fasta bränslen bidrar till att
 diversifiera de primära energikällorna och till jämvikten mellan gemenskapens
 energipolitiska målsättningar.
 Eftersom fasta bränslen kommer att användas i ökad utsträckning både i de
 industrialiserade och de framväxande ekonomierna i världen - och därmed bidra till ökade
 koldioxidutsläpp - måste man göra sitt yttersta för att minska dessa utsläpp genom att
 främja ren och effektiv teknik och tillämpa bästa tillgängliga teknik på befintliga såväl som
 nya kraft- och värmeverk som drivs med fasta bränslen.
 Produktion och utbud av utrustning för en ren användning av kol, brunkol och andra fasta
 bränslen - avsedd både för Europeiska gemenskapen och tredje land - kan bidra till att
 bevara sysselsättningen.
 Enligt artikel 13Or i Fördraget om Europeiska unionen bör gemenskapens insatser på
 miljöområdet förbättra miljöns kvalitet säkerställa att naturresurserna utnyttjas varsamt
 och rationellt. Införandet av ren teknik för kolanvändning bidrar till dessa mål.
 1
 EGT nr...
 2
 EGT nr...
 113
 ---pagebreak--- Främjandet av en effektivare ren teknik för användning av fasta bränslen kan ge avsevärda
 bidrag till minskade utsläpp från den traditionella användningen av fossila bränslen på
 gemenskapsnivå. Användningen av renare teknik bidrar till målsättningarna med
 gemenskapens strategi för att motverka försurning3.
 Främjandet av en effektivare ren teknik för användning av fasta bränslen inom Europeiska
 unionen och internationellt, kommer att bidra till att minska utsläppen av växthusgaser och
 riskenförklimatförändringar. För att åstadkomma resultat är det därför önskvärt med ett
 brett samarbete.
 Eftersom Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen inteföreskrivernågra
 andra befogenheter för de energipolitiska aspekterna av det program som avses under
 artikel 2 nedan, bör artikel 235 ifördragetåberopas.
 I kommissionens vitbok om definiering av huvudriktningarna för gemenskapens nya
 energipolitiska målsättningar för en samstämmig och samordnad politik i medlemsstaterna,
 som antagits av rådet, konstaterar man att ny ren teknologi för fasta bränslen kan bidra till
 att öka mångfalden i fråga om använda bränslen på så sätt att de kan fortsätta att spela en
 viktig roll i den totala energianvändningen, men med en ökad hänsyn till miljöaspekter.
 Främjandet och utnyttjandet av ren teknologi för fasta bränslen erbjuder ekonomiska
 fördelar i form av sysselsättningsmöjligheter i europeiska företag med en global
 verksamhet.
 För att verka för en renare miljö bör man utveckla avancerad ren kolteknik i syfte att
 åstadkommaförbättringari fråga om "bästa tillgängliga teknik" tillrimligakostnader.
 Vissa länder som kandiderar till medlemskap i Europeiska unionen är starkt beroende av
 produktion och användning av fasta bränslen för sina energibehov. Dessa länder behöver
 modernisera och förbättra sin energiteknik för att kunna uppfylla Europeiska unionens
 miljölagstiftning.
 Ett antal medlemsstater har egna program för ren teknologi för fasta bränslen. Man bör
 skapa möjligheter till samordning mellan dessa program såväl som mellan dessa och
 Europeiska unionens program.
 Det är också viktigt att främja tillämpningen av teknik som utvecklats med ekonomiskt
 stödfråndet särskilda FoTU-programmet for icke-nukleär energi.
 Ett flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn har inrättats.
 Europaparlamentet och den europeiska industrin har visat ett stort intresse för att följa en
 politik som går ut på att utveckla ren kolteknik för användning inom unionen och övriga
 världen.
 Vid rådets möte i Amsterdam underströk man vikten av forskning och utveckling i fråga
 om fasta bränslen genom att begära att den forskning som för närvarande görs inom
 3
 KOM(97)0088 slutlig av den 12.3.1997.
 114
 ---pagebreak--- området med stödfrånEKSG-fördraget skall kunna fortsätta efter att dettafördraglöper
 ut år 2002.
 Resultaten från den forskning somfinansierasav Europeiska kol- och stålgemenskapen
 och som enligt rådets möte i Amsterdam bör fortsätta, bör spridas till industrin.
 Främjande, demonstration och utnyttjande av ren kolteknik inom hela gemenskapen kan
 förmodas innebära en stärkt ekonomisk och social sammanhållning, vilket föreskrivs av
 artikel 130a i fördraget.
 Det är här lämpligt att beakta gemenskapens vägledande målsättningar och skapa resurser
 för ett fortsatt arbete efter dessa målsättningar, och då beakta varje medlemsstats särskilda
 förutsättningar.
 Man bör möjliggöra ett femårigt program.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:
 Artikel 1
 Medlemsstaterna skall i sina energipolitiska insatser sträva efter att bidra till attfrämjaren
 teknologi för fasta bränslen, för att när så är lämpligt säkerställa att bästa tillgängliga
 teknik används för att begränsa utsläpp till följd av användning av fasta bränslen, inklusive
 koldioxidutsläpp. Man skall här beakta gemenskapens vägledande målsättningar i fråga
 om ren kolteknik. Dessa målsättningar skall varje år ses över av energikommittén (se
 artikel 7).
 Artikel 2
 Genom sitt energipolitiska ramprogram skall gemenskapen stödja en serie insatser
 för attfrämjautnyttjandet av ren teknik för användning av fasta bränslen. Detta
 skall ske genom det särskilda programmet Carnot (specifika insatser för att främja
 användningen av ren teknik för fasta bränslen och dess genomslag), hädanefter
 benämnt "programmet".
