type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 16.11.2015
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 381/12
 A Törvényszék (negyedik tanács) T-558/12. és T-559/12. sz., Changshu City Standard Parts Factory és Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd kontra az Európai Unió Tanácsa egyesített ügyekben 2015. április 29-én hozott ítélete ellen a Changshu City Standard Parts Factory és a Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd által 2015. július 9-én benyújtott fellebbezés
 (C-376/15. P. és C-377/15. P. sz. egyesített ügyek)
 (2015/C 381/15)
 Az eljárás nyelve: angol
 Felek
 Fellebbezők: Changshu City Standard Parts Factory, Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd (képviselők: R. Antonini avvocato, E. Monard ügyvéd)
 A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa, Európai Bizottság, European Industrial Fasteners Institute AISBL (EIFI)
 A fellebbezők kérelmei
 A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság:
 1)
 helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-558/12. és T-559/12. sz., Changshu City Standard Parts Factory és Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd kontra az Európai Unió Tanácsa egyesített ügyekben hozott ítéletét;
 2)
 adjon helyt a fellebbezők által a Törvényszék elé terjesztett kérelmeknek, és semmisítse meg a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 91/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2012. október 4-i 924/2012/EU tanácsi végrehajtási rendeletet (1) a fellebbezőkre vonatkozó részében;
 3)
 a Tanácsot kötelezze a Törvényszék és a Bíróság előtti eljárások költségeinek a viselésére, beleértve a fellebbezők költségeit is;
 4)
 a beavatkozókat kötelezze a saját költségeik viselésére.
 Jogalapok és fontosabb érvek
 A fellebbezők azzal érvelnek, hogy a Törvényszék – különösen az „összes [összehasonlítható] exportügylet” fogalma, és az érintett rendelkezések közötti viszony tekintetében – tévesen alkalmazta a jogot azáltal, hogy tévesen értelmezte az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (2) 2. cikkének (10) és (11) bekezdését, valamint az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás 2. 4 és 2.4.2. cikkét; valamint ésszerűtlen bizonyítási terhet rótt a fellebbezőkre.
 A fellebbezők továbbá arra hivatkoznak, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot azáltal, hogy tévesen értelmezte az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet 2. cikkének (10) bekezdését, valamint az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás 2. 4 cikkét, nem határozott a fellebbezők bizonyos követeléseiről, és tévesen alkalmazta a jogot az EUMSZ 296. cikk szerinti indokolási kötelezettség értékelésekor.
 (1) HL L 275., 1. o
 (2) HL L 343., 51. o.


type: wikipedia

text:
Narva Hermanni linnus on linnus Ida-Virumaal Narvas, Narva jõe kaldal, aadressil Peterburi maantee 2.
 Linnus
 Narva linnus, Narva linnuse konvendihoone, Pika Hermanni torn, Narva linnuse Suur Kivisaal, Victoria ja Honori bastionid.
 Ajalugu
 1254. aastast pärinevad esimesed teated taanlaste ehitatud Narva linnusest, mis esialgu asus küll üle Narva jõe praeguse linnuse vastas. Linnus võidi ehitada 1220. aastatel – seega kohe pärast Virumaa vallutamist Taani valduste idapiiri kaitseks. Hilisem linnus ehitati Narva jõe läänekaldale samale kohale, kus oletatavasti asus varasem eestlaste linnus ning mis oli Taani hindamisraamatus märgitud Narvia küla lähistel.
 1277. aasta kohta kinnitavad ürikud, et Taani kuninga esindaja Eylard de Oberge nimetas end Eesti, Narva ja Tallinna komandandiks (capitaneus per Estoniam, Narwiam atque Revaliam). Narva ajaloo asjatundjad on välja tulnud mõttekäiguga, et Narva võis olla Eesti alal ainuke linn, mis ei ole tekkinud linnuse ümber, vaid välja arenenud külast.
 1294. aastal põletas Novgorodi vürsti väesalk Narva linnuse.
 Praeguse linnuse vanimad osad pärinevad umbes 1300. aastast, mil taanlased alustasid kastellilaadse kantsi rajamist senise puitlinnuse asemele. Selle loodenurgas kõrgus neljanurgeline torn – praeguse Pika Hermanni torni eellane.
 14. sajandi vältel laiendati linnust. Esimesena rajati kastelli põhjaküljele väike eeshoov, aastail 1341–1342 aga suur läänepoolne eeshoov. Üldjoontes lähtusid kõik hilisemad täiendused ja ümberehitused selleaegsest põhiplaanist.
 1. aprillil 1342 põletasid vene väed Narva linnuse ja linna teist korda, tungides missa ajal linnusesse ja tappes kõik linlased.
 Linnus ja linn taastati kiiresti, sest juba 25. juulil 1345 kinnitas Taani kuningas Valdemar IV Atterdag Narvale Lübecki linnaõigused, kuid oletatakse, et Narva sai linnaõigused juba kuningas Valdemar III ajal.
 1346. aastal läks Narva linnus Liivi ordu valdusse ja kastell ehitati ümber konvendihooneks. Jõepoolsele küljele lisati kaevudansker. Teine dansker ehitati lääneseina. Konvendihoone eri tiivad ühendati sisehoovi ümbritseva puitgaleriiga.
 Pika Hermanni torni kõrgendati 15. sajandi lõpul ja 16. sajandil, et saada parem ülevaade 1492. aastal rajatud Jaanilinna linnuses toimuvast.
 1. aprillil 1558 algas Narva pommitamine Jaanilinnast. 11. mail puhkes Narvas suur tulekahju. Vene väed kasutasid segaduse ära ja vallutasid linna, kuid linnust vallutada ei suutnud. Linnuse kaitsjatega saavutati kokkulepe ja neil lubati vabalt lahkuda.
 1559–1581 oli linnus Moskva tsaaririigi valduses.
 6. septembril 1581 vallutasid rootslased Narva, hõivasid linnuse ja kohandasid vana konvendihoone läänetiivas asunud refektooriumi asehalduri residentsiks. Selleks murti seintesse ka uued suured aknaavad. 1586. aastal ehitati läänehoovi Suur Kivisaal.
 Aastal 1593 plahvatas Pika Hermanni tornis püssirohi, kuid torn korrastati 1638. aastal. Samal aastal rajati lääne-eeshoovi ka praeguseks lammutatud arsenal.
 Rootsi võimud kavandasid linnuseehitiste täiendamiseks ka linnust ümbritseva Narva bastionide süsteemi, kuhu kuulusid kaheksa bastionit, millest rootslased jõudsid valmis ehitada kuus bastionit ja lisaks neile bastionilaadse kindlustuse Spes ('Lootus'), mis asus linnuse lõunamüüri ees, samuti ei jõutud valmis linnuse kirdenurka kavandatud poolbastionit nimega Justitia ('Õiglus'). Tänaseni on bastionidest paremini säilinud just jõepoolses küljes asuvad bastionid Pax bastion/Wrangeli bastion ja bastionid: Victoria bastion, Honori bastion, Gloria bastion, Fortuna bastion, Triumphi bastioni lõunapoolne müür Fama bastion pole säilinud.
 19. sajandi keskel restaureeriti linnust sõjaväearhitekti Modest Rezvoi projekti kohaselt, kuid Krimmi sõda katkestas tööd. Lääne-eeshoovi rajati 1850. aastatel garnisoni saun ja 1860. aastatel Nikolai kirik-maneež.
 Narva Hermanni linnuses paiknes Eesti Vabariigi ajal 1. Jalaväerügemendi väeosa.
 Teise maailmasõja ajal sai linnus tugevasti kannatada. Alates 1950. aastatest toimuvad linnuses restaureerimistööd. Garnisoni saunahoone lammutati lõplikult 1995. aastal. Seni on korrastamata veel konvendihoone idatiib.
 Aastal 2007 restaureeriti linnuse põhjahoovi ja ühtlasi kujundati see selliseks, et matkib 17. sajandi varauusaegset käsitööliste linnaosa. Matkivat linnaosa nimetatakse Põhjaõueks.
 Galerii
 Vaata ka
 Eesti linnuste loend
 Kaevutorn (Narva), Narva linnuse idatiivas
 Narva linnuse Põhjahoov, Ajalookeskus Põhjaõu, Narva linnuse Läänehoov
 Püssirohutorn
 Narva linnuse Konvendihoone
 Narva linnuse edela nurgatorn
 Jaanilinna linnus
 Viited
 Välislingid
 Narva kindlustused ja linnus @ narvamuuseum.ee
 Narva bastione ähvardab häving Põhjarannik, 27. juuni 2009
 Narva bastionid on hävimisohus Delfi, 4. oktoober 2010
 Narva linnuse Victoria ja Honori bastionide eelkindlustuse – 5. raveliini obelisk-mälestusmärk „Suures Isamaasõjas langenud Nõukogude Armee võitlejate vennashaud mälestussambaga“ Kultuur ja Elu, 3/2010
 Hermanni linnus
 Eesti linnused
 Narva foogtkond
 Eestimaa hertsogkond
 Liivi ordu linnused
 Narva ajalugu
 Narva kultuurimälestised


type: legislation

jurisdiction: US

text:
 116 SRES 245 ATS: Designating July 17, 2019, as “Glioblastoma Awareness Day”.
 U.S. Senate
 2019-06-11
 text/xml
 EN
 Pursuant to Title 17 Section 105 of the United States Code, this file is not subject to copyright protection and is in the public domain.
 III
 116th CONGRESS
 1st Session
 S. RES. 245
 IN THE SENATE OF THE UNITED STATES
 June 11, 2019
 Mr. Graham (for himself, Ms. McSally, Ms. Sinema, Ms. Warren, Mr. McConnell, and Mr. Markey) submitted the following resolution; which was considered and agreed to
 RESOLUTION
 Designating July 17, 2019, as Glioblastoma Awareness Day.
 Whereas an estimated 13,310 new cases of glioblastoma will be diagnosed in the United States in 2019;
 Whereas glioblastoma is— (1)the most common malignant (cancerous) brain tumor, accounting for 47 percent of all primary malignant brain tumors; and
 (2)the most aggressive, complex, difficult to treat, and deadliest brain tumor; Whereas it is estimated that more than 15,000 people in the United States will succumb to glioblastoma every year;
 Whereas the 5-year survival rate for glioblastoma patients is only 5.6 percent and the average survival for glioblastoma patients is estimated to be only 12 to 18 months;
 Whereas glioblastoma is described as a disease that affects the essence of self, as the treatment and removal of glioblastoma presents significant challenges because of the uniquely complex and fragile nature of the brain, the primary organ in the human body that controls not only cognitive ability, but the actions of every organ and limb;
 Whereas brain cancer has— (1)the highest per-patient initial cost of care for any cancer group, with an annualized mean net cost of care approaching $150,000; and
 (2)the highest annualized mean net costs for last-year-of-life care, relative to other cancers, at $135,000 to $210,000 (depending on age and gender) per patient;
 Whereas, although research advances may fuel the development of new treatments for glioblastoma, challenging obstacles to accelerating progress toward new treatments for glioblastoma remain, and there are no screening or early detection methods;
 Whereas, although glioblastoma was first described in medical and scientific literature in the 1920s, and despite its devastating prognosis, only 4 drugs and 1 medical device have been approved by the Food and Drug Administration to treat glioblastoma since the 1920s, and the mortality rates associated with glioblastoma have changed little during the past 30 years; and
 Whereas there is a need for greater public awareness of glioblastoma, including both the urgent unmet medical need, as well as the opportunities for research and treatment advances for glioblastoma patients: Now, therefore, be it
 That the Senate— (1)designates July 17, 2019, as Glioblastoma Awareness Day;
 (2)encourages increased public awareness of glioblastoma; (3)honors those individuals who have lost their lives to that devastating disease or are currently living with it;
 (4)supports efforts to develop better treatments for glioblastoma that will improve the long-term prognosis of individuals diagnosed with glioblastoma;
 (5)expresses its support for those individuals who are battling brain tumors, as well as the families, friends, and caregivers of those individuals; and
 (6)urges a collaborative approach to brain tumor research, which is a promising means of advancing understanding of, and treatment for, glioblastoma.


