text:
 EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
 Brüssel 5.10.2004
 KOM(2004) 645 lõplik
 2004/0227 (CNS)
 Ettepanek
 NÕUKOGU OTSUS
 mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise statistikaalase
 kokkuleppe allkirjastamist
 Ettepanek
 NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise statistikaalase kokkuleppe
 sõlmimise kohta
 (komisjoni esitatud)
 ET ET
 ---pagebreak--- SELETUSKIRI
 Euroopa Liidul ja Šveitsil on majanduse-, sotsiaal- ja poliitikavaldkonnas väga tihedad
 suhted, mistõttu on soovitatav tõhustada statistikaalast koostööd. Eurostat ongi Šveitsi riikliku
 statistikaametiga mitmeid aastaid koostööd teinud. Selline koostöö oleks pidanud toimuma
 Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingu raames. Šveits kirjutas küll kõnealusele lepingule
 alla, kuid pärast 1992. aasta negatiivset rahvahääletust ei saanud ta lepingut ratifitseerida.
 Samuti on peatatud Šveitsi liitumistaotlus, mis esitati 20. mail 1992.
 Pärast seda, kui Šveits jättis EMP lepingu ratifitseerimata, on tehtud mitteametlikke
 kokkuleppeid, mille kohaselt on Šveitsi kutsutud osalema mitmetele vähemolulistele
 (peamiselt tehnilist laadi) kohtumistele vaatlejana; Šveits ei osale kõrgema tasandi
 kohtumistel, näiteks statistikaprogrammi komitees, milles EMP-EFTA riigid osalevad EMPd
 käsitlevates küsimustes täisliikmetena.
 Pärast negatiivset EMPd käsitlevat rahvahääletust tegi Šveits ettepaneku arendada Euroopa
 Liiduga suhteid kahepoolsete valdkondlike kokkulepete alusel. Nende hulka kuulus ka
 statistikaalast koostööd käsitlev kokkulepe. Euroopa Liit ja Šveits kirjutasid 21. juunil 1999
 alla seitsmele kahepoolsele kokkuleppele, kinnitades ühiselt oma kavatsust pidada
 läbirääkimisi, et sõlmida kokkulepe Šveitsi osalemise kohta teatavates ühenduse
 statistikaprogrammides.
 Aastal 2000 volitas nõukogu komisjoni alustama Šveitsiga läbirääkimisi. Läbirääkimisi
 käsitlevates suunistes täpsustati, et kokkulepe peaks põhinema mitmeaastasel ühenduse
 statistikaprogrammil ja selle eesmärk peaks olema ühtlustada andmete kogumist,
 nomenklatuure, määratlusi ja statistilisi meetodeid. Nähti ette ka töötajate vahetamine.
 Kokkuleppe järele pidi valvama ühiskomitee.
 Järgnevatel aastatel toimusid komisjoni ja Šveitsi vahelised läbirääkimised, mis lõpetati 25.
 juunil 2004, kui Eurostati ja Šveitsi riikliku statistikaameti peadirektor kokkuleppe
 parafeerisid.
 Kõnealune kokkulepe on mõlema poole huvides. EL seisukohast võiks öelda, et Šveits osaleb
 juba mitmetes ühenduse statistikaprogrammi aspektides (osalemine teatavatel tehnilistel
 kohtumistel, Šveitsi käsitlevate andmete avaldamine EL trükistes), kuid mitte rahastamises.
 Kõnealuse kokkuleppega muudetaks need suhted ametlikuks. Šveits omakorda saab osaleda
 Euroopa statistikasüsteemis ja võtab vastu suure osa statistikaalasest ühenduse õigustikust.
 Osalemise kavandatav maksumus ületab summa, mida Šveits oleks pidanud tasuma EMP
 lepingu alusel; Šveitsi soodustused oleksid üksnes pisut väiksemad kui EMP-EFTA riikidele
 antavad soodustused.
 Šveitsil lubatakse küll osaleda ühenduse statistikaprogrammis, kuid Šveitsi osalejad ei saa
 ühenduselt rahalist toetust. Sellest tulenevalt ei olnud vaja lisada kokkuleppele
 finantskontrolli käsitlevaid sätteid.
 Ühenduse õigustik, mille Šveits peab vastu võtma, on mahult võrreldav EMP lepingu XXI
 lisa sätetega; Šveitsi suhtes tuleb teha tehnilisi kohandusi ja mõningaid ajutisi erandeid, et
 anda talle võimalus oma statistikasüsteemi kohandada.
 ET 2 ET
 ---pagebreak--- Ettepanek
 NÕUKOGU OTSUS
 mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise statistikaalase
 kokkuleppe allkirjastamist
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koos artikli
 300 lõikega 2,
 võttes arvesse komisjoni ettepanekut1
 ning arvestades järgmist:
 (1) Nõukogu andis komisjonile 20. juulil 2000. aastal õiguse pidada ühenduse nimel
 Šveitsi Konföderatsiooniga läbirääkimisi statistikaalase kokkuleppe sõlmimiseks.
 (2) Läbirääkimiste tulemused vastavad nõukogu antud läbirääkimisdirektiividele.
 (3) Kokkuleppele, mis parafeeriti 25. juunil 2004, tuleks alla kirjutada, eeldusel et see
 sõlmitakse hilisemal kuupäeval,
 ON TEINUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Ainus artikkel
 Nõukogu eesistujale antakse õigus määrata isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel
 kirjutama alla Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele statistikaalasele
 kokkuleppele ja sellele lisatud lõppaktile.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 1
 ELT C, lk
 ET 3 ET
 ---pagebreak--- 2004/0227 (CNS)
 Ettepanek
 NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise statistikaalase kokkuleppe
 sõlmimise kohta
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koos artikli
 300 lõike 2 esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,
 võttes arvesse komisjoni ettepanekut,2
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust3
 ning arvestades järgmist:
 (1) Nõukogu andis komisjonile 20. juulil 2000. aastal õiguse pidada Šveitsi
 Konföderatsiooniga läbirääkimisi statistikaalase kokkuleppe sõlmimiseks.
 (2) Vastavalt nõukogu ... 2004. aasta otsusele .../.../EÜ ja eeldusel, et kokkulepe
 sõlmitakse hilisemal kuupäeval, kirjutati kokkuleppele Euroopa Ühenduse nimel alla
 ... 2004.
 (3) Kõnealune kokkulepe tuleks heaks kiita,
 ON TEINUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Euroopa Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni
 vaheline statistikaalane kokkulepe.
 Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.
 Artikkel 2
 Ühendust esindab kokkuleppe artiklis 3 ettenähtud ühiskomitees komisjon, keda abistavad
 liikmesriikide esindajad.
 2
 ELT C, lk
 3
 ELT C, lk
 ET 4 ET
 ---pagebreak--- Nõukogu võtab ühenduse seisukoha ühiskomitee otsuste suhtes vastu komisjoni ettepaneku
 põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega küsimustes, mis on seotud Šveitsi osamaksuga ja
 oluliste eranditega, mis puudutavad ühenduse õigusaktide reguleerimisala laiendamist
 Šveitsile. Kõikide muude ühiskomitee otsuste ja soovituste puhul võtab ühenduse seisukoha
 vastu komisjon.
 Artikkel 3
 Nõukogu eesistuja edastab Euroopa Ühenduse nimel kokkuleppe artikliga 13 ettenähtud
 teate.4
 Artikkel 4
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 4
 Nõukogu peasekretariaat avaldab kokkuleppe jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.
 ET 5 ET
 ---pagebreak--- LISA
 ET 6 ET
 ---pagebreak--- KOKKULEPE
 Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel, mis käsitleb statistikaalast
 koostööd
 EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi “ühendus”, ja
 ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON, edaspidi „Šveits“,
 edaspidi “lepinguosalised”,
 SOOVIDES tõhustada ühenduse ja Šveitsi vahelist statistikaalast koostööd ja määratleda
 selleks käesoleva kokkuleppe abil kõnealust koostööd reguleerivad põhimõtted ja tingimused,
 VÕTTES ARVESSE, et tuleks näha ette asjakohased meetmed, millega ühtlustada järk-
 järgult statistikaga seotud andmekogumist, klassifitseerimist, määratlusi ja meetodeid käsitlev
 õiguslik raamistik ning tagada selle ühtne areng,
 VÕTTES ARVESSE, et statistika koostamiseks ühenduse ja Šveitsi territooriumil tuleks
 kehtestada ühised eeskirjad,
 OLLES LEPPINUD KOKKU, et on asjakohane võtta nende eeskirjade aluseks ühenduses
 kehtiv õigus,
 ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
 Artikkel 1
 Objekt
 1. Käesolevat kokkulepet kohaldatakse lepinguosaliste vahelise statistikaalase koostöö
 suhtes, et tagada kahepoolse koostöö seisukohast asjakohaste majanduslike,
 sotsiaalsete ja keskkonnaalaste aspektide kirjeldamiseks ja vaatlemiseks ettenähtud
 ühtse ja võrreldava statistilise teabe koostamine ja levitamine.
 2. Lepinguosalised arendavad ja kasutavad selleks ühtlustatud meetodeid, määratlusi ja
 klassifikatsioone, samuti ühiseid programme ja menetlusi, mille kaudu korraldatakse
 statistilist tööd vajalikul haldustasemel ja kooskõlas käesoleva kokkuleppe sätetega.
 3. Lepinguosaliste statistika koostamine on kooskõlas erapooletuse, usaldusväärsuse,
 objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja andmete konfidentsiaalsusega; see
 ei too majandusettevõtjatele kaasa ülemäärast koormat.
 ET 7 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 2
 Statistikaalased õigusaktid
 A lisas nimetatud õigusaktid, mida on käesoleva kokkuleppega korrigeeritud, on
 lepinguosalistele siduvad.
 Artikkel 3
 Ühiskomitee
 1. Luuakse ühenduse ja Šveitsi statistikakomitee (edaspidi ühiskomitee), mis koosneb
 lepinguosaliste esindajatest.
 Komitee vastutab käesoleva kokkuleppe kohaldamise eest ja tagab selle
 nõuetekohase rakendamise. Sel eesmärgil annab komitee käesolevas kokkuleppes
 sätestatud juhtudel soovitusi ja teeb otsuseid. Ühiskomitee tegutseb vastastikuse
 kokkuleppe alusel. Ühiskomitee otsus on lepinguosalistele siduv.
 2. Ühiskomitee ja nõukogu 19. juuni 1989. aasta otsusega 89/382 (EMÜ/Euratom)
 loodud statistikaprogrammi komitee jagavad käesolevast kokkuleppest tulenevad
 ülesanded ühistel koosolekutel.
 3. Ühiskomitee võtab otsusega vastu oma protseduurireeglid, mis sisaldavad muude
 sätete hulgas koosoleku kokkukutsumise, eesistuja nimetamise ja tema
 pädevusvaldkonna määramise korda.