 Programmet skall löpa över fem år med början den 1 januari 1998 ochframtill den
 31 december 2002.
 De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för
 budgetplanen.
 Artikel 3
 Följande två typer av insatser för ren kolteknik skallfinansierasgenom programmet:
 115
 ---pagebreak--- a) Åtgärder för att främja upprättande av informationsnätverk för bättre information
 om marknader och teknik mellan verksamheter på nationell och internationell nivå och på
 gemenskapsnivå. Detta skall ske genom att man skapar lämpliga medel för
 informationsutbyte, undanröjande av hinder och för utvärdering av effekterna av de olika
 insatserna enligt denna artikel.
 b) Åtgärder för att främja strategiskt samarbete inom industrin, t.ex. "business
 workshops" och seminarier, studiebesök på industrier, grupper för utvärdering och samråd
 i syfte att främja industriellt utnyttjande av ren kolteknik för energiändamål, framför allt
 när det gäller produktion av värme och el. Detta inbegriper ocskå främjande av europeisk
 export av ren teknologi för fasta bränslen.
 Artikel 4
 Alla kostnader som härrör från de insatser som avses under artikel 3 a skall bäras av
 gemenskapen.
 Gemenskapens finansiering av de insatser som avses under artikel 3 b skall vara mellan
 30 och 50 % av deras totala kostnader.
 Återståendefinansieringav de insatser och åtgärder som avses under artikel 3 b kan antingen
 täckas av offentliga eller privata anslag eller av en kombination av dessa.
 Artikel 5
 Kommissionen skall i samråd med den kommitté som föreskrivs av artikel 7 varje år
 fastställariktlinjerförde stödinsatser som avses under artikel 3 b.
 Föreslagna initiativ som omnämns under artikel 3 och en förteckning över de
 organisationer som skall genomföra initiativen skall av medlemsstaterna varje år
 översändas till kommissionen. Denna skall besluta om nivån på och villkoren för
 gemenskapens bidrag enligt det förfarande som föreskrivs av artikel 7. Kommissionen
 skall med dessa organisationer ingå kontrakt om stödåtgärderna.
 Artikel 6
 Kommissionen skall ansvara för programmets genomförande.
 När det gäller genomförandet av de insatser som avses under artikel 3 a och b skall
 kommissionen tillämpa det förfarande som föreskrivs av artikel 7.
 Artikel 7
 Kommissionen skall biträdas av den kommitté som avses under artikel 4 i rådets beslut om
 antagande av ett flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn.
 116
 ---pagebreak--- Artikel 8
 1. Under det tredje året av programmets löptid skall kommissionen för
 Europaparlamentet och rådet läggaframen rapport om uppnådda resultat. Denna rapport
 skall åtföljas av förslag om eventuella ändringar av programmet som kan visa sig vara
 nödvändiga till följd av dessa resultat.
 2. Då programmet löper ut skall kommissionen utvärdera uppnådda resultat,
 tillämpningen av detta beslut och samstämmigheten mellan insatser på gemenskapsnivå
 och på nationell nivå. Kommissionen skall därvid lägga fram en rapport till
 Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.
 Artikel 9
 Programmet skall vara öppet för deltagande av de associerade länderna i Central- och
 Östeuropa i enlighet med de villkor, inklusive finansiella bestämmelser, som fastställs i
 tilläggsprotokoll till de associeringsavtal, och som rör deltagande i gemenskapens
 program. Programmet skall också vara öppet för deltagande av Cypern på grundval på
 tilläggsanslag enligt samma regler som gäller för EFTA-länderna, i enlighet med
 förfaranden som skall avtalas med dessa länder.
 Artikel 10
 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.
 Utfärdat i Bryssel den ..
 På rådets vägnar
 Ordföranden
 117
 ---pagebreak--- FINANSIERINGSÖVERSIKT
 1. Åtgärdens beteckning
 Program för tekniska insatser i syfte att stimulera en ren användning av fasta
 bränslen4.
 2. Berörda budgetposter
 B4-1004
 3. Rättslig grund
 Förslag till rådets beslut om antagande av ett flerårigt ramprogram för insatser
 inom energisektorn (1998-2002)
 4. Beskrivning av åtgärden
 4.1 Allmänt mål
 Insatser som främjar ett industriellt genomslag för ren och effektiv teknik
 för användning av kol. Genom dessa kan kol ge ett avsevärt bidrag till
 Europeiska unionens energipolitiska målsättningar:
 Genom att bidra tillförsörjningstrygghetenoch Europas
 konkurrenskraft för denna primära energikälla - som står för 30 % av
 elproduktionen - och till spridning av resurserna till låga och stabila priser.
 Genom en identifierad potentiell minskning av koldioxidutsläppen
 med 25 % tack vare en förbättrad effektivitet hos elkraftverken.
 Genom att bidra till gemenskapens strategi för att motverka
 försurning och andra miljöproblem.
 Gemenskapsinsatsen för att främja en ren kolanvändning är tänkt att
 komplettera fortsatta åtgärder som bygger på EKSG-fördraget och
 underlätta anpassningen till unionens miljönormer för de central- och
 östeuropeiska länder som kandiderar till medlemskap.
 Denna insats kommer också att möjliggöra spridning till industrin av
 resultaten från den FoTU-verksamhet som stöds genom Europeiska kol-
 och stålgemenskapens (EKSG) program för teknisk forskning eller genom
 nationella FoTU-program. Det nya programmet innehåller inga insatser
 Med fasts bränslen avses här anlracit, olja, brunkol, torv samt emulsioner och tunga fraktioner
 av petroleumderivat.
 118
 ---pagebreak--- som är direkt inriktade på FoTU eftersom detta område redan täcks av
 ovannämnda program.