text:
 IL-KUMMISSJONI EWROPEA
 Brussell, 26.1.2017
 COM(2017) 45 final
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
 dwar il-mobilizzazzjoni tal-Fond ta’ Solidarjetà tal-Unjoni Ewropea biex jipprovdi assistenza lir-Renju Unit, lil Ċipru u lill-Portugal
 MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI
 Ir-Regolament tal-Kunsill (UE, EURATOM) Nru 1311/2013 tat-2 ta’ Diċembru 2013 li jistabbilixxi l-qafas finanzjarju pluriennali għas-snin 2014-2020
 1
 , u b’mod partikolari l-Artikolu 10 tiegħu jippermetti l-mobilizzazzjoni tal-Fond ta’ Solidarjetà tal-Unjoni Ewropea, fil-limitu massimu annwali ta’ EUR 500 000 000 (prezzijiet tal-2011), lil hinn mill-intestaturi rilevanti tal-qafas finanzjarju.
 Il-kundizzjonijiet tal-eliġibilità għall-Fond huma ddettaljati fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2012/2002 kif emendat bir-Regolament (UE) Nru 661/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta' Mejju 2014 li jistabbilixxi l-Fond ta' Solidarjetà tal-Unjoni Ewropea.
 Abbażi tal-applikazzjonijiet mir-Renju Unit, Ċipru u l-Portugall, il-kalkolu tal-għajnuna mill-Fond, ibbażat fuq l-istima tal-ħsara diretta totali kkawżata, huwa kif ġej:
 Diżastru
 Ħsara diretta totali
 (f’miljuni ta’ EUR)
 Il-livell limitu applikat għal diżastru reġjonali
 (f’miljuni ta’ EUR)
 Il-livell limitu applikat għal diżastru maġġuri
 (f’miljuni ta’ EUR)
 2,5 % tal-ħsara diretta totali sal-livell limitu maġġuri
 (EUR)
 6 % tal-ħsara diretta totali ’il fuq mill-livell llimitu maġġuri
 (EUR)
 Ammont totali tal-għajnuna proposta
 (EUR)
 Ir-Renju Unit - Għargħar fl-2016 (diżastru reġjonali)
 2 412,042
 626,764
 Mhux disponibbli
 60 301 050
 -
 60 301 050
 Ċipru - Perjodi ta’ Nixfa u nirien fl-2016 (diżastru maġġuri)
 180,803
 Mhux disponibbli
 101,412
 2 535 300
 4 763 460
 7 298 760
 Il-Portugall - nirien fil-Madeira fl-2016 (diżastru reġjonali)
 157,000
 40,850
 Mhux disponibbli
 3 925 000
 -
 3 925 000
 TOTAL
 71 524 810
 Fid-dawl tal-eżami tal-applikazzjonijiet ta’ hawn fuq
 2
 , u meta titqies il-kontribuzzjoni massima possibbli mill-Fond kif ukoll l-għan tar-riallokazzjoni ta’ approprjazzjonijiet, il-Kummissjoni tipproponi li timmobilizza l-Fond ta’ Solidarjetà tal-Unjoni Ewropea għal ammont totali ta’ EUR 71 524 810.
 Il-Kummissjoni se tressaq abbozz ta’ baġit emendatorju (ABE) sabiex fil-baġit tal-2017 jiddaħħlu l-approprjazzjonijiet speċifiċi ta' impenn u ta' pagament.
 Fil-każ ta' nuqqas ta' qbil, se tinbeda proċedura ta' trilogu skont il-Punt 11 tal-Ftehim Interistituzzjonali tat-2 ta' Diċembru 2013 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar dixxiplina baġitarja, dwar kooperazzjoni f’materji baġitarji u dwar ġestjoni finanzjarja tajba
 3
 .
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
 dwar il-mobilizzazzjoni tal-Fond ta’ Solidarjetà tal-Unjoni Ewropea biex jipprovdi assistenza lir-Renju Unit, lil Ċipru u lill-Portugal
 IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
 Wara li kkunsidraw ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2012/2002 tal-11 ta' Novembru 2002 li jistabbilixxi l-Fond ta' Solidarjetà tal-Unjoni Ewropea
 4
 , u b'mod partikolari l-Artikolu 4(3) tiegħu,
 Wara li kkunsidraw il-Ftehim Interistituzzjonali tat-2 ta' Diċembru 2013 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar dixxiplina baġitarja, dwar kooperazzjoni f'materji baġitarji u dwar ġestjoni finanzjarja tajba
 5
 , u b'mod partikolari l-punt 11 tiegħu,
 Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
 Billi:
 (1)Il-Fond ta' Solidarjetà tal-Unjoni Ewropea (“il-Fond”) għandu l-għan li jippermetti lill-Unjoni tirrispondi b'mod rapidu, effiċjenti u flessibbli għal sitwazzjonijiet ta' emerġenza sabiex tintwera solidarjetà mal-popolazzjonijiet ta' reġjuni milquta minn diżastri naturali.
 (2)Il-Fond ma għandux jaqbeż l-ammont annwali massimu ta’ EUR 500 000 000 (bil-prezzijiet tal-2011), kif stabbilit fl-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013
 6
 .
 (3)Fis-26 ta’ Frar 2016, ir-Renju Unit ressaq applikazzjoni għall-mobilizzazzjoni tal-Fond, wara l-għargħar li affettwaw 11-il reġjun
 7
 matul il-perjodu ta’ Diċembru 2015 sa Jannar 2016. Fl-applikazzjoni tagħhom l-awtoritajiet tar-Renju Unit enfasizzaw li l-valutazzjoni tal-ħsara ma kinitx kompluta u li ċ-ċifri rilevanti kienu biss proviżorji. Il-fajl tal-applikazzjoni finali tlesta fit-22 ta’ Settembru 2016.
 (4)Fil-5 ta’ Settembru 2016, Ċipru ressaq applikazzjoni biex jiġi mmobilizzat il-Fond, wara l-konsegwenzi tan-nixfa gravi li akkumulat minn Ottubru 2015 u nirien fit-18 u d-19 ta’ Ġunju 2016.
 (5)Fil-21 ta’ Settembru 2016, il-Portugall ressaq applikazzjoni biex jiġi mmobilizzat il-Fond, wara n-nirien fil-gżira ta’ Madeira bejn t-8 u t-13 ta’ Awwissu 2016.
 (6)L-applikazzjonijiet mir-Renju Unit, minn Ċipru u mill-Portugal jissodisfaw il-kundizzjonjiet sabiex tingħata kontribuzzjoni finanzjarja mill-Fond, kif stabbilit fl-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 2012/2002.
 (7)Il-Fond għandu għalhekk jiġi mobilizzat sabiex jipprovdi kontribuzzjoni finanzjarja lir-Renju Unit, lil Ċipru u lill-Portugal.
 (8)Sabiex jitnaqqas kemm jista' jkun il-ħin li jieħu l-Fond biex jiġi mobilizzat, din id-Deċiżjoni għandha tapplika mid-data tal-adozzjoni tagħha,
 ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Għall-baġit ġenerali tal-Unjoni għas-sena finanzjarja 2017, il-Fond ta’ Solidarjetà tal-Unjoni Ewropea għandu jkun mobilizzat kif ġej f’approprjazzjonijiet ta' impenn u ta' pagament:
 (a) l-ammont ta’ EUR 60 301 050 għandu jiġi pprovdut lir-Renju Unit;
 (b) l-ammont ta’ EUR 7 298 760 għandu jiġi pprovdut lil Ċipru;
 (c) l-ammont ta’ EUR 3 925 000 għandu jiġi pprovdut lill-Portigal;
 Artikolu 2
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
 Hija għandha tapplika minn ... [id-data tal-adozzjoni tagħha]**.
 8Magħmul fi Brussell,
 Għall-Parlament Ewropew
 Għall-Kunsill
 Il-President
 Il-President
 (1)
 ĠU L 347, 20.12.2013, p. 884.
 (2)
 Komunikazzjoni lill-Kummissjoni C(2017) 124 tat-13.01.2017 għar-Renju Unit u C(2017) 358 tal-24.01.2017 għal Ċipru u għall-Portugall.
 (3)
 ĠU C 373, 20.12.2013, p. 1.
 (4)
 ĠU L 311, 14.11.2002, p. 3.
 (5)
 ĠU C 373, 20.12.2013, p.1.
 (6)
 Ir-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013 tat-2 ta' Diċembru 2013 li jistabbilixxi l-qafas finanzjarju pluriennali għas-snin 2014-2020 (ĠU L 347, 20.12.2013, p. 884).
 (7)
 UKC2-Northumberland, UKD1-Cumbria, UKD3-Great Manchester, UKD4-Lancashire, UKE2-North Yorkshire, UKE4-West Yorkshire, UKL1-West Wales and the Valleys, UKM2-Eastern Scotland, UKM3-South Western Scotland, UKM5-North Eastern Scotland u UKN0-Northern Ireland.
 (8)
 Id-data għandha tiddaħħal mill-Parlament qabel il-pubblikazzjoni fil-ĠU.


text:
Nātrija karbonāts jeb kalcinētā soda (Na2CO3) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Nātrija karbonāta kristālhidrātu ar 10 molekulām ūdens sauc par mazgājamo sodu. Nosaukums "soda" cēlies no auga Salsola soda (no tā pelniem ieguva nātrija karbonātu), bet "kalcinētā" nozīmē "izkarsētā" (senie alķīmiķi karsēšanu augstā temperatūrā dēvēja par kalcinēšanu un kalcinētās sodas iegūšanā tika izkarsēts tās kristālhidrāts).
 Atrašanās dabā
 Na2CO3 ir sastopams dabā dažu ezeru ūdenī (piemēram, Natrona ezerā Tanzānijā), kā arī augu, it sevišķi jūras aļģu, pelnos.
 Nātrija karbonāta minerāli
 Nahkolīts NaHCO3
 Trons Na2CO3·NaHCO3·2H2O
 Natrons Na2CO3·10H2O
 Termonatrīts Na2CO3·Н2O.
 Iegūšana
 Senāk sodu ieguva galvenokārt no ūdensaugu pelniem.
 Vēlāk tika izstrādātas 3 galvenās sodas iegūšanas metodes.
 Leblāna metode
 To patentējis franču ķīmiķis Nikola Leblāns (Nicolas Leblanc) 1791. gadā kā paņēmienu glaubersāls pārvēršanai sodā un tas pamatojās uz nātrija sulfāta jeb glaubersāls karsēšanu 1000 °C temperatūrā kopā ar krītu vai kaļķakmeni un kokogli. Ogle reducē nātrija sulfātu līdz sulfīdam:
 Na2SO4 + 2C → Na2S + 2CO2↑
 Nātrija sulfīds reaģē ar kalcija karbonātu:
 Na2S + СаСО3 → Na2CO3 + CaS
 Iegūto kausējumu šķīdina ūdenī - soda izšķīst, bet nešķīstošo kalcija sulfīdu var nofiltrēt. Šķīdumu pēc tam ietvaicē, iegūstot nātrija karbonāta kristālhidrātu, kuru var atūdeņot izkarsējot.
 Nātrija sulfātu savukārt var iegūt, apstrādājot akmenssāli (nātrija hlorīdu) ar sērskābi:
 2NaCl + H2SO4 → Na2SO4 + 2HCl↑
 Reakcijas gaitā izdalījušos hlorūdeņradi šķīdina ūdenī, iegūstot sālsskābi.
 Kad tika izstrādāta daudz ekonomiskākā Solveja metode (tā nedod kalcija sulfīda blakusproduktu), ar Leblāna paņēmienu strādājošās rūpnīcas tika slēgtas. 1900. gadā 90% sodas rūpnīcu jau strādāja pēc Solveja metodes.
 Solveja metode
 Beļģu inženieris ķīmiķis Ernests Solvejs (Ernest Solvay) 1861. gadā patentēja jaunu sodas ieguves paņēmienu, ko sauc arī par amonjaka metodi, jo tas pamatojas uz amonjaka un ogļskābās gāzes reakciju ar nātrija hlorīdu:
 NH3 + CO2 + H2O + NaCl → NaHCO3 + NH4Cl
 Relatīvi mazšķīstošās (9,6 g uz 100 g ūdens pie 20 °C) nātrija hidrogēnkarbonāta nogulsnes nofiltrē un karsē pie 140—160 °C:
 2NaHCO3 → Na2CO3 + CO2↑ + H2O
 Veidojas nātrija karbonāts un CO2. Ogļskābo gāzi no jauna izmanto ražošanas ciklā, tāpat kā amonjaku, kuru izdala no atsāļņa ar kalcija hidroksīda palīdzību:
 2NH4Cl + Ca(OH)2 → CaCl2 + 2NH3↑ + 2H2O
 Ogļskābo gāzi iegūst arī, karsējot kalcija karbonātu:
 CaCO3 → CaO + CO2↑
 Savukārt no kalcija oksīda rodas amonjaka reģenerēšanai nepieciešamais kalcija hidroksīds:
 CaO + H2O → Ca(OH)2
 Mūsdienās šo metodi plaši izmanto visā pasaulē.
 Hou metode
 Šo paņēmienu izstrādājis ķīniešu ķīmiķis Hou Debangs (Hou Debang) 1930. gados. Tā ir modificēta Solveja metode, kurā neizmanto kalcija karbonātu, bet amonija hlorīdu atdala no šķīduma, to atdzesējot līdz 10 °C.
 Īpašības
 Karsējot nātrija karbonātu, tas sadalās par nātrija oksīdu un ogļskābo gāzi. Ūdens šķīdumos, reaģējot ar oglekļa dioksīdu, nātrija karbonāts veido nātrija hidrogēnkarbonātu NaHCO3.
 Izmantošana
 Nātrija karbonāts ir viena no stikla pamatizejvielām. To lieto arī ziepju un sintētisko mazgāšanas līdzekļu ražošanā. Izmanto ūdens mīkstināšanai tehnikā (tvaika katlos) un sadzīvē, metālu attaukošanai, čuguna desulfatēšanai domnās. No sodas iegūst nātrija hidroksīdu, boraku, nātrija hidrogēnfosfātu. Pārtikas rūpniecībā to izmanto kā skābuma regulētāju, irdinātāju un pretsalipes vielu (E500).
 Sodu izmanto dzelzi saturošu metāla virsmu un detaļu papildus apstrādei pēc iedarbības ar smilšu, skrošu vai citu abrazīvu strūklu. No atmosfēras brīvā mitruma, tam savienojoties ar atmosfērā esošo oglekļa dioksīdu, veidojas ogļskābe, kas veicina dzelzs oksidēšanos jeb rūsēšanu. Izmantojot apstrādi ar sodu, tā veido skābes neitralizējošu slāni līdz brīdim, kad virsma tiek nomazgāta.
 Skatīt arī
 Soda
 Nātrija hidrogēnkarbonāts (dzeramā soda)
 Atsauces
 Nātrijs
 Karbonāti
 Skābuma regulētāji
 Irdinātāji
 Pretsalipes vielas
 Sadzīves ķīmija