 4. Ühiskomitee tuleb kokku vastavalt vajadusele. Kumbki lepinguosaline võib nõuda
 koosoleku kokkukutsumist. Ühiskomitee otsusel võib asutada allkomiteesid või
 töörühmi, mis abistaksid komiteed tema ülesannete täitmisel.
 5. Lepinguosaline võib igal ajal tõstatada ühiskomitee tasandil probleeme.
 6. Iga otsuse puhul tuleb nimetada selle rakendamise kuupäev. Otsused esitatakse
 vajaduse korral lepinguosalistele ratifitseerimiseks või heakskiitmiseks vastavalt
 nende menetlustele ja lepinguosalised rakendavad otsuseid oma eeskirjade kohaselt.
 Artikkel 4
 Uued õigusaktid
 1. Käesolev kokkulepe ei piira kummagi lepinguosalise õigust muuta ühepoolselt oma
 õigusakte punktides, mida käesolev kokkulepe reguleerib, tingimusel et järgitakse
 käesoleva kokkuleppe sätteid.
 2. Uue õigusakti ametlikule vastuvõtmisele eelneva aja jooksul teavitavad
 lepinguosalised üksteist ja konsulteerivad omavahel võimalikult sageli. Kummagi
 lepinguosalise taotlusel võib ühiskomitees toimuda eelnev arvamustevahetus.
 ET 8 ET
 ---pagebreak--- 3. Niipea kui üks lepinguosaline on võtnud oma õigusaktis vastu muudatuse, teavitab ta
 sellest teist lepinguosalist.
 4. Ühiskomitee:
 – teeb otsuse A lisa ja/või B lisa ülevaatamiseks või vajaduse korral teeb
 ettepaneku käesoleva kokkuleppe sätete ülevaatamiseks, et inkorporeerida
 sellesse, vajaduse korra vastastikkuse põhimõttel, kõnealuses õigusaktis tehtud
 muudatused;
 – või teeb otsuse selle kohta, et kõnealuses õigusaktis tehtud muudatused
 loetakse olevat kooskõlas käesoleva kokkuleppe nõuetekohase täitmisega;
 – või teeb otsuse mis tahes muu meetme kohta, et tagada käesoleva kokkuleppe
 nõuetekohane täitmine.
 Artikkel 5
 Statistikaalane koostöö
 1. Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika
 kohta) II peatükis nimetatud ühenduse statistikaprogramm, mis Euroopa Parlamendi
 ja nõukogu otsustega regulaarselt vastu võetakse, moodustab nende statistikaalaste
 meetmete raamistiku, mida Šveits iga programmi kestuse ajal rakendab. Kõiki
 ühenduse statistikaprogrammi peamisi valdkondi loetakse ühenduse ja Šveitsi
 statistikaalase koostöö seisukohast oluliseks ja Šveits võib neis täiel määral osaleda.
 2. Igal aastal töötatakse välja spetsiifiline ühenduse ja Šveitsi iga-aastane
 statistikaprogramm, mis on osa iga-aastasest tööprogrammist, mille komisjon
 koostab kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega, millega luuakse
 spetsiifiline asjaomane ühenduse statistikaprogramm, ja ühtlasi täiendab seda. Iga
 ühenduse ja Šveitsi iga-aastane statistikaprogramm esitatakse läbivaatamiseks ja
 heakskiitmiseks ühiskomiteele. Programmis tuuakse eelkõige välja need programmi
 valdkonda kuuluvad meetmed, mis on programmi kestuse ajal ühenduse ja Šveitsi
 vahelise statistikaalase koostöö seisukohast asjakohased ja prioriteetsed.
 3. Šveitsi esitatud statistiline teave edastatakse Eurostatile säilitamiseks, töötlemiseks ja
 avaldamiseks. Selleks teeb Šveitsi riiklik statistikaamet Eurostatiga tihedat koostööd
 tagamaks, et Šveitsilt saadud teave edastatakse nõuetekohaselt ja seda levitatakse
 erinevatele kasutajarühmadele tavapäraste kanalite kaudu ühenduse ja Šveitsi
 statistika osana.
 Šveitsilt saadud statistika käsitlemist reguleeritakse nõukogu 17. veebruari 1997.
 aasta määrusega (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta.
 4. Ühiskomitee kontrollib ühenduse ja Šveitsi statistikaalaste meetmete raames tehtud
 edusamme. Eelkõige hinnatakse, kas on saavutatud esimeseks kolmeks
 kohaldamisaastaks kavandatud eesmärgid, prioriteedid ja meetmed. Samuti
 hinnatakse, kas A lisas järgitakse piisavalt artikli 1 punktis 1 nimetatud asjakohasuse
 põhimõtet.
 ET 9 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 6
 Osalemine
 1. Šveitsis asuvad üksused võivad Eurostati juhitavates spetsiifilistes ühenduse
 programmides osaleda ja neil on samasugused lepingulised õigused ja kohustused
 kui ühenduses asuvatel üksustel. Siiski ei ole Šveitsis asuvatel üksustel õigus saada
 Eurostatilt rahalist toetust.
 2. Eurostati võib saata Šveitsi riigi eksperte. Šveitsi riigi ekspertide Eurostati
 saatmisega seotud kulud, sealhulgas palgad, sotsiaalkindlustuskulud,
 pensionieraldised, päeva- ja sõidurahad, kannab täielikult Šveits.
 3. Euroopa Liidus asuvad üksused võivad Šveitsi riikliku statistikaameti juhitavates
 spetsiifilistes programmides osaleda ja neil on samasugused lepingulised õigused ja
 kohustused kui Šveitsis asuvatel üksustel.
 Artikkel 7
 Muud koostöövormid
 1. Šveitsi riikliku statistikaameti ja Eurojusti vaheline statistikaalane tehnoloogiasiire
 võib toimuda vastastikusel kokkuleppel.
 2. Lepinguosalised võivad statistika vallas vahetada mis tahes teavet.
 3. Lepinguosaliste statistikateenistused võivad korraldada ametnike vahetusi. Ühenduse
 liikmesriikide statistikateenistused võivad ka Šveitsiga ametnikke vahetada.
 Ametnike vahetuste tingimustes lepivad kokku asjaomased statistikateenistused
 omavahel.
 Artikkel 8
 Finantssätted
 1. Oma osaluskulude täielikuks katmiseks osaleb Šveits ühenduse statistikaprogrammi
 rahastamises igal aastal alates käesoleva kokkuleppe jõustumisest.
 2. Šveitsi osamaksu käsitlevad eeskirjad on sätestatud B lisas.
 Artikkel 9
 Diskrimineerimisest hoidumine
 Käesoleva kokkuleppe reguleerimisalas, piiramata selle mis tahes erisätete kohaldamist, on
 keelatud igasugune diskrimineerimine kodakondsuse alusel.
 ET 10 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 10
 Kohustuste täitmine
 Lepinguosalised võtavad asjakohaseid üld- või erimeetmeid, et kindlustada käesolevast
 kokkuleppest tulenevate kohustuste täitmine, ning hoiduvad kõigist meetmetest, mis võiksid
 kahjustada käesoleva kokkuleppe eesmärkide saavutamist.
 Artikkel 11
 Lisad
 Lisad on käesoleva kokkuleppe lahutamatu osa.
 Artikkel 12
 Territoriaalne kohaldatavus
 Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus
 kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut selles lepingus sätestatud tingimustel, ja
 teiselt poolt Šveitsi territooriumi suhtes.
 Artikkel 13
 Jõustumine ja kehtivusaeg
 1. Lepinguosalised ratifitseerivad käesoleva kokkuleppe või kiidavad selle heaks oma
 kehtiva korra kohaselt. Kokkulepe jõustub selle aasta jaanuari esimesel päeval, mis
 järgneb päevale, kui lepinguosalised on teineteisele teatanud vajalike menetluste
 lõpuleviimisest.
 2. Käesolev kokkulepe on sõlmitud esialgu viieks aastaks. Kui kuus kuud enne
 kõnealuse ajavahemiku möödumist ei ole lõpetamise kohta esitatud kirjalikku teadet,
 loetakse käesolev kokkulepe määramata ajaks pikendatuks.
 3. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva kokkuleppe lõpetada, teatades sellest
 kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev kokkulepe kaotab kehtivuse kuue kuu
 möödumisel sellise teatamise kuupäevast.
 ET 11 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 14
 Autentsed tekstid
 Käesolev kokkulepe on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia,
 kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome,
 taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.
 Koostatud .......................... (koht) .......................... (kuupäev)
 Euroopa Ühenduse nimel Šveitsi Konföderatsiooni nimel
 ET 12 ET
 ---pagebreak--- LISA A
 STATISTIKAALASED ÕIGUSAKTID
 Valdkondlik kohandus
 1. Käesolevas lisas nimetatud õigusaktides esinevat mõistet “liikmesriik
 (liikmesriigid)” käsitletakse selliselt, et see hõlmab lisaks asjaomaste Euroopa
 Ühenduse õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvatele riikidele ka Šveitsi.
 2. Sätteid, millega nähakse ette, kes kannab vaatluste korraldamise ja muud
 samalaadsed kulud, käesoleva kokkuleppe suhtes ei kohaldata.
 Nimetatud õigusaktid
 Ettevõtlusstatistika
 – 397 R 0058: nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 58/97, 20. detsember 1996,
 struktuurilise ettevõtlusstatistika kohta (EÜT L 14, 17.1.1997, lk 1), mida on
 muudetud järgmiste aktidega:
 – 398 R 0410: nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 410/98, 16. veebruar 1998 (EÜT L
 52, 21.2.1998, lk 1),
 – 32002 R 2056: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2056/2002, 5.
 november 2002 (EÜT L 317, 21.11.2002, lk 1).
 Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
 a) Esimesed vaatlusaastad, mille kohta Šveits peab statistika koostama, on
 järgmised.