 4.2 Period som omfattas av åtgärden
 Åtgärden skall löpa över fem år, från den 1 januari 1998 till den 31
 december 2002.
 5. Klassificering av utgifter och inkomster
 Icke-obligatoriska utgifter/differentierade anslag.
 6. Typ av utgifter och inkomster
 Programmet kommer att bestå av två olika kategorier av insatser:
 a) Åtgärder som skall leda till skapande av ett informationsnät i syfte att
 främja affärsmöjligheter och teknisk information när det gäller nationella
 och internationella aktiviteter samt gemenskapsaktiviteter.
 b) Åtgärder för att främja strategiskt samarbete inom industrin, t.ex. "business
 workshops" och seminarier, studiebesök på industrier, grupper för
 utvärdering och samråd i syfte att främja industriellt utnyttjande av ren
 kolteknik, däribland främjande av europeisk export av ren teknologi.
 Gemenskapens bidrag kan täcka upp till 100 % av de totala kostnaderna för de
 insatser som beskrivs under a.
 Gemenskapens bidrag för medfinansiering kan uppgå till 50 % för de insatser som
 beskrivs under b.
 7. Budgetkonsekvenser
 7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad
 Beloppen skall varje år fastställas av budgetmyndigheten.
 Föreslaget belopp uppgår till 4,1 miljoner ecu för hela programperioden.
 Det fördelas enligt följande:
 Övergripande insatser
 Åtgärder för att utveckla ett informationsnät i syfte att främja ett 1 540 000 ecu
 förbättrat utbyte av information om marknader och teknik. Nödvändiga
 uppgifter kan läggas in i databaser som exempelvis skulle vara
 tillgängliga via Internet. Man räknar med en nätmedlem per
 medlemsstat. Denna skulle samtidigt kunna fungera som nätserver och
 sprida information. Nätet skulle samordnas med andra befintliga nät,
 såsom Relay Centres eller organisationer för främjande av energiteknik.
 Åtgärder, såsom anordnande av workshops, konferenser 2 560 000 ecu
 rörande finansiering av utvecklingsarbete i fråga om ren teknologi för * .
 o •* .1 «7
 ---pagebreak--- fasta bränslen och konferenser i syfte att sprida information om denna
 teknik. Man räknar med tio marknadsstudier (för till exempel integrerad
 förgasning med kombicykel (IGCC), "Ultrasupercritique", system för
 hantering av kväve- respektive svaveloxider, fluidiserad bädd med
 atmosfäriskt tryck, tryckvirvelbädd, fluidiserad bädd med stationärt
 tryck, kolpulver till en låg kostnad) och åtta "business workshops" av
 teknisk-ekonomisk karaktär för att underlätta teknikens utveckling.
 Man avser också främja
 insatser för att främja export av ren kolförbränningsteknik; dessa
 insatser kan täcka aktiviteter av den typ som beskrivs ovan, samt
 exempelvis workshops i syfte att identifiera möjligheter till
 internationellt samarbete och eventuella investeringshinder för
 avancerad teknik, både i fråga om en effektiv energianvändning och
 kontroll av utsläpp. Man räknar med fyra industribesök i tredje land och
 sju i EU, där ett trettiotal branschföreträdare kommer att mötas och
 besöka befintliga anläggningar. Därmed skall man underlätta
 branschkontakterna och beslutsfattarnas arbete. De insatser som
 planeras här skall täcka alla utgifter för samordning och, för
 delegationer från tredje land, en del av resekostnaderna för resor inom
 gemenskapen.
 7.2 Kostnadens fördelning mellan åtgärdens olika delar (i miljoner ecu)
 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt
 Åtgärder för att utveckla ett 0,3 0,31 0,31 0,31 0,31 1,54
 informationsnät
 Främjande insatser 0,5 0,51 0,51 0,52 0,53 2,56
 TOTALT 0,8 0,81 0,82 0,83 0,84 4,10
 Bestämmelser om bedrägeribekämpning. Resultat av åtgärder.
 Betalning för kontrakten skall ske på grundval av reella kostnader och efter
 kontroll (förutom kostnader för studier, som skall vara schablonmässiga och
 betalas på grundval av godtagna resultat).
 Analys av kostnadseffektivitet
 9.1 Särskilda mål för de insatser som skall göras genom det
 energipolitiska ramprogrammet (1998-2002)
 Att komplettera medlemsstaternas och branschens insatser på ett sätt som bidrar
 till att uppfylla gemenskapens mål att till år 2010 minska utsläppen av
 växthusgaser med 15 % jämfört med 1990 och till kampen motförsurningen.Att
 genom tekniköverföring bidra till att minska de globala utsläppen av koldioxid.
 Målgrupp
 Nationella, regionala och lokala organ i Europa som främjar ren
 och effektiv teknik.
 11*0
 ---pagebreak--- Elindustrin och tillverkare av kolförbränningsutrustning inom
 Europeiska unionen.
 Organ, regeringar och industri i tredje land, framför allt i Kina,
 Indien, Asien och andra områden som är stora förbrukare av kol.
 9.2 Skäl för åtgärden
 Kostnader
 Enligt kommissionens uppgifter har man för programperioden identifierat
 en investeringspotential på 15,8 miljarder ecu i nya rena
 kolförbränningsanläggningar inom Europeiska unionen. Detta belopp skall
 huvudsakligen utnyttjas för att främja inhemska olje- och
 brunkolstillgångar, producerade under tillfredsställande ekonomiska
 villkor. Eftersom man räknar med Europeiska unionens importberoende
 kommer att uppgå till 70 % av energiförbrukningen år 2020 är det mycket
 viktigt att ekonomiskt främja gemenskapens egna resurser.