type: contracts

text:
 4.8.2016
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 211/77
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 118/2015 HATÁROZATA
 (2015. április 30.)
 az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XX. mellékletének (Környezet) módosításáról [2016/1301]
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
 mivel:
 (1)
 A HL L 66., 2015.3.11., 20. o. által helyesbített, a feldolgozott papírtermékek uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról szóló, 2014. május 2-i 2014/256/EU bizottsági határozatot (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.
 (2)
 A beltéri és kültéri festékek és lakkok uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról szóló, 2014. május 28-i 2014/312/EU bizottsági határozatot (2) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.
 (3)
 A HL L 300., 2014.10.18., 69. o. által helyesbített, a 2011/263/EU, 2011/264/EU, 2011/382/EU, 2011/383/EU, 2012/720/EU és 2012/721/EU határozatoknak az anyagok osztályozásával kapcsolatos új fejlemények figyelembevétele érdekében történő módosításáról szóló, 2014. május 28-i 2014/313/EU bizottsági határozatot (3) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.
 (4)
 A melegvíz-üzemű fűtőberendezések uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó kritériumok megállapításáról szóló, 2014. május 28-i 2014/314/EU bizottsági határozatot (4) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.
 (5)
 A 2006/799/EK, a 2007/64/EK, a 2009/300/EK, a 2009/894/EK, a 2011/330/EU, a 2011/331/EU és a 2011/337/EU határozatnak az egyes termékekre vonatkozó uniós ökocímke odaítélésével kapcsolatos ökológiai kritériumok érvényességének meghosszabbítása céljából történő módosításáról szóló, 2014. június 5-i 2014/336/EU bizottsági határozatot (5) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.
 (6)
 A nyomtatott papír uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról szóló 2012/481/EU határozat módosításáról szóló, 2014. június 6-i 2014/345/EU bizottsági határozatot (6) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.
 (7)
 A textiltermékek uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról szóló, 2014. június 5-i 2014/350/EU bizottsági határozatot (7) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.
 (8)
 A villamos meghajtású, gázmotoros vagy gázabszorpciós hőszivattyúkról szóló 2007/742/EK határozat módosításáról szóló, 2014. június 13-i 2014/363/EU bizottsági határozatot (8) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.
 (9)
 Az ágybetétek uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok meghatározásáról szóló, 2014. június 23-i 2014/391/EU bizottsági határozatot (9) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.
 (10)
 A 2014/312/EU határozat hatályon kívül helyezi az EGT-megállapodásba foglalt 2009/543/EK (10) és 2009/544/EK (11) bizottsági határozatot, amelyeket ezért el kell hagyni az EGT-megállapodásból.
 (11)
 A 2014/391/EU határozat hatályon kívül helyezi az EGT-megállapodásba foglalt 2009/598/EK bizottsági határozatot (12), amelyet ezért el kell hagyni az EGT-megállapodásból.
 (12)
 Az EGT-megállapodás XX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,
 ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
 1. cikk
 Az EGT-megállapodás XX. melléklete a következőképpen módosul:
 1.
 A 2d. pont (2006/799/EK bizottsági határozat), a 2da. pont (2007/64/EK bizottsági határozat), a 2j. pont (2009/300/EK bizottsági határozat), a 2o. pont (2011/331/EU bizottsági határozat) és a 2zd. pont (2009/894/EK bizottsági határozat) a következő francia bekezdéssel egészül ki:
 „—
 32014 D 0336: a Bizottság 2014. június 5-i 2014/336/EU határozata (HL L 168., 2014.6.7., 112. o.)”.
 2.
 A 2e. pont (2011/264/EU bizottsági határozat) és a 2h. pont (2011/263/EU bizottsági határozat) a következő francia bekezdéssel egészül ki:
 „—
 32014 D 0313: a HL L 300., 2014.10.18., 69. o. által helyesbített, a Bizottság 2014. május 28-i 2014/313/EU határozata (HL L 164., 2014.6.3., 83. o.)”.
 3.
 A 2q. pont (2011/337/EU bizottsági határozat) és a 2s. pont (2011/330/EU bizottsági határozat) a következőkkel egészül ki:
 „, az alábbi módosítással:
 —
 32014 D 0336: a Bizottság 2014. június 5-i 2014/336/EU határozata (HL L 168., 2014.6.7., 112. o.)”.
 4.
 A 2r. pont (2011/382/EU bizottsági határozat), a 2t. pont (2011/383/EU bizottsági határozat), a 2zg. pont (2012/720/EU bizottsági határozat) és a 2zh. pont (2012/721/EU bizottsági határozat) a következőkkel egészül ki:
 „, az alábbi módosítással:
 —
 32014 D 0313: a HL L 300., 2014.10.18., 69. o. által helyesbített, a Bizottság 2014. május 28-i 2014/313/EU határozata (HL L 164., 2014.6.3., 74. o.)”.
 5.
 A 2v. pont (2009/544/EK bizottsági határozat) szövege helyébe a következő szöveg lép:
 „32014 D 0312: a Bizottság 2014. május 28-i 2014/312/EU határozata a beltéri és kültéri festékek és lakkok uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról (HL L 164., 2014.6.3., 45. o.)”.
 6.
 A 2w. pont (2009/598/EK bizottsági határozat) szövege helyébe a következő szöveg lép:
 „32014 D 0391: a Bizottság 2014. június 23-i 2014/391/EU határozata az ágybetétek uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok meghatározásáról (HL L 184., 2014.6.25., 18. o.)”.
 7.
 A 2z. pont (2009/543/EK bizottsági határozat) szövegét el kell hagyni.
 8.
 A 2zf. pont (2012/481/EU bizottsági határozat) a következőkkel egészül ki:
 „, az alábbi módosítással:
 —
 32014 D 0345: a Bizottság 2014. június 6-i 2014/345/EU határozata (HL L 170., 2014.6.11., 64. o.)”.
 9.
 A 2zc. pont (2007/742/EK bizottsági határozat) a következő francia bekezdéssel egészül ki:
 „—
 32014 D 0363: a Bizottság 2014. június 13-i 2014/363/EU határozata (HL L 177., 2014.6.17., 60. o.)”.
 10.
 A szöveg a 2zk. pont (2013/806/EU bizottsági határozat) után a következő pontokkal egészül ki:
 „2zl.
 32014 D 0256: a HL L 66., 2015.3.11., 20. o. által helyesbített, a Bizottság 2014. május 2-i 2014/256/EU határozata a feldolgozott papírtermékek uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról (HL L 135., 2014.5.8., 24. o.).
 2zm.
 32014 D 0314: a Bizottság 2014. május 28-i 2014/314/EU határozata a melegvíz-üzemű fűtőberendezések uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó kritériumok megállapításáról (HL L 164., 2014.6.3., 83. o.).
 2zn.
 32014 D 0350: a Bizottság 2014. június 5-i 2014/350/EU határozata a textiltermékek uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról (HL L 174., 2014.6.13., 45. o.)”.
 2. cikk
 A HL L 66., 2015.3.11., 20. o. által helyesbített 2014/256/EU határozatnak, a 2014/312/EU határozatnak, a HL L 300., 2014.10.18., 69. o. által helyesbített 2014/313/EU határozatnak, a 2014/314/EU, a 2014/336/EU, a 2014/345/EU, a 2014/350/EU, a 2014/363/EU és a 2014/391/EU határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.
 3. cikk
 Ez a határozat 2015. május 1-jén lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (*).
 4. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.
 Kelt Brüsszelben, 2015. április 30-án.
 az EGT Vegyes Bizottság részéről
 az elnök
 Gianluca GRIPPA
 (1) HL L 135., 2014.5.8., 24. o.
 (2) HL L 164., 2014.6.3., 45. o.
 (3) HL L 164., 2014.6.3., 74. o.
 (4) HL L 164., 2014.6.3., 83. o.
 (5) HL L 168., 2014.6.7., 112. o.
 (6) HL L 170., 2014.6.11., 64. o.
 (7) HL L 174., 2014.6.13., 45. o.
 (8) HL L 177., 2014.6.17., 60. o.
 (9) HL L 184., 2014.6.25., 18. o.
 (10) HL L 181., 2009.7.14., 27. o.
 (11) HL L 181., 2009.7.14., 39. o.
 (12) HL L 203., 2009.8.5., 65. o.
 (*) Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.


text:
Is é an 29 Feabhra an 60ú lá den bhliain de réir an fhéilire Ghréagóra. Tá 306 lá fágtha sa bhliain.
 Féilte
 Daoine a rugadh ar an lá seo
 1160 — Pápa Innocentius III, Pápa ó 1198 go 1216
 1468 — Pápa Pól III (b. 1549)
 1792 — Gioachino Rossini, scríbhneoir ceoldrámaí Iodálach
 1840 — Seán Pilib Ó Maolchalann, innealtóir Éireannach
 1860 — Herman Hollerith, innealtóir (b.1929)
 1920 — Michèle Morgan, ban-aisteoir Francach
 1976 — Ja Rule, ceoltóir rap
 1984 — Philip McGuinness, iománaí agus imreoir peil Ghaelach
 Daoine a fuair bás ar an lá seo
 468 — Pápa Hilarius
 1944 — Pehr Evind Svinhufvud, uachtarán na Fionlainne (r.1861)
 1976 — Liam Cunningham, polaiteoir Éireannach
 Tarluithe eile
 1992 - Reifreann i mBosnia-Heirseagaivéin um an neamhspleáchas náisiúnta
 0229
 Feabhra, 29


text:
 19.3.2011
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 89/4
 Ordonanța Curții (Camera a cincea) din 15 decembrie 2010 (cerere de pronunțare a unei hotărâri preliminare formulată de Audiencia Provincial de Oviedo — Spania) — Angel Lorenzo González Alonso/Nationale Nederlanden Vida Cia De Seguros y Reaseguros SAE
 (Cauza C-352/10) (1)
 (Trimitere preliminară - Inadmisibilitate)
 2011/C 89/07
 Limba de procedură: spaniola
 Instanța de trimitere
 Audiencia Provincial de Oviedo
 Părțile din acțiunea principală
 Reclamant: Angel Lorenzo González Alonso
 Pârâtă: Nationale Nederlanden Vida Cia De Seguros y Reaseguros SAE
 Obiectul
 Cerere de pronunțare a unei hotărâri preliminare — Audiencia Provincial de Oviedo — Interpretarea articolului 3 alineatul (2) litera (d) din Directiva 85/577/CEE a Consiliului din 20 decembrie 1985 privind protecția consumatorilor în cazul contractelor negociate în afara spațiilor comerciale (JO L 372, p. 31, Ediție specială, 15/vol. 1, p. 188) — Contract încheiat în afara spațiilor comerciale prin care se urmărește oferirea unei asigurări de viață în schimbul plății lunare a unei prime investite în diverse instrumente ale aceleiași întreprinderi
 Dispozitivul
 Cererea de pronunțare a unei hotărâri păreliminare prezentate de Audiencia Provincial de Oviedo prin decizia din 22 iunie 2010 este vădit inadmisibilă.
 (1) JO C 288, 23.10.2010.