 – 1. lisa 5. jagu (Esimene vaatlusaasta) ja 11. jagu (Üleminekuperiood):
 kalendriaasta 2002,
 – 2. lisa 5. jagu (Esimene vaatlusaasta) ja 10. jagu (Üleminekuperiood): iga-aastane
 statistika – kalendriaasta 2002, kahe aasta tagant esitatavad näitajad 20210–20310
 – kalendriaasta 2003, kolme aasta tagant esitatav näitaja 23110 – kalendriaasta
 2002, nelja aasta tagant esitatav näitaja 16135 – kalendriaasta 2004, nelja aasta
 tagant esitatavad näitajad 15420, 15441 ja 15442 – kalendriaasta 2003,
 – 3. lisa 5. jagu (Esimene vaatlusaasta) ja 10. jagu (Üleminekuperiood): iga-aastane
 statistika – kalendriaasta 2002, viie aasta tagant esitatavad rühmaga 52 seotud
 näitajad – kalendriaasta 2002, viie aasta tagant esitatavad rühmaga 51 seotud
 näitajad – kalendriaasta 2003, viie aasta tagant esitatavad rühmaga 50 seotud
 näitajad – kalendriaasta 2005,
 – 4. lisa 5. jagu (Esimene vaatlusaasta) ja 10. jagu (Üleminekuperiood): iga-aastane
 statistika – kalendriaasta 2002, kahe aasta tagant esitatavad näitajad 20210–20310
 – kalendriaasta 2003, nelja aasta tagant esitatavad näitajad 16131–16132 –
 kalendriaasta 2002, kolme aasta tagant esitatavad näitajad 23110, 23120, 15420,
 15441 ja 15442 – kalendriaasta 2003,
 ET 13 ET
 ---pagebreak--- – 5. lisa 5. jagu (Esimene vaatlusaasta) ja 9. jagu (Üleminekuperiood): kalendriaasta
 2002,
 – 6. lisa 5. jagu (Esimene vaatlusaasta) ja 10. jagu (Üleminekuperiood):
 kalendriaasta 2004,
 – 7. lisa 5. jagu (Esimene vaatlusaasta) ja 10. jagu (Üleminekuperiood):
 kalendriaasta 2003,
 b) 1.–7. lisa kohaldamisel ei ületa üleminekuperiood nelja aastat alates statistika
 kogumist käsitleva viie lisa 5. jaos nimetatud ja punkti a kohaselt muudetud
 esimestest vaatlusaastatest;
 c) 1., 2., 3. ja 4. lisa puhul on Šveits vabastatud punkti a kohaselt muudetud
 andmete esitamisest aastate 2002, 2003, 2004 ja 2005 kohta;
 d) 5. lisa puhul on Šveits vabastatud punkti a kohaselt muudetud andmete
 esitamisest aastate 2002, 2003, 2004 ja 2005 kohta;
 e) 6. ja 7. lisa puhul on Šveits vabastatud punkti a kohaselt muudetud andmete
 esitamisest aastate 2003, 2004, 2005 ja 2006 kohta;
 f) Šveits ei ole kohustatud järgima kõnealuses määruses nõutavat andmete
 piirkondlikku jaotust;
 g) Šveits on vabastatud andmete esitamisest NACE REV 1 neljanumbrilisel
 tasemel;
 h) Šveits on vabastatud kõnealuse määrusega nõutavate andmete esitamisest
 tegevusalaüksuste kaupa.
 – 398 R 2700: komisjoni määrus (EÜ) nr 2700/98, 17. detsember 1998, struktuurilises
 ettevõtlusstatistikas kasutatavate tunnuste määratluste kohta (EÜT L 344,
 18.12.1998, lk 49), mida on muudetud järgmise aktiga:
 – 32002 R 2056: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2056/2002, 5.
 november 2002 (EÜT L 317, 21.11.2002, lk 1).
 – 398 R 2701: komisjoni määrus (EÜ) nr 2701/98, 17. detsember 1998, mis käsitleb
 struktuurilise ettevõtlusstatistika jaoks koostatavaid andmesarju (EÜT L 344,
 18.12.1998, lk 81), mida on muudetud järgmise aktiga:
 – 32002 R 2056: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2056/2002, 5.
 november 2002 (EÜT L 317, 21.11.2002, lk 1).
 – 398 R 2702: komisjoni määrus (EÜ) nr 2702/98, 17. detsember 1998, mis käsitleb
 struktuurilise ettevõtlusstatistika edastamise tehnilist vormingut (EÜT L 344,
 18.12.1998, lk 102), mida on muudetud järgmise aktiga:
 – 32002 R 2056: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2056/2002, 5.
 november 2002 (EÜT L 317, 21.11.2002, lk 1).
 ET 14 ET
 ---pagebreak--- – 399 R 1618: komisjoni määrus (EÜ) nr 1618/1999, 23. juuli 1999, struktuurilise
 ettevõtlusstatistika kvaliteedi hindamise kriteeriumide kohta (EÜT L 192, 24.7.1999,
 lk 11).
 – 399 R 1225: komisjoni määrus (EÜ) nr 1225/99, 27. mai 1999, mis käsitleb
 kindlustusteenuste statistika näitajate määratlusi (EÜT L 154, 19.6.1999, lk 1).
 – 399 R 1227: komisjoni määrus (EÜ) nr 1227/99, 28. mai 1999, mis käsitleb
 kindlustusteenuste statistika edastamise tehnilist vormingut (EÜT L 154, 19.6.1999,
 lk 75).
 – 399 R 1228: komisjoni määrus (EÜ) nr 1228/99, 28. mai 1999, mis käsitleb
 kindlustusteenuste statistika jaoks koostatavaid andmesarju (EÜT L 154, 19.6.1999,
 lk 91).
 – 398 R 1165: komisjoni määrus (EÜ) nr 1165/98, 19. mai 1998, kiirstatistika kohta
 (EÜT L 162, 5.6.1998, lk 1), mida on muudetud järgmiste aktidega:
 Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
 a) Šveits esitab andmed alates 2007. aasta esimesest kvartalist;
 b) Šveits on vabastatud andmete esitamisest NACE REV 1 neljanumbrilisel
 tasemel.
 – 32001 R 0586: komisjoni määrus (EÜ) nr 586/2001, 26. märts 2001,
 kiirstatistikat käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1165/98 rakendamise kohta
 tööstuse põhirühmade määratluse puhul (EÜT L 086, 27.3.2001, lk 0011)
 – 32001 R 0588: komisjoni määrus (EÜ) nr 588/2001, 26. märts 2001 (EÜT L
 86, 27.3.2001, lk 18)
 – 393 R 2186: nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93, 22. juuli 1993, statistika eesmärgil
 moodustatud ettevõtlusregistrite ühendusesisese koordineerimise kohta (EÜT L 196,
 5.8.1993, lk 1).
 Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
 a) Šveits jõustab käesoleva määruse täitmiseks vajalikud meetmed 1. jaanuariks
 2006;
 b) Šveitsi suhtes ei kohaldata määruse II lisa punkti I alapunkti k.
 Transporti ja turismi käsitlev statistika
 – 398 R 1172: nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/98, 25. mai 1998, kaupade autovedu
 käsitlevate statistiliste aruannete kohta (EÜT L 163, 6.6.1998, lk 1), mida on
 muudetud järgmise aktiga:
 – 399 R 2691: komisjoni määrus (EÜ) nr 2691/99, 17. detsember 1999 (EÜT L
 326, 18.12.1999, lk 39).
 ET 15 ET
 ---pagebreak--- Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
 Šveits alustab käesoleva määrusega nõutavate andmete kogumist hiljemalt alates
 2006. aastast.
 – 32001 R 2163: komisjoni määrus (EÜ) nr 2163/2001, 7. november 2001, kaupade
 autoveo statistiliste andmete edastamise tehnilise korra kohta (EÜT L 291,
 8.11.2001, lk 13).
 – 32003 R 0006: komisjoni määrus (EÜ) nr 6/2003, 30. detsember 2002, kaupade
 autovedu käsitleva statistika avaldamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 45).
 – 32003 R 0091: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 91/2003, 16.
 detsember 2002, raudteeveo statistika kohta (EÜT L 14, 21.1.2003, lk 1-15), mida on
 muudetud järgmise aktiga:
 – 32003 R 1192: komisjoni määrus (EÜ) nr 1192/2003, 3. juuli 2003 (EÜT L
 167, 4.7.2003, lk 13).
 Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
 Šveits alustab käesoleva määrusega nõutavate andmete kogumist hiljemalt alates
 2006. aastast.
 – 380 L 1119: nõukogu direktiiv 80/1119/EMÜ, 17. november 1980, kaupade
 siseveetransporti käsitlevate statistiliste aruannete kohta (EÜT L 339, 15.12.1980, lk
 30).
 – 395 L 0064: nõukogu direktiiv 95/64/EÜ, Euratom, 8. detsember 1995, kaupade ja
 reisijate merevedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (EÜT L 320, 30.12.1995,
 lk 25), mida on muudetud järgmiste aktidega:
 – 398 D 0385: komisjoni otsus 98/385/EÜ, 13. mai 1998 (EÜT L 174, 18.6.1998,
 lk 1),
 – 32000 D 0363: komisjoni otsus 363/2000/EÜ, 28. aprill 2000 (EÜT L 132,
 5.6.2000, lk 1).
 – 32001 D 0423: komisjoni otsus, 22. mai 2001, vastavalt nõukogu direktiivile
 95/64/EÜ kaupade ja reisijate mereveo statistiliste aruannete kohta kogutud
 statistiliste andmete avaldamise või levitamise korra kohta (EÜT L 7.6.2001, lk 41).
 – 32003 R 0437: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 437/2003, 27.
 veebruar 2003, reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste andmete
 kohta, (EÜT L 066, 11.3.2003, lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:
 – 32003 R 1358: komisjoni määrus (EÜ) nr 1358/2003, 31. juuli 2003 (EÜT L
 194, 1.8.2003, lk 9).
 Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
 ET 16 ET
 ---pagebreak--- Šveits alustab käesoleva määrusega nõutavate andmete kogumist hiljemalt alates
 2006. aastast.
 – 393 D 0704: nõukogu otsus 93/704/EÜ, 30. november 1993, ühenduse
 liiklusõnnetuste andmebaasi loomise kohta (EÜT L 30.12.1993, lk 63).
 – 395 L 0057: nõukogu direktiiv 95/57/EÜ, 23. november 1995, turismivaldkonda
 käsitleva statistilise teabe kogumise kohta (EÜT L 291, 6.12.1995, lk 32).
 Käesolevas kokkuleppes loetakse selle direktiivi sätteid järgmises kohanduses:
 Šveits alustab käesoleva direktiiviga nõutavate andmete kogumist hiljemalt alates
 2007. aastast.
 – 399 D 0035: komisjoni otsus 1999/35/EÜ, 9. detsember 1998, nõukogu direktiivi
 95/57/EÜ (turismivaldkonda käsitleva statistilise teabe kogumise kohta)
 rakendamiskorra kohta (EÜT L 9, 15.1.1999, lk 23).
 Väliskaubanduse statistika
 – 395 R 1172: nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/95, 22. mai 1995, ühenduse ja selle
 liikmesriikide kaubavahetust kolmandate riikidega käsitleva statistika kohta (EÜT L
 118, 25.5.1995, lk 10), mida on muudetud järgmiste aktidega:
 – 397 R 0476: nõukogu määrus (EÜ) nr 476/97, 13. märts 1997 (EÜT L 75,
 15.3.1997, lk 1),
 – 398 R 0374: nõukogu määrus (EÜ) nr 374/98, 12. veebruar 1998 (EÜT L 48,
 19.2.1998, lk 6).
 Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
 a) Šveitsi puhul hõlmab statistiline territoorium tolliterritooriumi;
 b) Šveits ei ole kohustatud koostama statistikat Šveitsi ja Liechtensteini vahelise
 kaubanduse kohta;
 c) Artikli 8 lõikes 2 nimetatud liigitus tehakse vähemalt esimese kuue numbrini;
 d) Artikli 10 lõike 1 punkte h ja j ei kohaldata;
 e) Artikli 10 lõike 1 punkt i: Piiri ületava veovahendi riikkondsus on kohaldatav
 üksnes autotranspordi suhtes;
 – 32000 R 1917: komisjoni määrus (EÜ) nr 1917/2000, 7. september 2000, millega
 kehtestatakse teatavad sätted nõukogu määruse (EÜ) nr 1172/95 rakendamiseks
 väliskaubandusstatistika suhtes (EÜT L 229, 9.9.2000, lk 14), mida on muudetud
 järgmiste aktidega:
 – 32001 R 1669: komisjoni määrus (EÜ) nr 1669/2001, 20. august 2001 (EÜT L 224,
 21.8.2001, lk 3).
 ET 17 ET
 ---pagebreak--- Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
 a) Artikli 6 lõike 1 viidet määrusele (EÜ) nr 2454/96 ei kohaldata;
 b) Artikli 7 lõike 1 punktile a lisatakse järgmine lõik:
 Šveitsi puhul tähendab “päritoluriik” riiki, kust kaup pärineb, vastavate siseriiklike
 päritolureeglite tähenduses.”;
 c) Artikli 9 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
 „Šveitsi puhul määratletakse „tolliväärtus“ asjakohaste siseriiklike eeskirjade
 kohaselt.“;
 d) Artikli 11 lõiget 2 ei kohaldata;
 e) 2. jaotist (artiklid 16–19) ei kohaldata.
 – 32002 R 1779: komisjoni määrus (EÜ) nr 1779/2002, 4. oktoober 2002, ühenduse
 väliskaubandusstatistika ja liikmesriikidevahelise kaubandusstatistika riikide ja
 territooriumide nomenklatuuri kohta (EÜT L 269, 5.10.2002, lk 6).
 Statistilised põhimõtted ja konfidentsiaalsus
 – 390 R 1588: nõukogu määrus (EMÜ) nr 1588/90, 11. juuni 1990, konfidentsiaalsete
 statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta (EÜT L
 151, 15.6.1990, lk 1).
 Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
 a) Artiklile 2 lisatakse järgmine lõige:
 "11. EFTA statistikanõuniku büroo töötajad: EÜSA ruumes töötavad EFTA
 sekretariaadi töötajad.”;
 b) Artikli 5 lõike 1 teises lauses asendatakse termin “EÜSA” sõnadega “EÜSA ja
 EFTA statistikanõuniku büroo”;
 c) Artikli 5 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
 “EÜSAle EFTA statistikanõuniku büroo kaudu edastatud konfidentsiaalsed
 statistilised andmed on kättesaadavad ka kõnealuse büroo töötajatele.”;
 d) Seetõttu loetakse, et artiklis 6 hõlmab termin “EÜSA” ka EFTA
 statistikanõuniku bürood.
 – 397 R 0322: nõukogu määrus (EÜ) nr 322/97, 17. veebruar 1997, ühenduse statistika
 kohta (EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1).
 – 32002 R 0831: komisjoni määrus (EÜ) nr 831/2002, 17. mai 2002, millega
 rakendatakse ühenduse statistikat käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 322/97 seoses
 juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil (EÜT L 133,
 18.5.2002, lk 7).
 ET 18 ET
 ---pagebreak--- Rahvastiku- ja sotsiaalstatistika
 – 376 R 0311: nõukogu määrus (EMÜ) nr 311/76, 9. veebruar 1976, võõrtöötajaid
 käsitleva statistika koostamise kohta (EÜT L 39, 14.2.1976, lk 1).
 – 398 R 0577: nõukogu määrus (EÜ) nr 577/98, 9. märts 1998, tööjõu valikvaatluse
 korraldamise kohta ühenduses (EÜT L 77, 14.3.1998, lk 3), mida on muudetud
 järgmiste aktidega:
 – 32002 R 1991: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1991/2002, 8.
 oktoober 2002 (EÜT L 308, 9.11.2002, lk 1),
 – 32002 R 2104: komisjoni määrus (EÜ) nr 2104/2002, 28. november 2002
 (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 14).
 Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
 a) Artikli 1 sätetest sõltumata võib Šveits teha iga-aastaseid ülevaatusi kuni
 aastani 2007;
 b) Artikli 2 lõike 4 sätetest sõltumata on Šveitsi puhul uuritav objekt üksikisik ja
 teisi leibkonna liikmeid käsitlev teave võib sisaldada vähemalt artikli 4 lõikes 1
 nimetatud andmeid.
 – 32000 R 1575: nõukogu määrus (EÜ) nr 1575/2000, 19. juuli 2000, millega
 rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise
 kohta ühenduses alates aastast 2001 edastatavate andmete kodifitseerimise osas
 (EÜT L 181, 20.7.2000, lk 16).
 – 32000 R 1897: komisjoni määrus (EÜ) nr 1897/2000, 7. september 2000, millega
 kohaldatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 (tööjõu valikvaatluse korraldamise
 kohta ühenduses) tööpuuduse mõiste osas (EÜT L 228, 8.9.2000, lk 18)
 – 32002 R 2104: komisjoni määrus (EÜ) nr 2104/2002, 28. november 2002, millega
 kohandatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise
 kohta ühenduses ja komisjoni määrust (EÜ) nr 1575/2000, millega rakendatakse
 nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 hariduse ja koolituse muutujate nimekirja ja alates
 aastast 2003 andmeedastuses kasutatava kõnealuste muutujate kodifitseerimise osas
 (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 14).
 – 32003 R 0246: komisjoni määrus (EÜ) nr 246/2003, 10. veebruar 2003, millega
 võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse
 lisaküsimustike kava aastateks 2004–2006 (EÜT L 34, 11.2.2003, lk 3).
 – 399 R 0530: nõukogu määrus (EÜ) nr 530/1999, 9. märts 1999, töötasude ja
 tööjõukulude struktuurilise statistika kohta (EÜT L 63, 12.3.1999, lk 6).
 Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
 a) Šveits kogub käesoleva määrusega nõutavad andmed esimest korda 2008.
 aastal tööjõukulude taseme ja koosseisu statistika kohta ja 2006. aastal
 töötasude struktuuri ja jaotumist käsitleva statistika kohta;
 ET 19 ET
 ---pagebreak--- b) 2006. ja 2008. aasta kohta võib Šveits esitada artikli 6 lõike 1 punktis a ja lõike
 2 punktis b nõutavad andmed ettevõtete põhjal.
 – 32000 R 0452: komisjoni määrus (EÜ) nr 452/2000, 28. veebruar 2000, millega
 nähakse ette sätted nõukogu määruse (EÜ) nr 530/1999 (töötasude ja tööjõukulude
 struktuurilise statistika kohta) rakendamiseks seoses tööjõukulude statistika
 kvaliteedi hindamisega (EÜT L 55, 29.2.2000, lk 53).
 – 32000 R 1916: komisjoni määrus (EÜ) nr 1916/2000, 8. september 2000, millega
 nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 530/1999 (töötasude ja tööjõukulude
 struktuurilise statistika kohta) rakendamine seoses töötasu struktuuri käsitleva
 informatsiooni määratlemise ja edastamisega (EÜT L 229, 9.9.2000, lk 3).
 – 399 R 1726: komisjoni määrus (EÜ) nr 1726/1999, 27. juuli 1999, millega nähakse
 ette sätted nõukogu määruse (EÜ) nr 530/1999 (töötasude ja tööjõukulude
 struktuurilise statistika kohta) rakendamiseks seoses tööjõukulusid käsitleva
 informatsiooni määratlemise ja edastamisega (EÜT L 203, 3.8.1999, lk 28).
 – 32002 R 0072: komisjoni määrus (EÜ) nr 72/2002, 16. jaanuar 2002, millega
 nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 530/1999 rakendamine seoses töötasude
 struktuurilise statistika kvaliteedi hindamisega (EÜT L 15, 17.1.2002, lk 7).
 – 32003 R 0450: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 450/2003, 27.
 veebruar 2003, tööjõukuluindeksi kohta (EÜT L 069, 13.3.2003, lk 1), mida on
 muudetud järgmise aktiga:
 – 32003 R 1216: komisjoni määrus (EÜ) nr 1216/2003, 7. juuli 2003 (EÜT L
 169, 8.7.2003, lk 37).
 Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
 Šveits alustab käesoleva määrusega nõutavate andmete kogumist 2007. aasta alguses
 ja teeb seda seejärel iga kvartali kohta.
 – 32003 R 1177: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1177/2003, 16.
 juuni 2003, tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta (EÜT
 L 165, 3.7.2003, lk 1)
 Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
 Šveits alustab käesoleva direktiiviga nõutavate andmete kogumist hiljemalt alates
 2007. aastast.
 Majandustingimused
 – 32003 R 1287: nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003, 15. juuli 2003,
 rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades (rahvamajanduse
 kogutulu määrus) (ELT L 181, 19.7.2003, lk 1).
 – 395 R 2494: nõukogu määrus (EÜ) nr 2494/95, 23. oktoober 1995, ühtlustatud
 tarbijahinnaindeksite kohta (EÜT L 257, 27.10.1995, lk 1).
 ET 20 ET
 ---pagebreak--- Šveitsi puhul kohaldatakse määrust tarbijahinnaindeksite ühtlustamiseks
 rahvusvaheliste võrdluste eesmärgil. See ei puuduta ühtlustatud tarbijahinnaindeksite
 arvutamist konkreetselt majandus- ja rahaliidu kontekstis.
 Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
 a) Artikli 2 punkti c, samuti artikli 8 lõikes 1 ja artiklis 11 esinevaid viiteid
 rahaliidu tarbijahinnaindeksile ei kohaldata;
 b) Artikli 5 lõike 1 punkti a ei kohaldata;
 c) Artikli 5 lõiget 2 ei kohaldata;
 d) Artikli 5 lõikes 3 nimetatud ERIga nõupidamise kohustust ei kohaldata;
 e) Šveits esitab käesoleva määrusega nõutavad andmed hiljemalt 1997. aasta
 jaanuari indeksist alates.
 – 396 R 1749: komisjoni määrus (EÜ) nr 1749/96, 9. september 1996, ühtlustatud
 tarbijahinnaindekseid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 esialgsete
 rakendusmeetmete kohta (EÜT L 229, 10.9.1996, lk 3), mida on muudetud järgmiste
 aktidega:
 – 398 R 1687: nõukogu määrus (EÜ) nr 1687/98, 20. juuli 1998 (EÜT L 214,
 31.7.1998, lk 12).
 – 398 R 1688: nõukogu määrus (EÜ) nr 1688/98, 20. juuli 1998 (EÜT L 214,
 31.7.1998, lk 23).
 – 396 R 2214: komisjoni määrus (EÜ) nr 2214/96, 20. november 1996, ühtlustatud
 tarbijahinnaindeksite kohta: ÜTHI osaindeksite edastamine ja levitamine (EÜT L
 296, 21.11.1996, lk 8), mida on muudetud järgmiste aktidega:
 – 399 R 1749: komisjoni määrus (EÜ) nr 1749/1999, 23. juuli 1999 (EÜT L 214,
 13.8.1999, lk 1), parandatud EÜT L 267, 15.10.1999, lk 59.