 Att eliminera ett ton svaveldioxid kostar 500 ecu. Mot bakgrund av att
 gemenskapens strategi för att motverka försurning syftar till att minska de
 årliga utsläppen av svaveldioxid frånförbränningsanläggningarmed
 ungefär 9 miljoner ton (mellan 1990 och 2010), skulle de möjliga vinsterna
 av ren kolteknik uppgå till 4 500 miljoner ecu per år - bara när det gäller
 svaveldioxid. Vinsterna är ännu större när det gäller kväveoxider.
 När det gäller koldioxid skulle en effektivitetsförbättring på 5 % när det
 gäller elproduktion med kol som bränsle inom gemenskapen innebära
 minskade utsläpp i storleksordningen 100 miljoner ton per.
 Åstadkomna effekter
 De projekt som stöds genom detta program skall uppfylla följande
 kriterier:
 Att på ett avsevärt sätt bidra till miljöskydd och kontroll av
 växthuseffekten.
 Att ha en stabiliserande effekt på världsmarknadspriserna på energi
 Att förbättra Europeiska unionens betalningsbalans.
 Att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft på
 världsmarknaden.
 Att förbättra Europeiska unionensförsörjningstrygghetoch minska
 dess sårbarhet vid störningar på energimarknaden.
 Att påskynda förverkligandet av den inre marknaden och stärka den
 ekonomiska och sociala sammanhållningen.
 10 121
 ---pagebreak--- Dessutom kommer stora kunskaper om teknik för en effektiv
 energianvändning att möjliggöra tekniköverföring till tredje land och
 därmed bidra till en bättre resursstyrning och ett bättre miljöskydd på
 global nivå.
 9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden
 Valda indikatorer
 Minskade koldioxidutsläpp.
 Antalet föreslagna och godkända åtgärder som anammats av
 branschen.
 Privata investeringar.
 Antalet konferenser, seminarier, nyhetsbrev och andra
 publikationer.
 Användningsgrad av det inrättade informationsnätet.
 De planerade utvärderingarnas form och frekvens
 Kommissionen skall på permanent basis lägga fram en rapport för
 programkommittén, vilken består av representanter för medlemsstaterna
 och sammanträder enligt föreskrivna förfaranden
 Denna rapport skall läggas fram för rådet och Europaparlamentet i enlighet
 med artikel 7 i det gemensamma förslaget till rådets beslut.
 Vid denna utvärdering skall man undersöka.
 Programmets tidigare och nuvarande inriktningar för att söka efter
 möjliga förbättringar.
 Förhållandet mellan använda medel och uppnådda resultat.
 Faktisk och möjlig komplementaritet mellan dessa program och
 andra befintliga instrument.
 10 Administrativa utgifter
 Nödvändiga resurser skallfinansierasinom ramen för befintliga anslag till de
 enheter somförvaltarprogrammet.
 ii | SM
 ---pagebreak--- Tabell över ekonomiska överväganden
 Budget (i miljoner ecu)
 Aktiviteter enligt artikel 3 Antal Genom- 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt
 insatser snittlig
 enhets-
 kostnad
 a) Åtgärder för att främja skapandet av
 ett nät för information om marknader
 och teknik
 - härdvarukostnader 1 0,20 0,20
 - kostnader för servrar (privata eller 155 0,02 0,21 0,21 0,21 0,21 0,84
 offentliga)
 - driftskostnader och kostnader för att få 0,10 0,10 0,10 0,10 0,10 0,50
 fram grundinformation
 DELSUMMA - - 0,30 0,31 0.31 0.31 0.31 1.54
 b) Marknadsföring,
 genomförbarhetsstudier och andra
 åtgärder som främjar investeringar
 - Marknadsanalyser
 -"Business workshops" 1 0,20 0,20 0,20
 K) 0,10 0,10 0,20 0.21 0.22 0,23 0,96
 c) Främjande av export av ren
 koltcknik till tredje land
 - Industribesök från den europeiska
 industrin till tredje land 2 0,30 0,30 0,30 0.60
 - Industribesök från tredje land till EU
 0,30 0,20 0.30 0.30 0.80
 DELSUMMA - - 0.50 0.50 0.51 0.52 0.53 2.56
 - - 0,8 0.81 0.82 0.83 0.84 4,10
 TOTALSUMMA
 123
 Antal servrar.
 12
 ---pagebreak--- EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 BILAGA VII
 Genomförande av
 FLERÅRIGA INSATSER INOM OMRÅDET
 KÄRNSÄKERHET OCH TRANSPORT AV RADIOAKTIVT
 MATERIAL
 (1998-2002)
 124
 ---pagebreak--- FINANSIERINGSOVERSIKT
 1. Åtgärdens beteckning:
 a. Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt
 material
 Transport av radioaktivt material: problem rörande säkerhet, hälsoskydd och
 kärnsäkerhetsteknik.
 Industriellt samarbete med de central- och östeuropeiska länderna, Ryssland och
 Ukraina inom området civil kärnenergi.
 b. Utbildning av experter från de central- och östeuropeiska länderna och de nya
 oberoende staterna i förre delta Sovjetunionen inom området säkerhetskontroll
 {safeguards) - Inrättande av ett system för bokföring och kontroll av klyvbart
 material i Ryssland.
 2. Berörda budgetposter
 a. B4-1020 i Europeiska gemenskapernas allmänna budget (industriellt samarbete
 inom området kärnenergi och transport av radioaktivt material).
 b. B7-535 i Europeiska gemenskapernas allmänna budget (utbildning och införande av
 säkerhetskontroller).
 3. Rättslig grund
 Kapitel III respektive X i Fördraget om Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom-
 fördraget) samt:
 a. Artikel 75 i EG-fördraget (gemensam politik inom transportområdet), rådets
 resolution av den 22 juli 1996 om tekniska problem inom området kärnsäkerhet (EGT
 nr C 185, 14.8.1996, s. 1).