text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,2.4.2020
 COM(2020) 141 final
 2020/0058(COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 lena leasaítear Rialachán (AE) Uimh. 223/2014 i ndáil le bearta sonracha a thabhairt isteach chun dul i ngleic leis an ngéarchéim COVID-19
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1.COMHTHÉACS AN TOGRA
 •Forais agus cuspóirí an togra
 Tá éifeachtaí díreacha agus indíreacha ráig COVID-19 fós ag dul i méid sna Ballstáit uile. Cás nach bhfacthas a leithéid riamh is ea an cás reatha agus ní mór bearta eisceachtúla a chur i bhfeidhm a bheidh curtha in oiriúint don chás sin.
 Leis an chéad leagan den “Tionscnamh Infheistíochta um Fhreagairt ar an gCoróinvíreas” (CRII), pacáiste beart a bheartaigh an Coimisiún an 13 Márta 2020, tugadh isteach roinnt athruithe tábhachtacha lenar féidir freagairt níos éifeachtaí a thabhairt ar an gcás reatha.
 Bhí an tionscnamh sin dírithe ar infheistíochtaí a chur chun cinn trí chúlchistí airgid atá ar fáil i gCistí Struchtúracha agus Infheistíochta na hEorpa (Cistí SIE) a shlógadh chun dul i ngleic leis an ngéarchéim láithreach, chomh maith le bearta comhlántacha ina dhiaidh sin mar a mholtar faoin Tionscnamh Infheistíochta um Fhreagairt ar an gCoróinvíreas Plus. Mar sin féin, tá gá le bearta breise, lena n‐áirítear i réimsí beartais eile, go háirithe chun na daoine is leochailí a chosaint.
 Dúshlán nach bhfacthas a leithéid riamh is ea géarchéim an choróinvíris le haghaidh na n‐oibríochtaí agus an tseachadta chuig na daoine is díothaí lena dtacaíonn an Ciste um Chabhair Eorpach do na Daoine is Díothaí (FEAD).
 Thar aon ní eile, tá rioscaí sonracha i leith na ndaoine is díothaí ag baint leis an ngéarchéim, atá i measc na ndaoine is leochailí inár sochaithe. Dá bhrí sin, ní mór bearta sonracha a dhéanamh go práinneach chun na daoine sin a chosaint ar an ngalar agus chun a áirithiú go sroichfidh cúnamh FEAD iad go fóill, cuir i gcás tríd an trealamh cosanta is gá ar an ngalar a sholáthar. Na laincisí ó thaobh lóistíochta agus acmhainní daonna de atá ar dháileadh bia agus cúnaimh ábhartha bhunúsaigh agus ar thacaíocht cuimsithe shóisialta, tá siad ag dul i méid, go háirithe de bharr an ghaibhnithe agus an ghá phráinnigh le bearta scartha sóisialta a chur i bhfeidhm chun leathadh an víris a shrianadh. Tá neart oibrithe deonacha ann nach féidir a chur i mbun oibre a thuilleadh, oibrithe a bhfuil seasamh an Chiste orthu, toisc gur minic a bhaineann siad leis na grúpaí is mó atá i mbaol géarbhreoiteachta de dheasca COVID-19. Tá gá, mar sin féin, lena áirithiú go sroichfidh an tacaíocht sin na daoine is díothaí go fóill, e.g. trí mhodhanna nua seachadta lena n‐áiritheofar sábháilteacht na ndaoine uile a bhfuil baint acu le cur chun feidhme FEAD agus sábháilteacht na ndaoine is díothaí.
 Ní mór mar sin, le Rialachán FEAD, é a chur ar a gcumas d'Údaráis Bhainistíochta, d'eagraíochtaí comhpháirtíochta agus do ghníomhaithe eile atá páirteach i gcur chun feidhme an Chiste freagra tapa a thabhairt ar riachtanais bhreise na spriocghrúpaí atá i mbaol tuilleadh cruatain arna eascairt as an ngéarchéim seo, riachtanais atá ag teacht chun cinn fós.
 Dá réir sin, tá sé beartaithe ag an gCoimisiún leasú a dhéanamh ar Rialachán FEAD chun freagairt a thabhairt ar na dúshláin atá roimh údaráis phoiblí agus roimh eagraíochtaí comhpháirtíochta i leith chur chun feidhme FEAD le linn ráig COVID-19.
 I gcomhréir leis na leasuithe atá beartaithe i dtaca le Cistí SIE, tá sé beartaithe forálacha sonracha a thabhairt isteach lenar féidir leis na Ballstáit na bearta is gá a chur i bhfeidhm go tapa chun aghaidh a thabhairt ar an staid éigeandála seo. Ar nós an mhéid a moladh i dtaca le Cistí SIE, tá sé beartaithe go mbeidh an caiteachas le haghaidh na n‐oibríochtaí FEAD sin atá ag cothú acmhainneachtaí freagartha ar ghéarchéim ráig COVID-19 incháilithe ón 1 Feabhra 2020. Mar an gcéanna, tá sé beartaithe nach gceanglófar leasú ar ghnéithe áirithe den chlár oibríochtúil atá dírithe ar aghaidh a thabhairt ar ráig COVID-19 a fhormheas le cinneadh ón gCoimisiún. Thairis sin, tugtar isteach leis an togra an deis d'údaráis cúnamh bia agus cúnamh ábhartha bunúsach a sheachadadh trí bhíthin dearbhán leictreonach, toisc go laghdaíonn sé sin an baol éilithe le linn sheachadadh an bhia nó an chúnaimh ábhartha bhunúsaigh.
 I dteannta na n‐athruithe sin, tá sé beartaithe freisin solúbthacht a thabhairt isteach maidir le hurramú ceanglas dlíthiúil áirithe le linn na tréimhse seo, ós tréimhse í nach bhfacthas a leithéid riamh. Tá sé beartaithe go heisceachtúil i gcás na bliana seo go gcuirfear síneadh leis an sprioc-am le haghaidh an Tuarascáil Bhliantúil ar Chur Chun Feidhme a chur isteach agus tá sé leagtha síos go soiléir go bhféadfaidh Ballstáit nósanna imeachta um rialú agus um iniúchadh a choigeartú le linn na ráige. Tá sé beartaithe freisin forálacha sonracha a thabhairt isteach maidir le hincháilitheacht costas arna thabhú ag tairbhithe i gcás ina mbeidh moill ar sheachadadh an bhia, an chúnaimh ábhartha bhunúsaigh nó an chúnaimh shóisialta, agus i gcás oibríochtaí ar fionraí agus oibríochtaí nár cuireadh chun feidhme ina n‐iomláine.
 Ar deireadh, lena áirithiú go bhféadfar an tacaíocht uile ón gCiste a shlógadh chun éifeachtaí na géarchéime sláinte poiblí ar na daoine is díothaí a laghdú, mar bheart sealadach eisceachtúil, gan dochar do na rialacha a mbeadh feidhm leo faoi ghnáthdhálaí, is gá cead a thabhairt go sealadach cómhaoiniú 100 % a thabhairt as buiséad an Aontais.
 •Comhsheasmhacht le forálacha beartais atá sa réimse beartais cheana
 Tá an togra seo comhsheasmhach le forálacha beartais atá sa réimse beartais cheana, go háirithe le forálacha a mhol an Coimisiún i dtaca le Cistí SIE mar fhreagairt ar ráig COVID-19, mar chuid de CRII agus de CRII+.
 •Comhsheasmhacht le beartais eile de chuid an Aontais
 Tá an togra comhsheasmhach le tograí agus le tionscnaimh eile a ghlac an Coimisiún Eorpach, go háirithe le tograí a ghlac an Coimisiún i dtaca le Cistí SIE mar fhreagairt ar ráig COVID-19. Tá sé ina chuid den dara pacáiste reachtach a ghlac an Coimisiún, lena n‐áirítear tograí chun Rialachán na bhForálacha Coiteanna a leasú.
 2.BUNÚS DLÍ, COIMHDEACHT AGUS COMHRÉIREACHT
 •Bunús dlí
 Tá an togra bunaithe ar Airteagal 175(3) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh. Déantar foráil leis gur ceadmhach ráta cómhaoinithe 100 % a bheith ann go sealadach chomh maith le foráil maidir le soiléireacht i leith incháilitheacht caiteachais a ndéanann na bearta a cuireadh i bhfeidhm mar fhreagairt ar an ngéarchéim sláinte difear dó. Ar deireadh, maolaítear leis roinnt ceanglas ar na Ballstáit i gcás ina gcruthóidh na ceanglais sin ualaí riaracháin a bhféadfadh moill a chur ar chur chun feidhme beart um fhreagairt ar an ngéarchéim. Ní dhéanann na hathruithe eisceachtúla sin dochar do na rialacha a bhfuil feidhm leo faoi ghnáthdhálaí.
 •Coimhdeacht (maidir le hinniúlacht neamheisiach)
 Comhlíonann an togra prionsabal na coimhdeachta.
 •Comhréireacht
 Tá an togra comhréireach agus níl aon fhoráil ann nach bhfuil gá léi chun cuspóirí an Chonartha a bhaint amach. Tá sé teoranta do na leasuithe a mheastar a bhfuil gá leo chun aghaidh a thabhairt ar na fadhbanna atá ag na Ballstáit le linn ghéarchéim COVID-19 i gcomhthéacs chur chun feidhme FEAD.
 •An rogha ionstraime
 An ionstraim atá beartaithe: leasú ar an Rialachán atá ann faoi láthair.
 Tá iniúchadh déanta ag an gCoimisiún i dtaobh na ndeiseanna atá ann faoin gcreat dlíthiúil agus tá sé den tuairim gur gá Rialachán (AE) Uimh. 223/2014 a leasú.
 3.TORTHAÍ Ó MHEASTÓIREACHTAÍ EX POST, Ó CHOMHAIRLIÚCHÁIN LEIS NA PÁIRTITHE LEASMHARA AGUS Ó MHEASÚNUITHE TIONCHAIR
 •Meastóireachtaí ex post/seiceálacha oiriúnachta ar an reachtaíocht atá ann cheana
 I bhfianaise dhálaí sonracha an togra seo, ní dhearnadh aon mheastóireacht ex post ná seiceálacha oiriúnachta ar an reachtaíocht atá ann cheana.
 •Comhairliúcháin leis na páirtithe leasmhara
 I bhfianaise dálaí sonracha an togra seo, ní raibh aon chomhairliúchán ann le páirtithe leasmhara seachtracha.
 •Bailiú agus úsáid saineolais
 Níor ghá saineolas seachtrach a úsáid.
 •Measúnú tionchair
 Neamhbhainteach.
 •Oiriúnacht rialála agus simpliú
 Ní tionscnamh é seo atá faoi chuimsiú an Chláir um Oiriúnacht agus Feidhmíocht Rialála (REFIT).
 •Cearta bunúsacha
 Níl aon iarmhairt ag an togra seo maidir le cosaint na gceart bunúsach.
 4.IMPLEACHTAÍ BUISÉADACHA
 Chun an modhnú atá beartaithe a dhéanamh, ní gá aon athrú a dhéanamh ar uasteorainneacha bliantúla an Chreata Airgeadais Ilbhliantúil maidir le gealltanais agus le híocaíochtaí de réir mar atá siad leagtha síos i Rialachán (AE) Uimh. 223/2014. Níl aon athrú ar mhiondealú iomlán bliantúil na leithreasuithe faoi chomhair gealltanas le haghaidh an Chiste um Chabhair Eorpach do na Daoine is Díothaí.
 Éascóidh an togra luathú ar chur chun feidhme an chláir agus beidh tús-ualú na leithreasuithe íocaíochta ina dtoradh air.
 Déanfaidh an Coimisiún grinnfhaireachán ar thionchar an mhodhnaithe atá beartaithe ar leithreasuithe íocaíochta in 2020, agus cur chur chun feidhme an bhuiséid agus réamhaisnéisí atá leasaithe ag na Ballstáit araon á gcur san áireamh.
 5.EILIMINTÍ EILE
 •Pleananna cur chun feidhme agus socruithe faireacháin, meastóireachta agus tuairiscithe
 Déanfar faireachán agus tuairisciú ar chur chun feidhme na mbeart faoi chuimsiú na sásraí tuairiscithe ginearálta a bunaíodh le Rialachán (AE) Uimh. 223/2014.
 •Doiciméid mhíniúcháin (le haghaidh treoracha)
 Neamhbhainteach
 2020/0058 (COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 lena leasaítear Rialachán (AE) Uimh. 223/2014 i ndáil le bearta sonracha a thabhairt isteach chun dul i ngleic leis an ngéarchéim COVID-19
 TÁ PARLAIMINT NA hEORPA AGUS COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 175(3) de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 Tar éis dóibh an dréachtghníomh reachtach a chur chuig na parlaimintí náisiúnta,
 Ag féachaint don tuairim ó Choiste Eacnamaíoch agus Sóisialta na hEorpa
 1
 ,
 Ag féachaint don tuairim ó Choiste na Réigiún
 2
 ,
 Ag gníomhú dóibh i gcomhréir leis an ngnáthnós imeachta reachtach,
 De bharr an mhéid seo a leanas:
 (1)Le Rialachán (AE) Uimh. 223/2014 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 3
 leagtar síos rialacha is infheidhme maidir leis an gCiste um Chabhair Eorpach do na Daoine is Díothaí.
 (2)Chuaigh ráig COVID-19 i bhfeidhm ar na Ballstáit ar bhealach nach bhfacthas a leithéid riamh roimhe. Baineann rioscaí níos airde leis an ngéarchéim do na daoine is leochailí, amhail na daoine is díothaí, agus, go háirithe, d'fhéadfadh sé an tacaíocht a sholáthraíonn an Ciste um Chabhair Eorpach do na Daoine is Díothaí a chur i mbaol.
 (3)Chun foráil a dhéanamh d'fhreagairt láithreach ar thionchar na géarchéime ar na daoine is díothaí, ba cheart an caiteachas ar oibríochtaí chun acmhainneachtaí freagartha ar ghéarchéim ráig COVID-19 a chothú a bheith incháilithe amhail ón 1 Feabhra 2020.
 (4)D'fhonn an t‐ualach a mhaolú ar bhuiséid phoiblí atá ag tabhairt freagairt ar an ngéarchéim, ba cheart an deis eisceachtúil a thabhairt do na Ballstáit ráta cómhaoinithe 100 % a iarraidh le cur i bhfeidhm le haghaidh na bliana cuntasaíochta 2020-2021, i gcomhréir le leithreasuithe buiséid agus faoi réir an chistithe atá ar fáil. Bunaithe ar mheasúnú ar chur chun feidhme an ráta cómhaoinithe eisceachtúil sin, féadfaidh an Coimisiún leathnú ar an mbeart sin a bheartú.
 (5)Chun a áirithiú gur féidir na daoine is díothaí cúnamh a fháil fós ón gCiste i dtimpeallacht shábháilte, is gá foráil a dhéanamh maidir le solúbthacht leordhóthanach do na Ballstáit chun na scéimeanna tacaíochta a mhodhnú don chomhthéacs reatha, lena n‐áirítear trí scéimeanna seachadta malartacha a cheadú le dearbháin leictreonacha agus trí chead a thabhairt do na Ballstáit eilimintí áirithe den chlár oibríochtúil a leasú gan a cheangal gur gá é a ghlacadh le cinneadh ón gCoimisiún. Ionas nach gcuirfear isteach ar na scéimeanna seachadta traidisiúnta, ba cheart é a bheith indéanta freisin an t‐ábhar agus an trealamh cosanta a sholáthar d'eagraíochtaí comhpháirtíochta atá lasmuigh den bhuiséad um chúnamh teicniúil.
 (6)Is iomchuí rialacha sonracha um chinneadh na gcostas incháilithe a iompróidh tairbhithe a leagan síos i gcás ina mbeidh moill ar oibríochtaí áirithe, nó ina mbeidh siad curtha ar fionraí nó nach gcuirfear chun feidhme iad go hiomlán mar gheall ar ráig COVID-19.
 (7)Chun é a chur ar chumas na mBallstát díriú ar bhearta a thabhairt isteach chun freagairt a thabhairt ar an ngéarchéim agus chun cur isteach ar sholáthar na tacaíochta do na daoine is díothaí mar gheall ar rioscaí éillithe a sheachaint, is iomchuí foráil a dhéanamh maidir le bearta sonracha chun an t‐ualach riaracháin ar údaráis a laghdú agus chun solúbthacht a chur ar fáil maidir le comhlíonadh ceanglas reachtach áirithe, maidir le faireachán agus le rialú agus iniúchadh go háirithe.
 (8)Ós rud é go bhfuil práinn leis na bearta sin chun cur chun feidhme éifeachtach an Chiste um Chabhair Eorpach do na Daoine is Díothaí le linn ghéarchéim COVID-19 a thabhairt isteach, ba cheart an Rialachán sin a theacht i bhfeidhm an lá tar éis a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 (9)I bhfianaise ráig COVID-19 agus na práinne atá i gceist le haghaidh a thabhairt ar an ngéarchéim sláinte phoiblí a bhaineann léi, measadh gurbh iomchuí foráil a dhéanamh maidir le heisceacht ar an tréimhse ocht seachtaine dá dtagraítear in Airteagal 4 de Phrótacal Uimh. 1 maidir le ról na bparlaimintí náisiúnta san Aontas Eorpach, atá i gceangal leis an gConradh ar an Aontas Eorpach, leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh agus leis an gConradh ag bunú an Chomhphobail Eorpaigh do Fhuinneamh Adamhach.
 (10)Ba cheart, dá bhrí sin, Rialachán (AE) Uimh. 223/2014 a leasú dá réir,
 TAR ÉIS AN RIALACHÁN SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 Leasaítear Rialachán (AE) Uimh. 223/2014 mar a leanas:
 (1)In Airteagal 9, cuirtear an méid seo a leanas in ionad mhír 4:
 4. Níl feidhm ag míreanna 1, 2 agus 3 chun críocha eilimintí de chlár oibríochtúil atá faoi fhoranna 3.5 agus 3.6 agus roinn 4 faoi seach, eilimintí de na teimpléid do chláir oibríochtúla a leagtar amach in Iarscríbhinn I nó na heilimintí a leagtar amach i bpointe (a), (b), (c), (d), (e) agus (g) d'Airteagal 7(2) a mhodhnú i gcás ina modhnófar iad mar gheall ar an bhfreagairt ar an ngéarchéim ráig COVID-19.
 Tabharfaidh an Ballstát fógra don Choimisiún faoi aon chinneadh na heilimintí dá dtagraítear sa chéad fhomhír a mhodhnú laistigh de mhí amháin ó dháta an chinnidh sin. Sonrófar sa Chinneadh an dáta a thiocfaidh sé i bhfeidhm, agus ní thiocfaidh sé i bhfeidhm sula nglacfar é.”
 (2)In Airteagal 13(1), cuirtear an fhomhír seo a leanas leis:
 “De mhaolú ar an gcéad fhomhír, is é an 30 Meán Fómhair 2020 an spriocdháta chun an tuarascáil bhliantúil ar chur chun feidhme don bhliain 2019 a chur isteach.”
 (3)In Airteagal 20, cuirtear isteach an mhír seo a leanas :
 “1a
 De mhaolú ar mhír 1, ar iarraidh ó Bhallstát, féadfar ráta cómhaoinithe 100 % a chur i bhfeidhm maidir leis an gcaiteachas poiblí arna dhearbhú in iarratais ar íocaíocht le linn na bliana cuntasaíochta dar tús an 1 Iúil 2020 agus dar críoch an 30 Meitheamh 2021.
 Iarratais ar mhodhnú ar an ráta cómhaoinithe, déanfar iad tríd an nós imeachta maidir le cláir oibríochtúla a leasú a leagtar amach in Airteagal 9 agus beidh an clár athbhreithnithe ag gabháil leo. Ní bheidh feidhm ag an ráta cómhaoinithe 100 % ach amháin má bhíonn an clár comhfhreagrach formheasta ag an gCoimisiún roimh an t‐iarratas críochnaitheach ar íocaíocht eatramhach a chur isteach i gcomhréir le hAirteagal 45(2) ar a dhéanaí.
 Sula gcuirfear an chéad iarratas ar íocaíocht isteach don bhliain chuntasaíochta dar tús an 1 Iúil 2021, tabharfaidh na Ballstáit fógra don tábla dá dtagraítear i roinn 5.1 de na teimpléid do chláir oibríochtúla a leagtar amach in Iarscríbhinn I, lena ndeimhneofar an ráta cómhaoinithe ab infheidhme le linn na bliana cuntasaíochta dar críoch an 30 Meitheamh 2020.”
 (4)In Airteagal 22(4), cuirtear an fhomhír seo a leanas isteach:
 “De mhaolú ar an gcéad fhomhír, beidh caiteachas ar oibríochtaí chun acmhainneachtaí freagartha ar ghéarchéim ráig COVID-19 a chothú incháilithe ón 1 Feabhra 2020.”
 (5)In Airteagal 23, cuirtear an mhír seo a leanas isteach:
 “4a.
 Is féidir an bia agus/nó an cúnamh ábhartha bunúsach a sholáthar go díreach do na daoine is díothaí nó go hindíreach le dearbháin nó cártaí leictreonacha, ar choinníoll nach féidir iad a fhuascailt ach in aghaidh bia agus/nó cúnamh ábhartha bunúsach, mar a leagtar amach in Airteagal 2(1).”
 (6)In Airteagal 26, leasaítear mír 2 mar a leanas:
 (1)Cuirtear an méid seo a leanas in ionad phointe (a):
 “(a) na costais a bhaineann le bia agus/nó cúnamh ábhartha bunúsach a cheannach agus na costais a bhaineann le hábhar agus trealamh cosanta pearsanta a cheannach d'eagraíochtaí comhpháirtíochta,”
 (2)Cuirtear an méid seo a leanas in ionad phointe (c):
 “(c) na costais riaracháin, iompair agus stórála a iompróidh na heagraíochtaí comhpháirtíochta ag ráta comhréidh 5 % de na costais dá dtagraítear i bpointe (a); nó 5 % de luach na dtáirgí bia arna ndiúscairt i gcomhréir le hAirteagal 16 de Rialachán (AE) Uimh. 1308/2013;”
 (7)Cuirtear isteach an tAirteagal 26a, an tAirteagal 26b agus an tAirteagal 26c seo a leanas:
 “Airteagal 26a
 Incháilitheacht caiteachais ar oibríochtaí dá dtugtar tacaíocht faoi Chlár Oibríochtúil I le linn dóibh a bheith ar fionraí mar gheall ar ráig COVID-19
 Ní thiocfaidh laghdú ar na costais incháilithe a iompróidh an comhlacht ceannaigh nó ar eagraíochtaí comhpháirtíochta i gcomhréir le hAirteagal 26(2) de thoradh moilleanna ar sheachadadh bia/cúnaimh ábhartha bhunúsaigh mar gheall ar ráig COVID-19. Féadfar na costais seo a dhearbhú don Choimisiún i gcomhréir le hAirteagal 26(2) sula seachadfar an bia/cúnamh ábhartha bunúsach chuig na daoine is díothaí ar choinníoll go gcuirfear tús leis an seachadadh arís nuair a bheidh deireadh leis an ngéarchéim COVID-19.
 I gcás ina mbeidh bia lofa mar gheall ar an seachadadh a bheith curtha ar fionraí de thoradh an ráig COVID-19, ní laghdófar na costais a leagtar amach i bpointe (a) de mhír 2 d'Airteagal 26.
 Airteagal 26b
 Incháilitheacht caiteachais ar oibríochtaí dá dtugtar tacaíocht faoi Chlár Oibríochtúil I le linn dóibh a bheith ar fionraí mar gheall ar ráig COVID-19
 1.
 Maidir le hoibríochtaí a bhfuil a gcur chun feidhme curtha ar fionraí mar gheall ar ráig COVID-19, féadfaidh Ballstát an caiteachas a tabhaíodh le linn dóibh a bheith ar fionraí a mheas mar chaiteachas incháilithe fiú murar soláthraíodh aon seirbhís, ar choinníoll go gcomhlíonfar na coinníollacha carnacha a leanas:
 (a)
 go gcuirfear cur chun feidhme na hoibríochta ar fionraí tar éis an 31 Eanáir 2020;
 (b)
 gurb í ráig COVID-19 is cúis leis an oibríocht a bheith ar fionraí;
 (c)
 gur tabhaíodh an caiteachas agus gur íocadh as;
 (d)
 gur fíorchostas don tairbhí é an caiteachas nach féidir a aisghabháil nó a chúiteamh; maidir le haisghabhálacha agus cúiteamh nach soláthraíonn an Ballstát, féadfaidh an Ballstát glacadh leis go léireofar comhlíonadh an choinníll sin le dearbhú ón tairbhí; bainfear aisghabhálacha agus cúiteamh den chaiteachas;
 (e)
 go bhfuil an caiteachas teoranta do thréimhse na fionraí.
 2.
 Maidir le hoibríochtaí ina dtugtar aisíocaíocht don tairbhí ar bhonn roghanna costas simplithe agus ina gcuirtear cur chun feidhme na ngníomhaíochtaí is bonn le haisíocaíocht a chur i gcrích ar fionraí mar gheall ar ráig COVID-19, féadfaidh an Ballstát lena mbaineann aisíocaíocht a thabhairt don tairbhí ar bhonn an aschuir beartaithe le haghaidh thréimhse na fionraí, fiú mura soláthrófar aon ghníomhaíocht, ar choinníoll go gcomhlíonfar na coinníollacha carnacha a leanas:
 (a)
 go gcuirfear cur chun feidhme na n‐oibríochtaí ar fionraí tar éis an 31 Eanáir 2020;
 (b)
 gurb í ráig COVID-19 is cúis leis na hoibríochtaí a bheith ar fionraí;
 (c)
 go gcomhfhreagróidh na roghanna costas simplithe d'fhíorchostas a iompróidh an tairbhí, agus a léireoidh sé agus nach féidir a aisghabháil ná a chúiteamh; maidir le haisghabhálacha agus cúiteamh nach soláthraíonn an Ballstát, féadfaidh an Ballstát glacadh leis nach bhfuil aon aisghabhálacha ná aon chúiteamh ann ar bhonn dearbhú ón tairbhí; bainfear aisghabhálacha agus cúiteamh den mhéid a chomhfhreagraíonn don rogha chostais shimplithe;
 (d)
 go mbeidh an aisíocaíocht leis an tairbhí teoranta do thréimhse na fionraí.