 – 399 R 1617: komisjoni määrus (EÜ) nr 1617/1999, 23. juuli 1999 (EÜT L 192,
 24.7.1999, lk 9).
 – 32001 R 1920: komisjoni määrus (EÜ) nr 1920/2001, 28. september 2001
 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 46), parandatud EÜT L 295, 13.11.2001, lk 34.
 – 396 R 2223: nõukogu määrus (EÜ) nr 2223/96, 25. juuni 1996, ühenduses kasutatava
 Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (EÜT L 310,
 30.11.1996, lk 1), mida on muudetud järgmiste aktidega:
 – 398 R 0448: nõukogu määrus (EÜ) nr 448/98, 16. veebruar 1998 (EÜT L 58,
 27.2.1998, lk 1).
 – 32000 R 1500: komisjoni määrus (EÜ) nr 1500/2000, 10. juuli 2000 (EÜT L
 172, 12.7.2000, lk 3).
 ET 21 ET
 ---pagebreak--- – 32000 R 2516: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2516/2000, 7.
 november 2000 (EÜT L 290, 17.11.2000, lk 1)
 – 32001 R 0995: komisjoni määrus (EÜ) nr 995/2001, 22. mai 2001 (EÜT L
 139, 23.05.2001, lk 3)
 – 32001 R 2558: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2558/2001, 3.
 detsember 2001 (EÜT L 344, 28.12.2001, lk 1-4).
 – 32002 R 0113: komisjoni määrus (EÜ) nr 113/2002, 23. jaanuar 2002 (EÜT L
 21, 24.1.2002, lk 3).
 – 32002 R 1889: komisjoni määrus (EÜ) nr 1889/2002, 23. oktoober 2002 (EÜT
 L 286, 24.10.2002, lk 1).
 – 32003 R 1267: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1267/2003,
 16. juuni 2003 (ELT L 180, 18.7.2003, lk 1).
 Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
 a) Šveits võib koguda andmeid institutsiooniliste üksuste kaupa, kui käesoleva
 määruse sätetes viidatakse tööstusele;
 b) Šveits ei ole kohustatud järgima kõnealuses määruses nõutavat andmete
 piirkondlikku jaotust;
 c) Šveitsi jaoks ei ole siduv käesoleva määrusega nõutav teenuste ekspordi ja
 impordi jaotus EL ja kolmandate riikide kaupa;
 d) Šveits rakendab kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste eraldamiseks
 vajalikud meetmed hiljemalt alates 2006. aastast;
 e) B lisas „ESA 95 riigikohase küsimustiku raames esitatavaid tabeleid käsitlevad
 erandid“ lisatakse punkti 15 (Island) järele järgmine tekst:
 ET 22 ET
 ---pagebreak--- “16. ŠVEITS
 16.1 Tabelitega seotud erandid
 Tabeli nr Tabel Erand Kehtivusa
 eg
 1 Peamised koondnäitajad, Edastatakse alates 1990. aastast
 aastased ja kvartaalsed
 2 Valitsemissektori Edastamise tähtaja pikendamine: t+8 kuud Piiramata
 peamised koondnäitajad Ajavahemik: igal aastal Piiramata
 Edastatakse alates 1990. aastast
 3 Tabelid majandusharude Edastatakse alates 1990. aastast
 kaupa
 4 EL ja kolmandate riikide Edastatakse alates 1998. aastast
 eksport ja import
 5 Kodumajapidamiste Edastatakse alates 1990. aastast
 lõpptarbimiskulutused
 eesmärgi järgi
 6 Finantskontod Edastatakse alates 1998. aastast 2006
 institutsiooniliste
 sektorite kaupa
 7 Finantsvara ja - Edastatakse alates 1998. aastast 2006
 kohustuste bilanss
 8 Muud kontod kui Edastamise tähtaja pikendamine: t+18 kuud Piiramata
 finantskontod Edastatakse alates 1990. aastast
 institutsiooniliste
 sektorite kaupa
 9 Üksikasjalik maksude ja Edastamise tähtaja pikendamine: t+18 kuud Piiramata
 sotsiaalmaksude Edastatakse alates 1998. aastast
 laekumine sektorite
 kaupa
 10 Tabelid majandusharude Piirkondade kaupa jaotus puudub
 ja piirkondade kaupa,
 NUTS II, A17
 11 Valitsemissektori kulud Edastatakse alates 2005. aastast 2007
 ülesannete lõikes Tagasiulatuvaid arvutusi ei tehta
 12 Tabelid majandusharude Piirkondade kaupa jaotus puudub
 ja piirkondade kaupa,
 NUTS III, A3
 13 Kodumajapidamiste Piirkondade kaupa jaotus puudub
 kontod piirkonna järgi,
 NUTS II
 14-22 Kooskõlas käesolevat määrust käsitleva erandiga a vabastatakse Šveits lahtrite 14-
 22 täitmisest.
 – 398 D 0715: komisjoni otsus, 30. november 1998, milles selgitatakse nõukogu
 määruse (EÜ) nr 2223/96 (ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja
 ET 23 ET
 ---pagebreak--- regionaalse arvepidamise süsteemi kohta) lisa A seoses hindade ja mahtude
 mõõtmise põhimõtetega (EÜT L 340, 16.12.1998, lk 33).
 Käesolevas kokkuleppes loetakse selle otsuse sätteid järgmises kohanduses:
 Artiklit 3 (meetodite liigitamine toodete kaupa) ei kohaldata Šveitsi suhtes.
 – 397 D 0178: komisjoni otsus 97/178/EÜ, Euratom, 10. veebruar 1997, millega
 määratletakse menetlused üleminekuks Euroopa rahvamajanduse arvepidamise
 süsteemilt (ESA teine väljaanne) Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse
 arvepidamise süsteemile (ESA 95) (EÜT L 75, 15.3.1997, lk 44).
 – 397 R 2454: komisjoni määrus (EÜ) nr 2454/97, 10. detsember 1997, millega
 sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad
 ühtlustatud tarbijahinnaindeksite (ÜTHIde) kaalumise kvaliteedi
 miinimumstandardid (EÜT L 340, 11.12.1997, lk 24).
 – 398 R 2646: komisjoni määrus (EÜ) nr 2646/98, 9. detsember 1998, millega
 kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95
 rakendamiseks ühtlustatud tarbijahinnaindeksi hinnaloendite käsitlemise
 miinimumstandardite kohta (EÜT L 335, 10.12.1998, lk 30).
 – 399 R 1617: komisjoni määrus (EÜ) nr 1617/1999, 23. juuli 1999, millega
 kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95
 rakendamiseks ühtlustatud tarbijahinnaindeksis kindlustuse käsitlemise vähimate
 nõuete osas ja muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 2214/96 (EÜT L 192,
 24.7.1999, lk 9).
 – 399 R 2166: nõukogu määrus (EÜ) nr 2166/1999, 8. oktoober 1999, millega
 kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 2494/95 rakendamiseks
 tervishoiu-, haridus- ja sotsiaalkaitsesektori toodete ühtlustatud tarbijahinnaindeksis
 käsitlemise miinimumstandardite kohta (EÜT L 266, 14.10.1999, lk 1).
 – 399 D 0622: komisjoni otsus 1999/622/EÜ, Euratom, 8. september 1999, selle kohta,
 kuidas käsitleda käibemaksu tagasimaksmist mittemaksukohustuslastele ja
 maksukohustuslastele nende käibemaksust vabastatud tegevuse puhul, selleks et
 rakendada nõukogu direktiivi 89/130/EMÜ, Euratom rahvamajanduse kogutoodangu
 turuhindadesse arvutamise ühtlustamise kohta (EÜT L 245, 17.9.1999, lk 51).
 – 32000 R 2601: komisjoni määrus (EÜ) nr 2601/2000, 17. november 2000, millega
 kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad
 ostuhindade tarbijahindade harmoneeritud indeksisse kandmise ajastamise kohta
 (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 16).
 – 32000 R 2602: komisjoni määrus (EÜ) nr 2602/2000, 17. november 2000, millega
 kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad
 tarbijahindade harmoneeritud indeksis hinnaalanduste käsitlemise
 miinimumstandardite kohta (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 16), mida on muudetud
 järgmise aktiga:
 – 32001 R 1921: komisjoni määrus (EÜ) nr 1921/2001, 28. september 2001
 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 49), parandatud EÜT L 295, 13.11.2001, lk 34.
 ET 24 ET
 ---pagebreak--- – 32001 R 1920: komisjoni määrus (EÜ) nr 1920/2001, 28. september 2001, millega
 kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad
 ühtlustatud tarbijahinnaindeksites protsendina tehingu väärtusest väljendatud
 teenustasude käsitlemise miinimumstandardite kohta ja muudetakse määrust (EÜ) nr
 2214/96 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 46), parandatud EÜT L 295, 13.11.2001, lk 34.
 – 32001 R 1921: komisjoni määrus (EÜ) nr 1921/2001, 28. september 2001, millega
 kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad
 ühtlustatud tarbijahinnaindeksite läbivaatamise miinimumstandardite kohta ja
 muudetakse määrust (EÜ) nr 2602/2000 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 49), parandatud
 EÜT L 295, 13.11. 2001, p. 34.
 Nomenklatuurid
 – 390 R 3037: nõukogu määrus (EMÜ) nr 3037/90, 9. oktoober 1990, Euroopa
 ühenduste majandustegevuse statistilise liigituse kohta (EÜT L 293, 24.10.1990, lk
 1), mida on muudetud järgmiste aktidega:
 – 393 R 0761: komisjoni määrus (EMÜ) nr 761/93, 24. märts 1993 (EÜT L 83,
 3.4.1993, lk 1).
 – 32002 R 0029: komisjoni määrus (EÜ) nr 29/2002, 19. detsember 2001 (EÜT
 L 6, 10.1.2002, lk 3).
 – 393 R 0696: nõukogu määrus (EMÜ) nr 696/93, 15. märts 1993, statistiliste üksuste
 kohta ühenduse tootmissüsteemi vaatlemiseks ja analüüsimiseks (EÜT L 76,
 30.3.1993, lk 1).
 – 393 R 3696: nõukogu määrus (EMÜ) nr 3696/93, 29. oktoober 1993, tegevusaladel
 põhineva toodete statistilise klassifikaatori (CPA) kohta Euroopa
 Majandusühenduses (EÜT L 342, 31.12.1993, lk 1), mida on muudetud järgmiste
 aktidega:
 – 398 R 1232: komisjoni määrus (EÜ) nr 1232/98, 17. juuni 1998 (EÜT L 177,
 22.6.1998, lk 1).
 – 32002 R 0204: komisjoni määrus (EÜ) nr 204/2002, 19. detsember 2001 (EÜT
 L 36, 6.2.2002, lk 1).