 Rådet resolution av den 22 juli 1996 om tekniska problem inom området kärnsäkerhet
 (EGT nr C 185, 14.8.1996, s.l) och resolution nr 16 i dokumentet PE 217 774/slutlig
 av den 11 juli 1996 "East-West Cooperation Activities in Energy and Nuclear
 Safety".
 b. Europaparlamentets resolution av den 9 april 1992 om kärnsäkerheten i de central-
 och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen
 (EGT nr C 125, 18.5.1992, s. 244), Europaparlamentets resolution av den 29
 september 1994 (PE-B4-00621) om olaglig handel med kärnmaterial samt
 Kommissionens meddelande om åcn olagliga handeln med kärnmaterial och
 radioaktiva ämnen (KOM(96)OI71 slutlig).
 /ar
 ---pagebreak--- 4. Beskrivning av åtgärden
 4.1 Allmänt mål
 Handlingsprogrammet syftar till att stärka säkerhet och säkerhetskontroller {safeguards)
 inom kärnenergiområdet.
 a. Att förstärka den allmänna kärnsäkerheten, framför allt genom
 Att förbättra villkoren för transporter av radioaktivt material med följande
 typer av insatser.
 • Att underlätta de inre marknadens funktion genom att identifiera motiverade
 harmoni seringsåtgärd er
 • Att bidra till den framtida lagstiftningen genom att utveckla experimentverksamhet
 och kunskaper.
 • Att utvärdera händelser under transporter och dra framtida lärdom därav.
 • Att stärka samstämmigheten mellan gällandeförfarandenvid olyckor och i fråga
 om utbildningen av katastrofpersonal.
 • Att samarbeta med de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende
 staterna i förre detta Sovjetunionen för att förbättra transportsäkerheten i dessa
 länder.
 • Att förbättra information till allmänheten och dennas kunskaper och medvetande
 inom detta område.
 Att på lång sikt förbättra säkerheten när det gäller kärnkraftsanvändningen i
 Östeuropa, Ryssland och Ukraina. Dessa länder är fast beslutade att fortsätta att
 använda kärnkraft som en viktig energikälla. Förutom kortsiktiga insatser genom
 olika biståndsprogram - som syftar till att lösa enskilda problem - är det
 nödvändigt att hjälpa dessa länder att utveckla ett kvalitets- och säkerhetstänkande
 på alla nivåer inom kärnenergi sektorn. En sådan utveckling kan bara åstadkommas
 på lång sikt genom ett nära samarbete mellan representanter för branschen i EU
 respektive i Östeuropa. För att främja samarbete bör kommissionen ge sitt stöd till
 analyser av allmänna hinder (industriella, ekonomiska och juridiska) och på ett
 lämpligt sätt främja pilotfall
 b. Att bidra till att skapa effektiva och tillförlitliga säkerhetssystem {safeguards) i de
 central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta
 Sovjetunionen, framför allt genom att samarbetsinsatser påföljandeområden:
 Utbildning och utbyte av experter inom området kärnsäkerhetskontroller.
 Införande av ett bokförings- och kontrollsystem för klyvbart material i
 Ryssland.
 lp G
 ---pagebreak--- Installation av kontrollutrustning inom ramen för b.
 4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller
 förlängning
 Åtgärden skall löpa över fem år, från 1998 till och med 2002.
 5. Klassificering av utgifter och inkomster
 Icke-obligatoriska utgifter
 6. Typ av utgifter och inkomster
 a. Stöd genom samfinansiering med andra offentliga eller privata källor. Europeiska
 kommissionens bidrag kan uppgå till 100 % för vissa förslag som man anser vara
 av mycket stort intresse och som inte kan samfinansieras med någon annan källa
 (till exempel samarbete med länderna i Östeuropa).
 b. Ekonomiskt stöd/bidrag till:
 Organisering av kurser och praktikplatser för yrkesutbildning - i
 Europeiska unionen eller länderna i Central- och Östeuropa eller NOS -
 riktad till experter inom området säkerhetskontroll. Detta stöd skall
 inbegripa kostnader för uppehälle (resekostnader, traktamente etc).
 Organisering av seminarier för experter i Europeiska unionen eller NOS
 Besök för experter i kärnanläggningar i Europeiska unionen eller NOS.
 Stöd rörande material, logistik och administration som krävs för driften av
 kärnanläggningar.
 Översättnings- och tolkningskostnader.
 Kostnader för tjänsteresor för personal från Euratoms direktorat för
 säkerhetskontroller och experter från Europeiska unionen som valts ut i
 samband med ovannämnda aktiviteter.
 Tagande, transport och analys av stickprov, inklusive stickprov som tas för
 att förebygga olaglig handel med kärnmaterial
 7. Budgetkonsekvenser
 7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad
 De ekonomiska resurser som krävs för att uppnå målsättningarna för detta fleråriga
 program beräknas till följande:
 a B4-1020 Genomförande av programmet under perioden 1998-2002.
 127
 ---pagebreak--- Cirka 0,5 miljoner ecu per år inom området transport av radioaktivt
 material. Finansieringsbehovet har uppskattats till 2 miljoner ecu per år
 (utöver nuvarande budgetplan) av den ständiga arbetsgruppen för transport
 av radioaktivt material vid dess sammanträde i Bryssel den 23 september
 1997 på grundval av det arbete som redan gjorts inom ramen för 1996 och
 1997 års budget och alla insatser som skall göras under 1998 och 1999.
 Cirka 0,1 miljoner ecu per år från och med år 2000 för industriellt
 samarbete med öst inom kärnenergiområdet. Detta behov hade uppskattats
 till 0,5 miljoner ecu per år på grundval av resultaten från en studie över det
 industriella samarbetet med Ryssland.
 b. B7-535 Genomförande av programmet under perioden 1998-2002.