 Maidir leis na hoibríochtaí dá dtagraítear sa chéad fhomhír, féadfaidh an Ballstát aisíocaíocht a thabhairt don tairbhí ar bhonn na gcostas dá dtagraítear in Airteagal 25(1)(a) ar choinníoll go gcomhlíonfar na coinníollacha a leagtar amach i mír 1 den Airteagal sin.
 Má thugann Ballstát aisíocaíocht don tairbhí ar bhonn na dá rogha, áiritheoidh sé nach n‐aisíocfar an caiteachas ach aon uair amháin.
 Airteagal 26c
 Incháilitheacht caiteachais ar oibríochtaí dá dtugtar tacaíocht faoi Chlár Oibríochtúil II nó faoi chúnamh teicniúil nach bhfuil curtha chun feidhme go hiomlán mar gheall ar ráig COVID-19
 1. Féadfaidh Ballstát an caiteachas ar oibríochtaí nach mbeidh curtha chun feidhme go hiomlán mar gheall ar ráig COVID-19 a mheas mar chaiteachas incháilithe, má chomhlíontar na coinníollacha carnacha a leanas:
 (a) go gcuirfear cur chun feidhme na hoibríochta ar ceal tar éis an 31 Eanáir 2020;
 (b) gurb í ráig COVID-19 is cúis leis an oibríocht a bheith ar ceal;
 (c) gur thabhaigh an tairbhí an caiteachas a tabhaíodh sular cuireadh an oibríocht ar ceal agus gur íoc sé as.
 2. Maidir le hoibríochtaí as a n‐aisíocfar tairbhí ar bhonn roghanna costas simplithe, féadfaidh Ballstát an caiteachas ar oibríochtaí nach bhfuil curtha chun feidhme go hiomlán mar gheall ar ráig COVID-19 a mheas mar chaiteachas incháilithe, má chomhlíontar na coinníollacha carnacha a leanas:
 (a)
 go gcuirfear cur chun feidhme na hoibríochta ar ceal tar éis an 31 Eanáir 2020;
 (b)
 gurb í ráig COVID-19 is cúis leis an oibríocht a bheith ar ceal;
 (c)
 go mbeidh na gníomhaíochtaí a chumhdófar leis na roghanna costais simplithe curtha i gcrích, go páirteach ar a laghad, sula gcuirfear an oibríocht ar ceal.
 Maidir leis na hoibríochtaí dá dtagraítear sa chéad fhomhír, féadfaidh an Ballstát aisíocaíocht a thabhairt don tairbhí ar bhonn na gcostas dá dtagraítear in Airteagal 25(1)(a) ar choinníoll go gcomhlíonfar na coinníollacha a leagtar amach i mír 1 den Airteagal sin.
 Má thugann an Ballstát aisíocaíocht don tairbhí ar bhonn an dá rogha, áiritheoidh sé nach n‐aisíocfar an caiteachas céanna ach aon uair amháin.”
 (8)In Airteagal 30, cuirtear an mhír seo a leanas isteach:
 “1a. Ar bhonn na hanailíse ar na rioscaí a d'fhéadfadh a bheith ann, féadfaidh na Ballstáit ceanglais níos boige maidir le rialú agus taifead iniúchóireachta a leagan síos maidir le dáileadh bia/cúnaimh ábhartha bhunúsaigh ar na daoine is díothaí le linn thréimhse ráig COVID-19.”
 Airteagal 2
 Tiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm an lá tar éis lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 Beidh an Rialachán seo ina cheangal go huile agus go hiomlán agus beidh sé infheidhme go díreach i ngach Ballstát.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann Pharlaimint na hEorpa
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 An tUachtarán
 RÁITEAS AIRGEADAIS REACHTACH
 LEAGAN AMACH AN TOGRA/TIONSCNAIMH
 1.1.Teideal an togra/tionscnaimh
 1.2.Réimse/réimsí beartais lena mbaineann i gcreat ABM/ABB
 1.3.Teideal an togra/tionscnaimh
 1.4.Cuspóirí
 1.5.Forais an togra/tionscnaimh
 1.6.Fad agus tionchar airgeadais
 1.7.Modhanna bainistíochta atá beartaithe
 2.BEARTA BAINISTÍOCHTA
 2.1.Rialacha faireacháin agus tuairiscithe
 2.2.Córas bainistíochta agus rialaithe
 2.3.Bearta chun calaois agus neamhrialtachtaí a chosc
 3.AN TIONCHAR AIRGEADAIS A MHEASTAR A BHEIDH AG AN TOGRA/TIONSCNAMH
 3.1.Ceannteidil an chreata airgeadais ilbhliantúil agus na línte buiséid ar a n‐imreofar tionchar
 3.2.An tionchar a mheastar a bheidh ag an togra ar chaiteachas
 3.2.1.Achoimre ar an tionchar a mheastar a bheidh ag an togra ar chaiteachas
 3.2.2.Achoimre ar an tionchar a mheastar a bheidh ag an togra ar leithreasuithe faoi chomhair oibríochtaí
 3.2.3.An tionchar a mheastar a bheidh ag an togra ar leithreasuithe de chineál riaracháin
 3.2.4.Comhoiriúnacht don chreat airgeadais ilbhliantúil reatha
 3.2.5.Ranníocaíochtaí ó thríú páirtithe
 3.3.An tionchar a mheastar a bheidh ar ioncam
 RÁITEAS AIRGEADAIS REACHTACH
 1.LEAGAN AMACH AN TOGRA/TIONSCNAIMH
 1.1.Teideal an togra/tionscnaimh
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 lena leasaítear (AE) Uimh. 223/2014 i ndáil le tabhairt isteach beart sonrach chun dul i ngleic le géarchéim COVID-19 crisis
 1.2.Réimse/réimsí beartais lena mbaineann i gcreat ABM/ABB
 4
 4 Fostaíocht, gnóthaí sóisialta agus cuimsiú
 04 06 - An Ciste um Chabhair Eorpach do na Daoine is Díothaí
 04 06 01 – Cuimsiú sóisialta a chur chun cinn agus na cineálacha bochtaineachta is measa san Aontas a mhaolú
 1.3.Teideal an togra/tionscnaimh
 ◻ Baineann an togra/tionscnamh le beart nua
 ◻ Baineann an togra/tionscnamh le beart nua a leanann treoirthionscadal/réamhbheart
 5
 ⌧ Baineann an togra/tionscnamh le síneadh ar bheart atá ann cheana
 ◻ Baineann an togra/tionscnamh le beart a atreoraíodh i dtreo beart nua
 1.4.Cuspóirí
 1.4.1.Cuspóirí straitéiseacha ilbhliantúla an Choimisiúin ar a bhfuil an togra/tionscnamh dírithe
 Neamhbhainteach
 1.4.2.Cuspóirí sonracha agus gníomhaíochtaí ABM/ABB lena mbaineann
 Cuspóir sonrach Uimh.
 Neamhbhainteach
 Gníomhaíochtaí ABM/ABB lena mbaineann
 Neamhbhainteach
 1.4.3.An toradh agus an tionchar a mheastar a bheidh ann
 Sonraigh an tionchar a bheadh ag an togra/tionscnamh ar na tairbhithe/grúpaí ar a bhfuil sé dírithe.
 Neamhbhainteach
 1.4.4.Táscairí lena léirítear torthaí agus tionchar
 Sonraigh na táscairí lena léireofar an faireachán ar chur chun feidhme an togra/tionscnaimh.
 Neamhbhainteach
 1.5.Forais an togra/tionscnaimh
 1.5.1.Na ceanglais is gá a chomhlíonadh sa ghearrthéarma nó san fhadtéarma
 Neamhbhainteach
 1.5.2.Breisluach a bhaineann le rannpháirteachas an Aontais
 Neamhbhainteach
 1.5.3.Ceachtanna a foghlaimíodh ó thaithí eile den sórt sin san am a chuaigh thart
 Neamhbhainteach
 1.5.4.Comhoiriúnacht d'ionstraimí iomchuí eile agus sineirgíocht a d'fhéadfadh a bheith ann
 Neamhbhainteach
 1.6.Fad agus tionchar airgeadais
 ◻ Togra/tionscnamh a bheidh i bhfeidhm ar feadh tréimhse theoranta
 –⌧
 Togra/tionscnamh a bheidh i bhfeidhm ón 01/07/2020 go dtí an 30/06/2021
 –⌧
 Tionchar airgeadais ó 2020 go 2024
 ◻ Togra/tionscnamh a bheidh i bhfeidhm ar feadh tréimhse neamhtheoranta
 –Cuirfear chun feidhme é le linn na tréimhse tosaigh BBBB go BBBB,
 –agus cuirfear ag feidhmiú go hiomlán ina dhiaidh sin é.
 1.7.Modhanna bainistíochta atá beartaithe
 6
 ◻ Bainistíocht dhíreach a dhéanann an Coimisiún
 –◻ ina ranna, lena n‐áirítear an chuid sin den fhoireann atá i dtoscaireachtaí an Aontais;
 –◻
 trí na gníomhaireachtaí feidhmiúcháin;
 ⌧ Bainistíocht atá comhroinnte leis na Ballstáit
 ◻ Bainistíocht indíreach trí chúraimí a bhaineann le cur chun feidhme an bhuiséid a shannadh dóibh seo a leanas:
 –◻ tríú tíortha nó na comhlachtaí a d'ainmnigh siad;
 –◻ eagraíochtaí idirnáisiúnta agus a ngníomhaireachtaí (tabhair sonraí);
 –◻BEI agus an Ciste Eorpach Infheistíochta;
 –◻ comhlachtaí dá dtagraítear in Airteagal 208 agus Airteagal 209 den Rialachán Airgeadais;
 –◻ comhlachtaí dlí phoiblí;
 –◻ comhlachtaí arna rialú ag an dlí príobháideach agus a bhfuil misean seirbhíse poiblí acu sa mhéid go gcuireann siad ráthaíochtaí leordhóthanacha airgeadais ar fáil;
 –◻ comhlachtaí arna rialú ag dlí príobháideach Ballstáit, a gcuirtear de chúram orthu comhpháirtíochtaí príobháideacha poiblí a chur chun feidhme, agus a sholáthraíonn ráthaíochtaí leordhóthanacha airgeadais;
 –◻ daoine a gcuirtear de chúram orthu bearta sonracha a chur chun feidhme in CBES de bhun Theideal V de CAE, ar daoine iad a aithnítear sa bhunghníomh ábhartha.
 –I gcás ina sonraítear níos mó ná modh bainistíochta amháin, tabhair sonraí sa roinn "Nótaí" le do thoil.
 Nótaí
 Neamhbhainteach
 2.BEARTA BAINISTÍOCHTA
 2.1.Rialacha faireacháin agus tuairiscithe
 Sonraigh minicíocht na mbeart agus na coinníollacha atá leo
 Neamhbhainteach
 2.2.Córas bainistíochta agus rialaithe
 2.2.1.Na rioscaí a sainaithníodh
 Neamhbhainteach
 2.2.2.Faisnéis maidir leis an gcóras rialaithe inmheánaigh atá i bhfeidhm
 Neamhbhainteach
 2.2.3.Meastachán ar chostais agus ar shochair na rialuithe agus measúnú ar an leibhéal riosca earráide a bhfuiltear ag súil leis
 Neamhbhainteach
 2.3.Bearta chun calaois agus neamhrialtachtaí a chosc
 Sonraigh bearta coisctheacha agus cosanta atá ann cheana nó atá beartaithe.
 Neamhbhainteach
 3.AN TIONCHAR AIRGEADAIS A MHEASTAR A BHEIDH AG AN TOGRA/TIONSCNAMH
 3.1.Ceannteidil an chreata airgeadais ilbhliantúil agus na línte buiséid ar a n‐imreofar tionchar
 ·Línte buiséid atá ann cheana
 In ord cheannteidil agus línte buiséid an chreata airgeadais ilbhliantúil.
 Ceannteideal an chreata airgeadais ilbhliantúil
 Líne buiséid
 Saghas
 caiteachais
 Ranníocaíocht
 Uimhir
 [Ceannteideal...]
 LD/LN
 7
 .
 ó thíortha de chuid CSTE
 8
 ó thíortha is iarrthóirí
 9
 ó thríú tíortha
 de réir bhrí Airteagal 21(2)(b) den Rialachán Airgeadais
 1 Fás Cliste agus Cuimsitheach
 04 06 01 – Cuimsiú sóisialta a chur chun cinn agus na cineálacha bochtaineachta is measa san Aontas a mhaolú
 Difreáilte
 NÍL
 NÍL
 NÍL
 NÍL
 ·Línte nua buiséid atá á n‐iarraidh
 In ord cheannteidil agus línte buiséid an chreata airgeadais ilbhliantúil.
 Ceannteideal an chreata airgeadais ilbhliantúil
 Líne buiséid
 Saghas
 caiteachais
 Ranníocaíocht
 Uimhir
 [Ceannteideal.............................................]
 LD/LN.
 ó thíortha de chuid CSTE
 ó thíortha is iarrthóirí
 ó thríú tíortha
 de réir bhrí Airteagal 21(2)(b) den Rialachán Airgeadais
 [XX.YY.YY.YY]
 TÁ/NÍL
 TÁ/NÍL
 TÁ/NÍL
 TÁ/NÍL
 3.2.An tionchar a mheastar a bheidh ag an togra ar chaiteachas
 Chun an modhnú atá beartaithe a dhéanamh, ní gá aon athrú a dhéanamh ar uasteorainneacha bliantúla an Chreata Airgeadais Ilbhliantúil d'oibleagáidí agus íocaíochtaí de réir mar atá siad leagtha síos i Rialachán (AE) Uimh. 223/2014. Níl aon athrú á dhéanamh ar mhiondealú bliantúil iomlán na leithreasuithe faoi chomhair oibleagáidí do CCEDD
 De bharr an togra, tabharfar tús áite do leithreasuithe íocaíochta le haghaidh na bliana cuntasaíochta dar tú an 1 Iúil 2020 agus dar deireadh an 30 Meitheamh 2021, de réir an mheastacháin thíos.
 3.2.1.Achoimre ar an tionchar a mheastar a bheidh ag an togra ar chaiteachas
 EUR milliúin de réir na bpraghsanna reatha (go dtí an tríú deachúil)
 Ceannteideal an chreata airgeadais
 ilbhliantúil:
 Uimhir
 1b
 Fás Cliste agus Cuimsitheach
 Ard-Stiúrthóireacht: EMPL
 2020
 2021
 2022
 2023
 2024
 IOMLÁN
 • Leithreasuithe faoi chomhair oibríochtaí
 1b: An comhtháthú eacnamaíoch, sóisialta agus críochach
 An Ciste um Chabhair Eorpach do na Daoine is Díothaí
 Gealltanais
 04 06 01 – Cuimsiú sóisialta a chur chun cinn agus na cineálacha bochtaineachta is measa san Aontas a mhaolú
 (1)
 Íocaíochtaí
 04 06 01 – Cuimsiú sóisialta a chur chun cinn agus na cineálacha bochtaineachta is measa san Aontas a mhaolú
 (2)
 41,920
 25,200
 0,000
 -33,560
 -33,560
 0,00
 Leithreasuithe de chineál riaracháin arna maoiniú as imchlúdach na gclár sonrach
 10
 Neamhbhainteach
 (3)
 IOMLÁN leithreasuithe
 do AS EMPL
 Gealltanais
 =1+1a +3
 Íocaíochtaí
 =2+2a
 +3
 41,920
 25,200
 0,000
 -33,560
 -33,560
 0,00
 • IOMLÁN leithreasuithe faoi chomhair oibríochtaí
 Gealltanais
 (4)
 Íocaíochtaí
 (5)
 41,920
 25,200
 0,000
 -33,560
 -33,560
 0,00
 • IOMLÁN leithreasuithe de chineál riaracháin arna maoiniú as imchlúdach na gclár sonrach
 (6)
 IOMLÁN leithreasuithe
 faoi CHEANNTEIDEAL 1b
 den chreat airgeadais ilbhliantúil
 Gealltanais
 =4+ 6
 Íocaíochtaí
 =5+ 6
 41,920
 25,200
 0,000
 -33,560
 -33,560
 0,00
 Má tá tionchar ag an togra/tionscnamh ar níos mó ná ceannteideal amháin:
 • IOMLÁN leithreasuithe faoi chomhair oibríochtaí
 Gealltanais
 (4)
 Íocaíochtaí
 (5)
 • IOMLÁN leithreasuithe de chineál riaracháin arna maoiniú as imchlúdach na gclár sonrach
 (6)
 IOMLÁN leithreasuithe
 faoi CHEANNTEIDIL 1 go 4
 den chreat airgeadais ilbhliantúil
 (Méid tagartha)
 Gealltanais
 =4+ 6
 Íocaíochtaí
 =5+ 6
 0
 0
 Ceannteideal an chreata airgeadais
 ilbhliantúil:
 5
 "Caiteachas riaracháin"
 EUR milliúin (go dtí an tríú deachúil)
 Bliain
 N
 Bliain
 N+1
 Bliain
 N+2
 Bliain
 N+3
 Iontráil na blianta ar fad a theastaíonn le fad an tionchair a thaispeáint (féach pointe 1.6)
 IOMLÁN
 Ard-Stiúrthóireacht: <.......>
 • Acmhainní daonna
 • Caiteachas riaracháin eile
 IOMLÁN Ard-Stiúrthóireacht <.......>
 Leithreasuithe
 IOMLÁN leithreasuithe
 faoi CHEANNTEIDEAL 5
 den chreat airgeadais ilbhliantúil
 (Iomlán gealltanas = Iomlán íocaíochtaí)
 EUR milliúin (go dtí an tríú deachúil)
 2020
 2021
 2022
 2023
 2024
 IOMLÁN
 IOMLÁN leithreasuithe
 faoi CHEANNTEIDIL 1 go 5
 den chreat airgeadais ilbhliantúil
 Gealltanais
 Íocaíochtaí
 41,920
 25,200
 0,000
 -33,560
 -33,560
 0,00
 3.2.2.Achoimre ar an tionchar a mheastar a bheidh ag an togra ar leithreasuithe faoi chomhair oibríochtaí
 –◻
 Ní éilíonn an togra/tionscnamh go n‐úsáidfear leithreasuithe faoi chomhair oibríochtaí
 –⌧
 Éilíonn an togra/tionscnamh go n‐úsáidfear leithreasuithe faoi chomhair oibríochtaí mar a mhínítear thíos:
 Leithreasuithe faoi chomhair gealltanas in EUR milliúin (go dtí an tríú deachúil)
 Sonraigh cuspóirí agus aschuir
 ⇩
 Bliain
 N
 Bliain
 N+1
 Bliain
 N+2
 Bliain
 N+3
 Iontráil na blianta ar fad a theastaíonn le fad an tionchair a thaispeáint (féach pointe 1.6)
 IOMLÁN
 ASCHUIR
 Saghas
 11
 Meánchostas
 Líon
 Costas
 Líon
 Costas
 Líon
 Costas
 Líon
 Costas
 Líon
 Costas
 Líon
 Costas
 Líon
 Costas
 Líon iomlán
 Costas iomlán
 CUSPÓIR SONRACH Uimh. 1
 12
 ...
 - Aschur
 - Aschur
 - Aschur
 Fo-iomlán do chuspóir sonrach Uimh. 1
 CUSPÓIR SONRACH Uimh. 2...
 - Aschur
 Fo-iomlán do chuspóir sonrach Uimh. 2
 COSTAS IOMLÁN
 3.2.3.An tionchar a mheastar a bheidh ag an togra ar leithreasuithe de chineál riaracháin
 3.2.3.1.Achoimre
 –⌧
 Ní éilíonn an togra/tionscnamh go n‐úsáidfear leithreasuithe de chineál riaracháin
 –◻
 Éilíonn an togra/tionscnamh go n‐úsáidfear leithreasuithe de chineál riaracháin mar a mhínítear thíos:
 EUR milliúin (go dtí an tríú deachúil)
 Bliain
 N
 13
 Bliain
 N+1
 Bliain
 N+2
 Bliain
 N+3
 Iontráil na blianta ar fad a theastaíonn le fad an tionchair a thaispeáint (féach pointe 1.6)
 IOMLÁN
 CEANNTEIDEAL 5
 den chreat airgeadais ilbhliantúil
 Acmhainní daonna
 Caiteachas riaracháin eile
 Fo-iomlán CHEANNTEIDEAL 5
 den chreat airgeadais ilbhliantúil
 Lasmuigh de CHEANNTEIDEAL 5
 14
 of the multiannual financial framework
 Acmhainní daonna
 Caiteachas eile
 de chineál riaracháin
 Fo-iomlán
 lasmuigh de CHEANNTEIDEAL 5
 den chreat airgeadais ilbhliantúil
 IOMLÁN
 Na leithreasuithe is gá le haghaidh acmhainní daonna agus caiteachas eile de chineál riaracháin, cumhdófar iad leis na leithreasuithe sin san Ard-Stiúrthóireacht atá sannta cheana do bhainistíocht an bhirt agus/nó atá athshannta laistigh den Ard-Stiúrthóireacht, mar aon le haon leithdháileadh breise a d'fhéadfaí a thabhairt don Ard-Stiúrthóireacht atá i mbun bainistíochta faoi chuimsiú an nós imeachta maidir le leithdháileadh bliantúil i bhfianaise na srianta buiséadacha.
 3.2.3.2.Na hacmhainní daonna a mheastar a bheidh riachtanach
 –⌧
 Ní éilíonn an togra/tionscnamh go n‐úsáidfear acmhainní daonna.
 –◻
 Éilíonn an togra/tionscnamh go n‐úsáidfear acmhainní daonna mar a mhínítear thíos:
 Sloinnfear an meastachán in aonaid de choibhéis lánaimseartha
 Bliain
 N
 Bliain
 N+1
 Bliain N+2
 Bliain N+3
 Iontráil na blianta ar fad a theastaíonn le fad an tionchair a thaispeáint (féach pointe 1.6)
 • Poist don phlean bunaíochta (oifigigh agus foireann shealadach)
 XX 01 01 01 (Ceanncheathrú agus Oifigí Ionadaíocht an Choimisiúin)
 XX 01 01 02 (Toscaireachtaí)
 XX 01 05 01 (Taighde indíreach)
 10 01 05 01 (Taighde indíreach
 • Foireann sheachtrach (i gcoibhéis lánaimseartha: FTE)
 15
 XX 01 02 01 (AC, END, INT ón “imchlúdach iomlánaíoch”)
 XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT agus JPD sna toscaireachtaí)
 XX 01 04 bb
 16
 - sa cheanncheathrú
 - i dtoscaireachtaí
 XX 01 05 02 (AC, END, INT - Taighde indíreach)
 10 01 05 02 (AC, END, INT - Taighde díreach)
 Línte buiséid eile (sonraigh)
 IOMLÁN
 Is é XX an réimse beartais nó an teideal buiséid lena mbaineann.
 Soláthrófar na hacmhainní daonna is gá le baill foirne ón Ard-Stiúrthóireacht a bhfuil bainistíocht an bhirt faoina gcúram cheana agus/nó ar athshannadh a gcúraimí laistigh den Ard-Stiúrthóireacht, mar aon le haon leithdháileadh breise a d'fhéadfaí a thabhairt don Ard-Stiúrthóireacht atá i mbun bainistíochta faoi chuimsiú an nós imeachta maidir le leithdháileadh bliantúil i bhfianaise na srianta buiséadacha.
 Cur síos ar na cúraimí a bheidh le déanamh:
 Oifigigh agus pearsanra sealadach
 Pearsanra seachtrach
 3.2.4.Comhoiriúnacht don chreat airgeadais ilbhliantúil reatha
 –⌧
 Tá an togra/tionscnamh comhoiriúnach don chreat airgeadais ilbhliantúil reatha.
 –◻
 Beidh athchlárú an cheannteidil ábhartha sa chreat airgeadais ilbhliantúil ag gabháil leis an togra/tionscnamh seo.
 Mínigh cén t‐athshannadh a bhfuil gá leis, agus sonraigh na línte buiséid lena mbaineann agus na méideanna comhfhreagracha.
 –◻
 Éilíonn an togra/tionscnamh go gcuirfear an ionstraim sholúbthachta i bhfeidhm nó go ndéanfar athbhreithniú ar an gcreat airgeadais ilbhliantúil.
 Mínigh an méid a bhfuil gá leis, agus sonraigh na ceannteidil agus na línte buiséid lena mbaineann agus na méideanna comhfhreagracha.
 3.2.5.Ranníocaíochtaí ó thríú páirtithe
 –Ní dhéantar foráil sa togra/tionscnamh maidir le cómhaoiniú le tríú páirtithe.
 –Déantar foráil sa togra/tionscnamh maidir le cómhaoiniú a bhfuil meastachán air thíos:
 Leithreasuithe in EUR milliúin (go dtí an tríú deachúil)
 Bliain
 N
 Bliain
 N+1
 Bliain
 N+2
 Bliain
 N+3
 Iontráil na blianta ar fad a theastaíonn le fad an tionchair a thaispeáint (féach pointe 1.6)
 Iomlán
 Sonraigh an comhlacht cómhaoinithe
 IOMLÁN leithreasuithe cómhaoinithe
 3.3.An tionchar a mheastar a bheidh ar ioncam
 –⌧
 Ní bheidh tionchar airgeadais ar bith ag an togra ar ioncam.
 –◻
 Beidh an tionchar airgeadais seo a leanas ag an togra/tionscnamh:
 ar acmhainní dílse
 ar ioncam ilghnéitheach
 EUR milliúin (go dtí an tríú deachúil)
 Líne buiséid ioncaim:
 Leithreasuithe atá ar fáil don bhliain airgeadais reatha
 Tionchar an togra/tionscnaimh
 17
 Bliain
 N
 Bliain
 N+1
 Bliain
 N+2
 Bliain
 N+3
 Iontráil na blianta ar fad a theastaíonn le fad an tionchair a thaispeáint (féach pointe 1.6)
 Airteagal .............
 I gcás ioncam ilghnéitheach atá 'sannta', sonraigh na línte buiséid a n‐imreofar tionchar orthu.
 Sonraigh an modh chun an tionchar ar ioncam a ríomh.
 (1)
 IO C , , lch. .
 (2)
 IO C , , lch. .
 (3)
 Rialachán (AE) Uimh. 223/2014 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 11 Márta 2014 maidir leis an gCiste um Chabhair Eorpach do na Daoine is Díothaí (IO L 72, 12.03.2014, lch. 1).
 (4)
 ABM: bainistíocht de réir gníomhaíochtaí; ABB: Buiséadú de réir gníomhaíochtaí.
 (5)
 Mar a thagraítear dó in Airteagal 54(2)(a) nó (b) den Rialachán Airgeadais.
 (6)
 Is féidir mionsonraí ar na modhanna bainistíochta agus tagairtí don Rialachán Airgeadais a fheiceáil ar shuíomh gréasáin Ard-Stiúrthóireacht an Bhuiséid:
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 (7)
 LD = Leithreasuithe difreáilte / LN = Leithreasuithe neamhdhifreáilte.
 (8)
 CSTE: Comhlachas Saorthrádála na hEorpa.
 (9)
 Tíortha is iarrthóirí agus, nuair is iomchuí, tíortha ó na Balcáin Thiar a d'fhéadfadh a bheith ina n‐iarrthóirí.
 (10)
 Cúnamh agus caiteachas teicniúil agus/nó riaracháin ar mhaithe le cláir agus/nó bearta de chuid AE (seanlínte "BA") a chur chun feidhme, taighde indíreach, taighde díreach.
 (11)
 Is ionann aschuir agus táirgí agus seirbhísí le soláthar (e.g.: líon na malartuithe mac léinn a maoiníodh, iomlán km de bhóithre a rinneadh, etc.).
 (12)
 Mar a thuairiscítear i bpointe 1.4.2. 'Cuspóirí sonracha...'
 (13)
 Is í bliain N an bhliain a chuirfear tús le cur chun feidhme an togra/tionscnaimh.
 (14)
 Cúnamh agus caiteachas teicniúil agus/nó riaracháin ar mhaithe le cláir agus/nó bearta de chuid AE (seanlínte "BA") a chur chun feidhme, taighde indíreach, taighde díreach.
 (15)
 AC = Ball foirne ar conradh; AL = Ball foirne áitiúil; END = Saineolaí náisiúnta ar iasacht; INT= Ball foirne gníomhaireachta; JED = Saineolaithe sóisearacha i dtoscaireachtaí.
 (16)
 Fo-uasteorainn d'fhoireann sheachtrach arna cumhdach ag leithreasuithe faoi chomhair oibríochtaí (na seanlínte "BA").
 (17)
 A fhad a bhaineann le hacmhainní dílse traidisiúnta (dleachtanna talmhaíochta, tobhaigh siúcra), ní mór na méideanna a luaitear a bheith ina nglanmhéideanna, i.e. méideanna comhlána agus 25 % de na costais bhailiúcháin a bheith bainte astu.