 – 32003 R 1059: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1059/2003, 26. mai
 2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)
 (EÜT L 154, 21.6.2003, lk 1).
 Põllumajandusstatistika
 – 396 L 0016: nõukogu direktiiv 96/16/EÜ, 19. märts 1996, piima ja piimatoodete
 statistiliste vaatluste kohta (EÜT L 78, 28.3.1996, lk 27).
 Käesolevas kokkuleppes loetakse selle direktiivi sätteid järgmises kohanduses:
 Šveits ei ole kohustatud järgima käesolevas direktiivis nõutavat andmete
 piirkondlikku jaotust.
 ET 25 ET
 ---pagebreak--- – 397 D 0080: komisjoni otsus 97/80/EÜ, 18. detsember 1996, millega kehtestatakse
 nõukogu direktiivi 96/16/EÜ (piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta)
 rakendussätted (EÜT L 24, 25.1.1997, lk 26), mida on muudetud järgmise aktiga:
 – 398 D 0582: nõukogu otsus 98/582/EÜ, 6. oktoober 1998 (EÜT L 281,
 17.10.1998, lk 36).
 – 388 R 0571: nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88, 29. veebruar 1988,
 põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevate ühenduse vaatluste korraldamise kohta
 aastatel 1988–1997 (EÜT L 56, 2.3.1988, lk 1), mida on muudetud järgmiste
 aktidega:
 – 396 R 2467: nõukogu määrus (EÜ) nr 2467/96, 17. detsember 1996 (EÜT L
 335, 24.12.1996, lk 3).
 – 32002 R 143: komisjoni määrus (EÜ) nr 143/2002, 24. jaanuar 2002 (EÜT L
 024, 26.1.2002, lk 16).
 Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
 a) Artikli 4 teksti alates sõnadest „ja juhul, kui need on kohalikul tasandil
 olulised...“ kuni sõnadeni „tehnilis-majanduslikud erisuunitlused samas
 otsuses määratletud tähenduses“ ei kohaldata;
 b) Artikli 6 lõikes 2 asendatakse tekst „standardsest brutomarginaalist otsuses
 85/377/EMÜ määratletud tähenduses” tekstiga:
 „standardsest brutomarginaalist otsuses 85/377/EMÜ määratletud tähenduses või
 kogu põllumajandustoodangu väärtusest”;
 c) Artikleid 10, 12 ja 13 ning II lisa ei kohaldata;
 d) Šveits ei ole kohustatud järgima käesoleva määruse artiklites 6, 7, 8 ja 9 ning I
 lisas nimetatud liigitust. Šveits edastab siiski vajaliku lisateabe, mis võimaldab
 ümberliigitamist nimetatud liigituse alusel;
 e) Kõnealuse määruse sätetest sõltumata võib Šveits teha ülevaatuse mais ja
 esitada andmed hiljemalt 18 kuud pärast seda.
 – 390 R 0837: nõukogu määrus (EMÜ) nr 837/90, 26. märts 1990, mis käsitleb
 teraviljatootmise kohta liikmesriikide esitatavaid statistilisi andmeid (EÜT L 88,
 3.4.1990, lk 1).
 – 393 R 0959: nõukogu määrus (EMÜ) nr 959/93, 5. aprill 1993, mis käsitleb
 põllukultuuride (v.a teraviljad) kohta liikmesriikide esitatavaid statistilisi andmeid
 (EÜT L 98, 24.4.1993, lk 1).
 – 32003 R 0296: komisjoni määrus (EÜ) nr 296/2003, 17. veebruar 2003 (EÜT L 043,
 18.2.2003, lk 18).
 ET 26 ET
 ---pagebreak--- Kalandusstatistika
 – 391 R 1382: nõukogu määrus (EMÜ) nr 1382/91, 21. mai 1991, andmete esitamise
 kohta seoses kalapüügitoodete lossimisega liikmesriikides (EÜT L 133, 28.5.1991, lk
 1), mida on muudetud järgmise aktiga:
 – 393 R 2104: nõukogu määrus (EMÜ) nr 2104/93, 22. juuli 1993 (EÜT L 191,
 31.7.1993, lk 1).
 – 391 R 3880: nõukogu määrus (EMÜ) nr 3880/91, 17. detsember 1991, Atlandi
 ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete
 esitamise kohta (EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:
 – 32001 R 1637: komisjoni määrus (EÜ) nr 1637/2001, 23. juuli 2001 (EÜT L
 222, 17.8.2001, lk 20).
 – 393 R 2018: nõukogu määrus (EMÜ) nr 2018/93, 30. juuni 1993, Loode-Atlandi
 piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete
 esitamise kohta (EÜT L 186, 28.7.1993, lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:
 – 32001 R 1636: komisjoni määrus (EÜ) nr 1636/2001, 23. juuli 2001 (EÜT L
 222, 17.8.2001, lk 1).
 – 395 R 2597: nõukogu määrus (EÜ) nr 2597/95, 23. oktoober 1995, nominaalsaagi
 statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates
 väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (EÜT L 270, 13.11.1995,
 lk 1), mida on muudetud järgmise aktiga:
 – 32001 R 1638: komisjoni määrus (EÜ) nr 1638/2001, 24. juuli 2001 (EÜT L
 222, 17.8.2001, lk 29).
 – 396 R 0788: nõukogu määrus (EÜ) nr 788/96, 22. aprill 1996, liikmesriikide
 akvakultuuritoodangu statistika esitamise kohta (EÜT L 108, 1.5.1996, lk 1).
 Energeetikat käsitlev statistika
 – 390 L 0377: nõukogu direktiiv 90/377/EMÜ, 29. juuni 1990, ühenduse
 protseduurireeglite kohta tööstuslikele lõpptarbijatele määratud gaasi- ja
 elektrihindade läbipaistvuse parandamiseks (EÜT L 185, 17.7.1990, lk 16).
 Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
 Šveits hakkab käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikke meetmeid rakendama alates
 1. jaanuarist 2006.
 ET 27 ET
 ---pagebreak--- B LISA
 KÄESOLEVA KOKKULEPPE ARTIKLIS 8 NIMETATUD ŠVEITSI OSAMAKSU
 KÄSITLEVAD FINANTSEESKIRJAD
 1. Finantsosaluse määramine
 1.1. Šveits osaleb ühenduse statistikaprogrammi rahastamises igal aastal.
 1.2. Kõnealune osamaks põhineb kolmel teguril:
 – Eurostati üldkulud [Cost]
 – Euroopa Liidu liikmesriikide arv [# Members]
 – statistikaprogrammi osa, milles Šveits osaleb [prop]
 1.3. Osamaks arvutatakse järgmiselt:
 [Cost] * [prop] / [# Members]
 1.4. Kõnealused tegurid määratletakse järgmiselt:
 1.4.1. Eurostati üldkulud on ühenduse eelarve statistika poliitikavaldkonna (29. jaotis)
 tegevuspõhise eelarvestamise nomenklatuuri kohaselt esitatud kulukohustuste
 assigneeringud. Üldkulud hõlmavad statistika poliitikavaldkonna haldus- ja
 tugikulusid (alaliselt töötava personaliga seotud kulud, mittekoosseisulise
 personaliga seotud kulud ja muud halduskulud, hooned ja nendega seotud kulud ning
 meetmete tugikulud) ja statistilise teabe koostamisega seotud finantssekkumist.
 [Cost]
 1.4.2. Liikmesriikide arv on Euroopa Liidu liikmesriikide arv asjaomase aasta 1. jaanuari
 seisuga. [# Members]
 1.4.3. Statistikaprogrammi osa, milles Šveits osaleb, on Eurostati prognoositav osa Euroopa
 Ühenduse eelarve artikli 29 02 01 või sellele järgneva artikli kohaselt komisjoni iga-
 aastase statistikaprogrammi nendele moodulitele eraldatud vahendites, milles Šveits
 osaleb, mis on jagatud artiklile 29 02 01 või sellele järgnevale artiklile eraldatud
 koguvahenditega. [prop]
 1.5. Osamaksu esialgne kalkulatsioon tehakse kohe pärast Euroopa Liidu esialgse
 eelarveprojekti vastuvõtmist asjaomaseks aastaks. Lõplik kalkulatsioon tehakse kohe
 pärast asjaomase aasta eelarve vastuvõtmist.
 ET 28 ET
 ---pagebreak--- 2. Maksekord
 2.1. Hiljemalt iga eelarveaasta 15. märtsil ja 15. juunil esitab komisjon Šveitsile
 sissenõude, mis vastab käesolevast kokkuleppest tulenevale Šveitsi osamaksule.
 Kõnealuses sissenõudes nähakse vastavalt ette järgmiste summade tasumine:
 – kuus kaheteistkümnendikku Šveitsi osamaksust hiljemalt 20. aprilliks ja
 – kuus kaheteistkümnendikku Šveitsi osamaksust hiljemalt 15. juuliks.
 2.2. Šveitsi osamaks väljendatakse ja makstakse eurodes.
 2.3. Šveits tasub oma käesolevast kokkuleppest tuleneva osamaksu lõike 2 punktis 1
 esitatud ajakava kohaselt. Igasuguse makseviivituse korral tuleb maksta intressi,
 mille määr on võrdne maksekuupäeval Telerate’i leheküljel 248 eurodes esitatud
 ühekuulise pankadevahelise laenuintressimääraga (EURIBOR). Seda määra
 suurendatakse 1,5% võrra iga viivitatud kuu eest. Kõrgendatud määra kohaldatakse
 kogu viivitusaja suhtes. Intressi tuleb siiski maksta üksnes siis, kui osamaks
 makstakse rohkem kui 30 päeva pärast punktis 2.1 osutatud ajakavakohaseid
 maksekuupäevi.
 2.4. Komisjon ei hüvita käesoleva kokkuleppe kohaselt komisjoni poolt kokkukutsutud
 koosolekutel osalevate Šveitsi esindajate ja ekspertide kantud kulusid. Vastavalt
 artikli 6 lõikele 2 kannab Šveitsi riigi ekspertide Eurostati saatmisega seotud kulud
 täielikult Šveits.
 Vastavalt Eurostati ja Šveitsi riikliku statistikaameti vahelisele kokkuleppele võib
 Šveits riigi ekspertide saatmisega seotud kulud maha arvata oma osamaksust. Iga
 ametniku puhul mahaarvatav maksimumsumma ei või ületada EMP lepingu kohaselt
 Eurostati saadetud EMP-EFTA riikide ametnike puhul mahaarvatavat
 maksimumsummat. Kõnealuses summas lepitakse kokku igal aastal.
 2.5. Šveitsi tehtud makseid loetakse eelarvetuluks, mis kantakse Euroopa Liidu
 üldeelarve tulude kalkulatsiooni vastavale eelarvereale. Assigneeringute haldamisel
 kohaldatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kehtivat finantsmäärust.
 3. Rakendamistingimused
 3.1. Käesoleva kokkuleppe artiklile 8 vastavat Šveitsi osamaksu asjaomase eelarveaasta
 jooksul tavaliselt ei muudeta.