 Insatsens kostnad beräknas till 2,5 miljoner ecu per år på grundval av det
 arbete som hittills har gjorts när det gäller stöd till säkerhetskontroller i de
 central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre
 detta Sovjetunionen samt de mål som man skall uppnå. Den totala
 kostnaden skulle sålunda uppgå till 12,5 miljoner ecu.
 7.2 Kostnadens fördelning mellan åtgärdens olika delar
 a. Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt
 material (B4-1020)
 EG miljoner ecu (löpande priser)
 Fördelning 1998 1999 2000 2001 2002
 Transport av kärnmaterial
 Den inre marknadens funktion och 0,2 0,2 0,2 0,1 0,1
 harmonisering
 Studier av incidenter/olyckor under transporter 0,2 0,2 0,1 0,1 0,1
 - Olycksåtgärder i fråga om transporter
 Stöd till de central- och östeuropeiska länderna 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1
 och de nya oberoende staterna i förre detta
 Sovjetunionen
 Informationsinsatser till allmänheten 0,0 0,0 0,0 0,1 0,1
 Informationsinsatser till allmänheten i fråga om 0,0 0,0 0,1 0,2 0,3
 säkerhet och transport av kärnmaterial
 Delsumma 0,5 0,5 0,4 0,4 0,4
 Industriellt samarbete
 Utvärdering av situationen i de nya oberoende - 0,01 0,02 0,03 0,04
 staterna i förre detta Sovjetunionen
 Möten mellan representanter för kärnindustrin - - 0,1 0,1 0,1
 Delsumma - 0,01 0,12 0,13 0,14
 TOTALSUMMA 0,5 0,51 0,52 0,53 0,54
 Utbildning av experter och införande av säkerhetskontroller (i de central- och
 östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen)
 (B7-535)
 128
 ---pagebreak--- EG i miljoner ecu (löpande priser)
 Fördelning 1998 1999 2000 2001 2002
 Utbildning för säkerhetskontroller 0,75 0,75 0,75 0,75 0,75
 Närmande till Euratoms system 0,75 0,75 0,75 0,75 0,75
 Olaglig handel 0,50 0,50 0,50 0,50 0,50
 Förbättrad lagstiftning 0,50 0,50 0,50 0,50 0,50
 TOTALT 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5
 7.3 Verksamhetskostnader för studier, experter, sammanträden etc, som ingår
 del B i budgeten
 a. Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt
 material (B4-1020)
 EG i miljoner ecu (löpande priser)
 1998 1999 2000 2001 2002
 Studier och experiment 0,4 0,41 0,32 0,33 0,34
 Stöd till pilotfall 0,0 0,1 0,1 0,1
 Sammanträden mellan 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1
 experter
 Totalt 0,5 0,51 0,52 0,53 0,54
 b. Utbildning av experter och införande av säkerhetskontroller (i de central- och
 östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen)
 (B7-535)
 EG i miljoner ecu (löpande priser)
 1998 1999 2000 2001 2002
 Organisering av
 specialiserade kurser och 0,75 0,75 0,75 0,75 0,75
 praktikplatser för experter 0,50 0,50 0,50 0,50 0,50
 Seminarier
 Besök på kärnanläggningar i 0,15 0,15 0,15 0,15 0,15
 EU för experter
 Materiellt, logistiskt och 0,8 0,8 0,8 0,8 0,8
 administrativt stöd
 Kostnader för tjänstemännens
 platsbesök (inklusive stöd från 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2
 ansvariga på deras egna
 anläggningar)
 Totalt 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5
 7.4 Fördelning av åtagande- och bctaliiingsbemyndiganden över tiden (i ecu)
 a. Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt
 material (B4-1020)
 EG i miljoner ecu (löpande priser)
 6
 l2ii
 ---pagebreak--- 1998 1999 2000 2001 2002 2003
 Atagande- 0,5 0,51 0,52 0,53 0,54
 bemyndiganden
 Betalnings-
 bemyndiganden
 1998 0,8 0,15
 1999 0,36 0,15
 2000 0,37 0,15
 2001 0,38 0,15
 2002 0,39 0,15
 2003
 0,8 0,51 0,52 0,53 0,54 0,15
 Utbildning av experter och införande av säkerhetskontroller (i de central- och
 östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen)
 (B7-535)
 EG i miljoner ecu (löpande priser)
 1998 1999 2000 2001 2002 2003
 Atagandebemyndiganden 2,0 2,0 2,0 2,0 2,0 2,0
 Betalningsbemyndiganden
 1998 1,5
 1999 2,5
 2000 2,5
 2001 2,5
 2002 2,5 1,0
 2003
 1,5 2,5 2,5 2,5 2,5 1,0
 8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning. Resultat av åtgärder.
 a. Man skall varje år under perioden 1998-2002 begära införslag.En
 expertkommitté som utses av kommissionen skall ansvara för utvärdering och
 urval avförslagenpå grundval av:
 Förslagens vetenskapliga och tekniska värde.
 En analys av ekonomiska uppgifter om varje förslagsställare
 Efter att kontrakten har skrivits under:
 • Granskning av kostnadsredovisningar innan betalning sker, vilket skall ske på flera
 nivåer (ekonomistyrning, vetenskapligt ansvariga).
 • Intern revision av styrekonomen
 • Kontroller på plats som genom granskning av verifikationer skall medge att man
 upptäcker fel eller andra oegentligheter.
 13()
 ---pagebreak--- c. Kontroll av fakturor rörande faktiska kostnader och på grundval av riktlinjerna för
 tjänsteresor när det gäller sådana utgifter för tjänstemän och experter samt
 sammanträdeskostnader och konferenser.