text:
Toto je seznam anglických králů a vládnoucích královen. Seznam začíná Offou Mercijským, který byl dominantním panovníkem v druhé polovině osmého století, ačkoliv jeho moc jeho samotného nepřežila.
 Rod Mercie
 774–796 Offa Mercijský
 Cerdikovci
 802–839 Egbert
 839–858 Æthelwulf
 858–860 Æthelbald
 860–865 Æthelbert Wessexský
 865–871 Æthelred
 871–899 Alfréd Veliký
 899–924 Eduard Starý
 924–940 Æthelstan
 940–946 Edmund I.
 946–955 Edred
 955–959 Edwy
 959–975 Edgar
 975–978 sv. Eduard
 978–1013 Æthelred II.
 Dánští králové
 1013–1014 Sven Forkbeard
 Cerdikovci
 1014–1016 opět Ethelred II.
 1016 Edmund II.
 Dánští králové
 1016–1035 Knut I. Veliký
 1035–1040 Harold I.
 1040–1042 Knut II. Hardiknut
 Cerdikovci
 1042–1066 Eduard Vyznavač
 Godwinové
 1066 Harold II. Godwinson
 Cerdikovci
 1066 Edgar (II.) Ætheling
 Normanská dynastie
 1066–1087 Vilém I. Dobyvatel
 1087–1100 Vilém II. Ryšavý
 1100–1135 Jindřich I.
 1135–1154 Štěpán III. z Blois
 Dynastie Plantagenetů
 1154–1189 Jindřich II. Plantagenet
 1189–1199 Richard I. Lví srdce
 1199–1216 Jan Bezzemek
 1216–1272 Jindřich III. Plantagenet
 1272–1307 Eduard I.
 1307–1327 Eduard II.
 1327–1377 Eduard III.
 1377–1399 Richard II.
 1399–1413 Jindřich IV.
 1413–1422 Jindřich V. Plantagenet
 1422–1461 Jindřich VI.
 1461–1470 Eduard IV.
 1470–1471 Jindřich VI.
 1471–1483 Eduard IV.
 1483 Eduard V.
 1483–1485 Richard III.
 Dynastie Tudorovců
 1485–1509 Jindřich VII. Tudor
 1509–1547 Jindřich VIII. Tudor
 1547–1553 Eduard VI.
 1553 lady Jane Greyová
 1553–1558 Marie I. Tudorovna
 1558–1603 Alžběta I.
 Stuartovci
 1603–1625 Jakub I.
 1625–1649 Karel I.
 1653–1658 Oliver Cromwell, lord protektor
 1658–1659 Richard Cromwell, lord protektor
 1660–1685 Karel II.
 1685–1688 Jakub II.
 1689–1694 Marie II.
 1694–1702 Vilém III. Oranžský
 1702–1714 Anna (od roku 1707 královnou Velké Británie)
 Pro další panovníky se podívejte na seznam britských králů.
 Související články
 Seznam panovníků Irska
 Seznam skotských králů
 Seznam britských králů
 Anglie
 Politické dějiny Spojeného království