 3.2. Iga eelarveaasta (n) kontode sulgemise ajal täpsustab komisjon tulude ja kulude
 aruande koostamise raames Šveitsi osalusega seotud kontosid, võttes arvesse
 muudatusi, mis on eelarveaasta jooksul toimunud ülekannete, maksete tühistamiste,
 üleviimiste või lisa- ja paranduseelarvete tagajärjel. See toimub järgmise aasta (n+2)
 eelarve koostamise raames ja seda tuleb sissenõuete puhul arvesse võtta.
 ET 29 ET
 ---pagebreak--- 4. Teave
 4.1. Hiljemalt iga eelarveaasta (n+1) 31. mail koostatakse ja esitatakse Šveitsile
 teadmiseks Eurostati tegevuse ja haldamisega seotud rahalistele kulutustele vastavate
 assigneeringute aruanne eelnenud eelarveaasta (n) kohta komisjoni tulude ja kulude
 aruande vormis.
 4.2. Komisjon edastab Šveitsile kõik muud EFTA-EMP riikidele kättesaadavad
 Eurostatiga seotud üldised finantsandmed.
 ET 30 ET
 ---pagebreak--- Lõppakt
 EUROOPA ÜHENDUSE
 ja
 ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI
 täievolilised esindajad,
 kes on kokku tulnud ... [koht] ... [kuupäev], et kirjutada alla Euroopa Ühenduse ja Šveitsi
 Konföderatsiooni vahelisele statistikaalast koostööd käsitlevale kokkuleppele, on võtnud
 teadmiseks lõppaktile lisatud nõukogu deklaratsiooni Šveitsi osalemise kohta komiteedes.
 ... [koht] ... [kuupäev]
 Euroopa Ühenduse nimel
 Šveitsi Konföderatsiooni nimel
 ET 31 ET
 ---pagebreak--- Nõukogu deklaratsioon
 Šveitsi osalemise kohta komiteedes
 Nõukogu lepib kokku, et Šveitsi esindajad osalevad neid puudutavates küsimustes käesoleva
 kokkuleppe artikli 5 lõikes 2 nimetatud programmide ja meetmetega seotud koostöö algusest
 peale täiel määral, kuid ilma hääleõiguseta, komiteedes ja muudes organites, mis aitavad
 Euroopa Ühenduste Komisjoni kõnealuste programmide ja meetmete haldamisel ja
 väljaarendamisel.
 Teiste komiteede puhul, mis tegelevad käesoleva kokkuleppe reguleerimisalasse kuuluvate
 valdkondadega, mille suhtes Šveits on vastu võtnud ühenduse õigustiku või samaväärsed
 meetmed, konsulteerib komisjon Šveitsi ekspertidega Euroopa Majanduspiirkonna lepingu
 artiklis 100 kirjeldatud viisil.
 ET 32 ET


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 28.4.2007
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 96/39
 2007 m. kovo 29 d. Tarnautojų teismo (trečioji kolegija) sprendimas Cwik prieš Komisiją
 (Byla F-31/05) (1)
 (Pareigūnai - Vertinimas - Tarnybinės veiklos vertinimo ataskaita - 2003 m. vertinimas - Ieškinys dėl panaikinimo - Prieštaravimas dėl teisėtumo - Akivaizdi vertinimo klaida)
 (2007/C 96/80)
 Proceso kalba: prancūzų
 Šalys
 Ieškovas: Michael Cwik (Tervuren, Belgija), atstovaujamas advokato N. Lhoëst
 Atsakovė: Europos Bendrijų Komisija, atstovaujama L. Lozano Palacios ir J. Currall
 Bylos dalykas
 Prašymas, pirma, panaikinti ieškovo tarnybinės veiklos nuo 2003 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. vertinimo ataskaitą ir, jei reikia, panaikinti 2005 m. sausio 24 d. sprendimą atmesti jo skundą dėl 2003 m. tarnybinės veiklos vertinimo ataskaitos, bei, antra, priteisti iš Europos Bendrijų Komisijos vieną eurą kaip simbolinį žalos atlyginimą.
 Sprendimo rezoliucinė dalis
 1.
 Ieškinį atmesti.
 2.
 Kiekviena šalis padengia savo bylinėjimosi išlaidas.
 (1) OL C 193, 2005 8 6 (byla iš pradžių įregistruota Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teisme numeriu T-200/05, o vėliau — 2005 m. gruodžio 15 d. Nutartimi perduota Europos Sąjungos Tarnautojų teismui).


text:
30.8.2008
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 223/19
 Domstolens dom (Tredje Afdeling) af 11. juli 2008 — Straffesag mod Inga Rinau (anmodning om præjudiciel afgørelse fra Lietuvos Aukščiausiasis Teismas — Republikken Litauen)
 (Sag C-195/08 PPU) (1)
 (Retligt samarbejde i civile sager - retternes kompetence og om fuldbyrdelse af retsafgørelser - fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager og i sager vedrørende forældreansvar - forordning (EF) nr. 2201/2003 - anmodning om ikke-anerkendelse af en afgørelse om tilbagegivelse af et barn, der tilbageholdes ulovligt i en anden medlemsstat - præjudiciel forelæggelse efter hasteproceduren)
 (2008/C 223/30)
 Processprog: litauisk
 Den forelæggende ret
 Lietuvos Aukščiausiasis Teismas
 Part i hovedsagen
 Inga Rinau
 Sagens genstand
 Anmodning om præjudiciel afgørelse — Lietuvos Aukščiausiasis Teismas — fortolkning af artikel 21, 23, 24, artikel 31, stk. 1, artikel 40, stk. 2, og artikel 42 i Rådets forordning (EF) nr. 2201/2003 af 27. november 2003 om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager og i sager vedrørende forældreansvar og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1347/2000 (EUT L 338, s. 1) — anmodning om ikke-anerkendelse i en medlemsstat A af en afgørelse, der er afsagt af en ret i medlemsstat B om krav på tilbagegivelse af et barn, som ulovligt tilbageholdes af sin mor i medlemsstat A, til sin far, der er bosat i medlemsstat B, og som har fået tildelt forældremyndigheden over barnet.
 Konklusion
 1)
 Når der er truffet en afgørelse om ikke at tilbagegive et barn, og denne afgørelse er bragt til retten i domsstatens kendskab, er det uden betydning, for så vidt angår udstedelsen af en attest i henhold til artikel 42 i Rådets forordning (EF) nr. 2201/2003 af 27. november 2003 om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager og i sager vedrørende forældreansvar og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1347/2000, om denne afgørelse er blevet udsat, omgjort, ophævet eller under alle omstændigheder ikke er blevet endelig eller er blevet erstattet af en afgørelse om tilbagegivelse af barnet, hvis tilbagegivelsen rent faktisk ikke har fundet sted. Da der ikke er rejst tvivl om denne attests autenticitet, og da den er udstedt i overensstemmelse med den formular, som fremgår af bilag IV til forordningen, er det ikke tilladt at gøre indsigelse mod anerkendelsen af afgørelsen om tilbagegivelse af barnet, og det tilkommer alene retten i modtagerstaten at fastslå, at den attesterede afgørelse er eksigibel, og at anordne barnets umiddelbare tilbagegivelse.
 2)
 Bortset fra tilfælde, hvor proceduren omhandler en attesteret afgørelse i henhold til artikel 11, stk. 8, artikel 40 og artikel 42, i forordning nr. 2201/2003, kan enhver berettiget part anmode om ikke-anerkendelse af en retsafgørelse, selv hvis der ikke forinden er indgivet en anmodning om anerkendelse af afgørelsen.
 3)
 Artikel 31, stk. 1, i forordning nr. 2201/2003, der foreskriver, at hverken den person, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, eller barnet på dette tidspunkt af sagens behandling kan fremsætte bemærkninger over for retten, finder ikke anvendelse på en procedure om ikke-anerkendelse af en retsafgørelse, som er iværksat, uden at der forinden er indgivet en anmodning om anerkendelse af den samme afgørelse. I en sådan situation kan sagsøgte, som anmoder om anerkendelse af afgørelsen, fremsætte bemærkninger.
 (1) EUT C 171 af 5.7.2008.


type: wikipedia

text:
 Biografia
 Originario di Barco di Bibbiano, Paolo Aleotti studiò alla Scuola d'Arte di Reggio Emilia e all'Accademia di belle arti di Parma. Fu discepolo del pittore reggiano Prospero Minghetti.
 Dal 1846 fu allievo a Firenze di Lorenzo Bartolini, pur continuando ad avere importanti commesse in Emilia. Dal 1860 al 1881 fu docente all'Accademia di Belle Arti di Bologna.
 È autore di numerosi monumenti sepolcrali alla Certosa di Bologna, compresa la sua stessa tomba situata nel braccio di ponente del Chiostro I o d'Ingresso, che ha questa epigrafe: «Qui riposa vegliato dal caro putto opera sua». Vi campeggia infatti un bambino a gambe incrociate, con in mano delle melagrane; il bambino in marmo di Carrara del cippo Aleotti è considerato una delle migliori sculture del cimitero bolognese.
 Secondo Andrea Balletti, Paolo Aleotti si avvicina all'arte del Duprè, pur senza raggiungerla.
 Esposizioni
 1888: Grande esposizione emiliana, Bologna (Il morto, gesso).
 Opere
 Nella Strenna del P.I.A. del 1984, Mario Mazzaperlini elenca almeno 27 opere attribuite con certezza allo scultore.
 Cippo Aleotti, 1881, Certosa di Bologna, Chiostro I, braccio di ponente
 Puttino dormiente, marmo, Musei Civici
 Busto di Lazzaro Spallanzani, 1845, Palazzo dei Musei
 Monumento al principe Ferdinando, chiesa di San Vincenzo, Modena
 Monumento di Massimiliano d'Este, chiesa di San Vincenzo, Modena
 Menardo, Sofocle, Euripide, Aristofane, medaglioni sotto il portico a peristilio, tra gli archi delle cinque porte immittenti nell'atrio del Teatro municipale Romolo Valli, Reggio Emilia
 Busti di Pariati e di Francesco Fontanesi, Teatro municipale Romolo Valli, Reggio Emilia
 Monumento Sartori, chiesa parrocchiale di San Polo d'Enza
 Ritratto di Bartolomeo Sidoli
 Ritratto della Linari-Venturi
 Busto a Enrico Cialdini, Palazzo del Comune
 Monumento alla famiglia Fangarezzi
 Note
 Bibliografia
 Andrea Balletti, Storia di Reggio nell'Emilia, Roma, Multigrafica Editrice, (prima edizione 1925) ristampa anastatica del 1968, pp. XXI, 506, 687, 717.
 Mario Iotti, Paolo Aleotti scultore (1813-1881): vita e opere, in Atti e memorie della Deputazione di Storia Patria per le antiche provincie modenesi, 1989, pp. 357-398.