 9. Analys av kostnadseffektivitet
 9.1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp
 9. L1 Särskilda och kvantifierbara mål
 a. Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt
 material
 Transport av radioaktivt material
 Att underlätta den inre marknadens funktion genom att identifiera
 motiverade harmoniseringsåtgärder:
 • Harmomsering av metoder för utvärdering av emballeringssäkerhet i enlighet med
 gällande lagstiftning.
 • Harmonisering av emballeringsnormer och av säkerhetsnivåer utifrån materialens
 egenskaper.
 Att bidra till den framtida lagstiftningen genom att utveckla
 experimentverksamhet och kunskaper.
 Att utvärdera händelser under transporter och dra framtida lärdom därav.
 -' Att stärka samstämmigheten mellan gällandeförfarandenvid olyckor och i
 fråga om utbildningen av katastrofpersonal.
 Att samarbeta med de central- och östeuropeiska länderna och de nya
 oberoende staterna iförredetta Sovjetunionen i syfte att förbättra
 transportsäkerheten i dessa länder (vissa av dessa länderförhandlarom
 anslutning till gemenskapen).
 Attförbättrainformation till allmänheten och dennas kunskaper och
 medvetande inom detta område.
 Industriellt samarbete inom området kärnenergi
 Att inom ramen för befintliga industriella, ekonomiska och juridiska
 strukturer och i syfte att införa ett marknadsmässigtförhållningssätti öst
 på ett exakt sätt identifiera hindren för samarbete mellan företag
 verksamma inom kärnsektorn likaväl somförslagpå lösningar som kan
 underlätta detta samarbete.
 Att skapa ett informations- och kontaktnät mellanföretagi EU och i öst.
 131
 ---pagebreak--- b. Utbildning av experter och införande av säkerhetskontroller (i de central- och
 östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen)
 Efter östblockets politiska kollaps och mot bakgrund av inträffade fall av olaglig
 handel med klyvbart och radioaktivt material från öst är det nödvändigt att - i
 enlighet med Europaparlamentets resolutioner och rådets och kommissionens
 politik - planera för en fortgående utbildning av lokala tjänstemän som ansvarar
 för kontroll av kärnmaterial i dessa länders anläggningar. Man måste också skapa
 ett verkligt system för kontroll och bokföring av kärnmaterial.
 Målet med programmet, som tillämpades redan mellan 1993 och 1996 (budgetpost
 B4-2001), är att fullfölja och utveckla insatserna på plats i nära samarbete med de
 lokalt anställda. De planerade insatserna rör områdena bokföring av kärnmaterial,
 fysiska inventeringar, datoriserad uppföljning av materialen på anläggnings- och
 central kontrollnivå, organisering av en oberoende inspektionsmyndighet för
 kontroll och inrättande av övervaknings- och åtgärdssystem.
 Kommissionen anser att problemets omfattning motiverar en förlängd insats
 Hittillsvarande insatser har gett uppmuntrande resultat.
 9.1.2 Målgrupp
 Alla medborgare i EU, de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende
 staterna i förre detta Sovjetunionen.
 Transportföretag verksamma inom området radioaktiva material.
 Företag inom kärnsektorn.
 Nationella säkerhets- och kontrollmyndigheter {safeguards).
 Experter inom området kärnsäkerhetskontroller från NOS likaväl som kärnanläggningar i
 dessa länder.
 Internationella organisationer inom området kärnsäkerhet.
 9.2 Skäl för åtgärden
 9.2.1 Skäl för gemenskapens intervention
 a. Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt
 material
 Transport av radioaktivt material
 För att stödja dessa aktiviteter inrättade kommissionen 1982 på
 Europaparlamentets begäran1 en ständig arbetsgrupp bestående av nationella
 1
 Hiiropaparlamcntcls resolution, ItfiT ur C 40/-U, 15.2.1«)X2.
 9
 132
 ---pagebreak--- experter med teknisk kompetens inom området säkra transporter av radioaktivt
 material. Denna arbetsgrupp organiserar utbyte av information om tillämpningen
 av lagstiftningen på internationella transporter av radioaktiva material - mellan
 medlemsstaterna likaväl som inom och utanför Europeiska unionen.
 Arbetsgruppen föreslår riktlinjer för det handlingsprogram som kommissionen
 skall arbeta fram inom området transport av radioaktivt material. Syftet med detta
 är att skaffa fram de grundläggande kunskaper som krävs för att utvärdera
 internationella regler.
 Kommissionen uppmanades också att regelbundet informera Europaparlamentet
 och rådet om nya utvecklingstendenser inom området transport av radioaktivt
 material och att låta dem ta del av de rekommendationer som arbetas fram av den
 ständiga arbetsgruppen.
 Europaparlamentet återställde 1996 den budgetpost2 som rör transport av
 radioaktivt material. Till denna post anslogs 2 miljoner ecu i
 atagandebemyndiganden Ibr budgetåret 1996. För budgetåret 1997 anslog man 0,7
 miljoner ecu genom alt göra en hudgclintcrn överföring, vilket beslutades av
 GD XVII med godkännande av (»D XIX.
 De totala åtagandena uppgår för perioden 1996 97 till 2 661 971 ecu (98,59 % av
 disponibla medel)
 Den ständiga arbetsgruppen bekräftade vid sitt senaste sammanträde i Bryssel den
 23 september 1997 den vikt man fäste vid genomförandet av ett flerårigt program
 (fem år) inom detta viktiga område, som beviljats avsevärda anslag (2 miljoner ecu
 per år).