text:
 Avis juridique important
 |
 22003D0090
 ETA:n sekakomitean päätös N:o 90/2003, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2003, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta
 Virallinen lehti nro L 272 , 23/10/2003 s. 0026 - 0026
 ETA:n sekakomitean päätösN:o 90/2003,annettu 11 päivänä heinäkuuta 2003,ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisestaETA:N SEKAKOMITEA, jokaottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä "sopimus", ja erityisesti sen 98 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Sopimuksen liite II muutettiin 27 päivänä syyskuuta 2002 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 129/2002(1).(2) Neuvoston direktiivin 93/42/ETY muuttamisesta ihmisverestä tai -veriplasmasta peräisin olevia pysyviä johdannaisia sisältävien lääkinnällisten laitteiden osalta 16 päivänä marraskuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/70/EY(2) olisi otettava osaksi sopimusta,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaLisätään sopimuksen liitteessä II olevan XXX luvun 1 kohtaan (neuvoston direktiivi 93/42/ETY) luetelmakohta seuraavasti:"- 32000 L 0070: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/70/EY, annettu 16 päivänä marraskuuta 2000 (EYVL L 313, 13.12.2000, s. 22)."2 artiklaDirektiivin 2000/70/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.3 artiklaTämä päätös tulee voimaan 12 päivänä heinäkuuta 2003, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle(3).4 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.Tehty Brysselissä 11 päivänä heinäkuuta 2003.ETA:n sekakomitean puolestaPuheenjohtajaH. S. H. Prinz Nikolaus von Liechtenstein(1) EYVL L 336, 12.12.2002, s. 29.(2) EYVL L 313, 13.12.2000, s. 22.(3) Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.


text:
Lõuna-Korea jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
 Byung Kuk Cho
 Jae Jin Cho
 Sung Kuk Choi
 Tae Uk Choi
 Won Kwon Choi
 Jae Woon Chun
 Kyung Ho Chung
 Chi Gon Kim
 Do Heon Kim
 Dong Hun Kim
 Dong Jin Kim
 Jee Hyuk Kim
 Jung Woo Kim
 Young Kwang Kim
 Chun Soo Lee
 Jung Youl Lee
 You Hwan Lim
 Do Namkung
 Dong Suk Park
 Kyu Seon Park
 Yong Ho Park
 Sang Chul Yoo
 Vaata ka
 Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
 Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
 Lõuna-Korea sport


type: other

text:
A bíróság ítélete szerint titokban tarthatja a miniszter az új Alkotmány tervezetét |TASZ
 A Fővárosi Ítélőtábla megváltoztatta az elsőfokú bíróság döntését: Petrétei József Igazságügyi- és Rendészeti Miniszter jogi képviselőinek érvelését fogadta el és elutasította a TASZ keresetét, amelyben az új alkotmány tervezetét, mint közérdekű adatot kérte nyilvánosságra hozni.
 Az alperes képviselője a mai tárgyaláson először eljárási kétségeinek adott hangot, ezt követően kifejtette álláspontját, miszerint az első fokú bíróság nem tisztázta, hogy mi minősül olyan törvény előkészítési eljárási szakasznak melyben fennáll a közérdekű adatigénylés lehetősége. Véleménye szerint nem történt olyan miniszteri rendelkezés, amelynek következtében a törvény tervezetét nyilvánosságra lehetne hozni, vagyis az továbbra is döntés előkészítő anyagnak minősül, és mint ilyet a miniszter nem köteles kiadni.
 Schiffer András - a TASZ ügyvivője – előadta, hogy Petrétei József nyilatkozata, mely szerint a szakmai munkát a minisztérium befejezte és a végső döntés a miniszterelnök feladata azt tükrözi, hogy a jogszabály tervezet elkészült és azt az adatvédelmi törvény alapján nyilvánosságra kell hozni.
 A bíróság indokolásában először rendezte az eljárási kérdéseket, majd az ügy érdemére tekintettel kifejtette, hogy az Ítélőtábla nem tudja elfogadni a Fővárosi Bíróság ítéletét, mert az jórészt általános jogelvekre hivatkozott ítéletében, holott konkrét jogszabályokra kellett volna utalnia. A bírói tanács elnöke kifejtette, hogy a jogvita eldöntése során az a fő kérdés, hogy mi minősül olyan rendelkezésnek, melynek során fennáll a miniszter részéről az adatközlési kötelezettség. Sajnos az ítélet szóbeli indokolásából nem derült ki, hogy mely miniszteri döntéstől ismerhet meg a nyilvánosság egy törvénytervezetet, csak annyi derült ki, hogy jelen esetben, a miniszter semmilyen formában nem döntött arról, hogy az anyag nyilvános vitára terjeszthető-e. A bíróság kifejtette, hogy a jogvita alapjául egy „szerencsétlen alperesi nyilatkozat” szolgált, melyben Petrétei József egy a kérdésben kompetenciával nem rendelkező szerv (a miniszterelnök) döntésétől tette függővé a tervezet nyilvánosságra hozatalának lehetőségét.
 A TASZ a mai ítéletből azt a következtetést vonja le, hogy a miniszter sajtónak adott nyilatkozata sajnos semmilyen jogi relevanciával nem bír, az, hogy a szakmai munkával elkészültek nem jelenti, hogy az eredményt a nyilvánosság is megismerhetné.