 Industriellt samarbete inom området kärnenergi
 Kommissionen har hittills koncentrerat insatserna på åtgärder för att på kort sikt
 lindra kärnsäkerhetsproblemen i öst. Insatsen handlar i första hand om
 säkerhetsanalyser vid kärnkraftverk som är i drift, dels genom driftstöd
 (operationellt stöd), dels genom inköp av utrustning från väst Med tanke pä
 berörda länders avsikt att på lång sikt fortsätta att använda sig av kärnkraft är det
 nödvändigt att förbättra den lokala tillverkningen av komponenter och utrustning
 för att på så sätt säkerställa deras kvalitet. Ett sätt att åstadkomma detta är att
 stärka samarbetet mellan företag i unionen och i öst genom att övervinna de hinder
 som finns för detta samarbete. Kommissionen kan spela en vägledande roll genom
 att göra allmänna analyser, fungera som en kontaktpunkt och informationskälla
 och t.o.m. genom att stödja pilotfall.
 Utbildning av experter och införande av säkerhetskontroller (i de central- och
 östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen)
 Denna insats är en av de nyckelfaktorer som skall göra det möjligt att uppnå de
 mål som rådet i Essen fastställde i överensstämmelse med Europaparlamentets
 2 Europeiska gemenskapernas allmänna budgel (or l(>% budgetpost nr B4-I020.
 10
 133
 ---pagebreak--- resolution och kommissionens meddelande. Dessutom är insatsen helt i linje med
 unionens övergripande målsättningar när det gäller att säkerställa förbättrade
 driftsvillkor vid kärnanläggningarna i öst.
 Det bör också påpekas att frågan om att förbättra kontrollen av kärnmaterial och
 därmed minska den olagliga handeln med kärnmaterial var föremål för ett viktigt
 uttalande i samband med G8-mötet i Moskva i april 1996.
 Vidare har man inrättat informella mekanismer för att säkerställa komplementaritet
 med de insatser som organiseras av tredje land (USA, Japan), medlemsstaterna
 (Finland, Frankrike, Storbritannien, Sverige), IAEA likaväl som med de insatser
 som görs genom Phare och Tacis.
 Det är slutligen viktigt att påpeka att - i motsats till programmen Phare och Tacis
 säkerställs utbildningen av experter och genomförandet av projekt huvudsakligen
 av Euratoms inspektörer, som har den sakkunskap som krävs En effektiv
 uppföljning kräver regelbundna besök pä plats, överföring av material och en
 förmåga att snabbt anpassa sig till tillfälliga behov Htt snabbt verkställande och en
 stor flexibilitet är också av mycket stor betydelse.
 9.2.2 Val av former för intervention
 Finansieringen av denna insats skall ske genom ekonomiskt stöd/ekonomiska bidrag.
 9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden
 a. Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt
 material
 Transport av radioaktivt material
 Insatsen skall medge kontroller av huruvida existerande regler tillämpas på ett
 korrekt sätt, utvärdering av behovet att utveckla dessa regler samt bidra till
 förverkligandet av den inre marknaden. I förekommande fall kan insatsen leda till
 nya initiativ från kommissionen när det gäller harmonisering av lagstiftning och
 förfarandenförtransporter inom EU.
 Insatsen skall utgöra ett stöd för de central- och östeuropeiska länderna och NOS,
 och då framför allt de länder som kandiderar till medlemskap i gemenskapen eller
 som verkar inom gemenskapens territorium.
 Ett annat mål man eftersträvar är att ge allmänheten bättre information om
 transporter av radioaktivt material.
 Industriellt samarbete inom området kärnenergi
 En bättre förståelse för de lokala företagens problem och stöd för ett
 marknadsmässigt förhållningssätt bör på det stora hela bidra till en förbättrad
 ekonomisk utveckling i öst, vilket också ligger i unionens intresse
 ii 131
 ---pagebreak--- b. Utbildning av experter och införande av säkerhetskontroller (i de central- och
 östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna iförredetta Sovjetunionen)
 Valda indikatorer
 En framgångsrik insats kommer att bidra till att säkerställa att man i öst utför
 strikta kontroller av kärnmaterial - kontroller som är likvärdiga med dem som görs
 i Europeiska unionen. En uteslutande fredlig användning av kärnenergi kommer att
 vara det bästa måttet på framgång.
 Omfattning av genomförda aktiviteter
 Upplysningsvis kan nämnas att man inom området säkerhetskontroller 1995
 genomförde 27 insatser, varav 10 i Ryssland och 17 inom Europeiska unionen -
 huvudsakligen i Luxemburg. 103 experterfrånöst deltog i en ellerfleraav dessa
 insatser i en omfattning som motsvarade mer än 850 arbetsdagar. Till detta måste
 läggas de arbetsdagar som Euratoms personal ägnat åt dessa olika insatser.
 10. Administrativa utgifter
 a. Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt
 material
 Deföreslagnaåtagandena per år är lägre än 1996 års åtaganden. De personalresurser
 som avsattesförverksamheten under 1996 och 1997 motsvarade 1,5 B-tjänster och
 0,25 A-tjänst. Inga ytterligare resurser kommer därför att behövas.
 b. Utbildning av experter och införande av säkerhetskontroller (i de central- och
 östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna iförredetta Sovjetunionen)
 Mellan 1993 och 1996 lyckades kommissionen administrera de organiserade insatserna
 inom ramenförbudgetpost B4-2001 utan att avsätta större personalresurser och trots
 den arbetsbelastning somföljdeav skyldigheterna enligt kapitel 7 i Euratom-fördraget.
 I detta läge begärs inte några ytterligare resurser.
 12
 135
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- ISSN 1024-4506
 KOM(97) 550 slutlig
 DOKUMENT
 SV 12 01
 Katalognummer : CB-CO-97-643-SV-C
 ISBN 92-78-28186-7
 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer
 L-2985 Luxemburg
 136