 Memorie dell'Accademia di scienze, lettere e arti di Modena, Modena, Mucchi, 2008, p. 254.
 Nuova lettera del prof. di scultura Paolo Aleotti, 7 settembre 1864, cit. in Oreste Raggi, Della statua di Dante Alighieri innalzata in Firenze il 14 maggio 1865. Storia curiosa e genuina con documenti, Modena, Tipi di Nicola Zanichelli e soci, 1865, p. 77.
 Altri progetti
 Collegamenti esterni
 Parte del testo è tratta da pubblicato in CC-BY-SA 4.0 (fonte utilizzata)


text:
Era Armênia, em cronologia, é uma era utilizada por historiadores armênios. O ano 1 da Era Armênia se inicia no ano 551/552 do calendário juliano. A época da Era Armênia é o dia 9 de julho de 552. Os anos desta era são compostos por meses de trinta dias, seguidos de cinco dias.
 A primeira vez que a Era Armênia foi utilizada foi na História de Leôncio, historiador do que descreveu o período em que o país foi dominado pelos árabes. Leôncio, porém, erra quando data um evento na Era Armênia: o evento em questão é o martírio de e , ocorrido durante o reinado do califa Alhadi , no ano 233 da Era Armênia, correspondendo a 784 d.C.; a data correta do martírio é 5 de janeiro de 785.
 Bibliografia
 História da Arménia


type: other

text:
PLZ NÁBYTEK s.r.o. Olomouc IČO 28580401 kontakty (23.11.2019) | Finance.cz
 PLZ NÁBYTEK s.r.o. Olomouc IČO: 28580401
 Tato stránka obsahuje výpis dat z různých rejstříků pro firmu PLZ NÁBYTEK s.r.o., která sídlí v obci Olomouc a bylo jí přiděleno IČO 28580401.
 Firma s názvem PLZ NÁBYTEK s.r.o. se sídlem v obci Olomouc byla založena v roce 2009. Společnost je stále aktivní. V jejím vedení se dosud vystřídalo 2 osob. Společnost podniká v oboru Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona .
 Základní údaje o PLZ NÁBYTEK s.r.o. IČO: 28580401
 Krajský soud v Ostravě 16.3.2009
 C 43936
 28580401
 PLZ NÁBYTEK s.r.o.
 Společnost s ručením omezeným 16.3.2009
 Aktuální kontaktní údaje PLZ NÁBYTEK s.r.o.
 Kontakty na PLZ NÁBYTEK s.r.o. IČO: 28580401
 Tovární 1059 , 779 00 Olomouc Česká republika
 Tovární 1059/41, Hodolany, 779 00 Olomouc 2.12.2016
 Tovární 1059 , 772 11 Olomouc - Hodolany Česká republika
 Olomouc - Hodolany, Tovární 1059/41, PSČ 77211 16.3.2009 - 2.12.2016
 Obory činností PLZ NÁBYTEK s.r.o. IČO: 28580401
 40.pluku 1352 , Valašské Meziříčí 757 01
 1003393161
 Vedení firmy PLZ NÁBYTEK s.r.o. IČO: 28580401
 Štefan Hudeček 3.5.2013
 08641 Raslavice, Vyšné Raslavice, Hlavná 327/41
 Ludvík Poruba 16.3.2009 - 3.5.2013
 od 16.3.2009 do 30.4.2013
 756 51 Zašová 723 Česká republika
 Zašová 723, PSČ 75651
 Štefan Hudeček
 Vlastníci firmy PLZ NÁBYTEK s.r.o. IČO: 28580401
 zakladni 200 000 Kč - 16.3.2009
 Sbírka Listin PLZ NÁBYTEK s.r.o. IČO: 28580401
 C 43936/SL 6 účetní závěrka [2013] vč. příl. Krajský soud v Ostravě 10.9.2014 20.11.2014 4
 C 43936/SL 5 účetní závěrka [2012] vč. příl. Krajský soud v Ostravě 31.10.2013 11.11.2013 4
 C 43936/SL 4 účetní závěrka rok 2011 vč. příl. Krajský soud v Ostravě 30.11.2012 7.12.2012 6
 C 43936/SL 3 účetní závěrka r. 2010 vč. příl. Krajský soud v Ostravě 8.8.2011 5.9.2011 3
 C 43936/SL 2 účetní závěrka r. 2009 vč. příl. Krajský soud v Ostravě 9.7.2010 28.7.2010 6
 C 43936/SL 1 notářský zápis NZ 18/2009 Zakladatelská list. Krajský soud v Ostravě 29.1.2009 10.3.2009 17.3.2009 6
 Hodnocení PLZ NÁBYTEK s.r.o.
 Výpis dat pro firmu PLZ NÁBYTEK s.r.o. obsahuje pouze taková data, která lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
 výpis firmy PLZ NÁBYTEK s.r.o., 28580401 na obchodním rejstříku
 výpis firmy PLZ NÁBYTEK s.r.o., 28580401 na živnostenském rejstříku
 PLZ NÁBYTEK s.r.o. - 28580401 - Olomouc , Tovární 1059/41
 PLŽ s.r.o. - 25191985 - Lažiště 108
 AXIS plz, s.r.o. - 26381532 - Plzeň , Malý Bolevec 191
 Fleuriada PLZ s.r.o. - 25973517 - Plzeň , Konvalinková 820/12
 Laser-books PLZ s.r.o. - 04553748 - Praha , Křižovnická 86/6
 Dětská ordinace - ST.PLZ. s.r.o. - 29123895 - Starý Plzenec , Smetanova 204
 Dělník PLZ s.r.o. - 05092086 - Praha , Bulharská 996/20
 Plz Oct II. s.r.o. - 07048670 - Praha , Korunní 2569/108
 Plz Oct I. s.r.o. - 07048661 - Praha , Korunní 2569/108
 Plz Oct III. s.r.o. - 07487142 - Praha , Korytná 47/3


text:
4. § * (1) A 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti civil szervezetek közé tartozó párt beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének a pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló 1989. évi XXXIII. törvény előírásai szerint tesz eleget.
 (2) A 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti civil szervezetek közé tartozó vagyonkezelői alapítvány beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének a vagyonkezelő alapítványokról szóló 2019. évi XIII. törvény előírásaival összhangban, a Tv., valamint az e rendeletben foglaltak szerint tesz eleget.
 c) * a Tv. szerinti éves beszámoló.
 (6) * Az egyéb szervezet egyszerűsített éves beszámolója a 3. melléklet szerinti mérlegből és a 4. melléklet szerinti eredménykimutatásból, valamint a Tv. szerinti kiegészítő mellékletből áll.
 (7) * Annak az egyéb szervezetnek, amely a Tv. szerinti éves beszámolót készít, és vállalkozási tevékenységet is folytat, a Tv.-ben előírt beszámoló készítése során biztosítania kell az alap- és a vállalkozási tevékenységéből származó bevételeinek, ráfordításainak (költségeinek), kiadásainak, valamint a vállalkozási tevékenység adózás előtti eredményének elkülönített bemutatását.
 (3) * Éves beszámolót köteles készíteni a kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet, ha két egymást követő üzleti évben a mérleg fordulónapján a következő három mutatóérték közül bármelyik kettő meghaladja az alábbi határértékeket:
 b) az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó éves (ár)bevételének együttes összege a 2400 millió forintot,
 (4) * Ha a jogelőd nélkül alapított egyéb szervezetnek a tárgyévet megelőző két üzleti év egyikére vagy mindkét üzleti évre vonatkozó (ár)bevételi adatai hiányoznak, vagy csak részben állnak rendelkezésre, az (1)-(3) bekezdésben foglaltak alkalmazásakor a tárgyévi várható éves (ár)bevételt és − ha van − a tárgyévet megelőző (első) üzleti évi (éves szintre átszámított) (ár)bevételt kell figyelembe vennie.
 (3) * Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet - saját elhatározása alapján - bármelyik üzleti év január 1-jével áttérhet a kettős könyvvitelre. Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet köteles áttérni a kettős könyvvitel vezetésére - és egyszerűsített éves beszámolót vagy éves beszámolót készíteni - azt az évet követő üzleti év január 1-jével, amikor az egyszerűsített beszámoló készítésére a 8. § (1) bekezdésében rögzített feltételnek két egymást követő üzleti évben már nem felel meg.
 (4) * Kettős könyvvitelt köteles vezetni az egyszerűsített éves beszámolót vagy éves beszámolót készítő egyéb szervezet, valamint minden olyan egyéb szervezet, amelynek a 3. § (3) bekezdése, valamint az 51. § szerint a Tv.-ben foglalt előírásokat kell kötelezően alkalmaznia.
 15. § (1) Az egyéb szervezet a Tv. 150. § (2) bekezdése szerinti könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításával, vezetésével, a beszámoló elkészítésével *
 (2) * Mentesül az (1) bekezdésben előírt kötelezettség alól az az egyéb szervezet, amelynél az éves (éves szintre átszámított) (ár)bevétel a tárgyévet megelőző két üzleti év átlagában, ennek hiányában az üzleti évben várhatóan a 10 millió forintot nem haladja meg.
 16. § (1) * Kötelező a könyvvizsgálat annál az egyéb szervezetnél, amelynél az éves (éves szintre átszámított) (ár)bevétel az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladja a 300 millió forintot. Minden olyan esetben, amikor a könyvvizsgálat e rendelet vagy más jogszabály előírásai szerint nem kötelező, az egyéb szervezet dönthet arról, hogy a beszámoló felülvizsgálatával könyvvizsgálót bíz meg.
 (4) * Jogelőd nélkül alapított egyéb szervezet − az (1) bekezdés szerinti kötelezettség megállapításánál − a Tv. 155. § (4) bekezdésében foglaltakat is köteles figyelembe venni.
 (2) * Kettős könyvvitelt köteles vezetni - figyelemmel a 33. § (1)-(4) bekezdésében foglaltakra − a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény hatálya alá bejelentkezett lakásszövetkezet.
 60. § * (1) E rendeletnek a számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról, valamint az adótanácsadók, adószakértők és okleveles adószakértők nyilvántartásba vételével és továbbképzésével kapcsolatos kormányrendelet módosításáról szóló 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelettel megállapított 7. § (4) bekezdés c) pontját, 7. § (6) és (7) bekezdését, 8. § (3) és (4) bekezdését, 9. § (3) és (4) bekezdését, 15. § (1) és (2) bekezdését, 16. § (1) és (4) bekezdését, valamint 30. § (2) bekezdését először a 2020. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
 (2) E rendeletnek a számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról, valamint az adótanácsadók, adószakértők és okleveles adószakértők nyilvántartásba vételével és továbbképzésével kapcsolatos kormányrendelet módosításáról szóló 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelettel megállapított 7. § (4) bekezdés c) pontját, 7. § (6) és (7) bekezdését, 8. § (3) és (4) bekezdését, 9. § (3) és (4) bekezdését, 15. § (1) és (2) bekezdését, valamint 16. § (1) és (4) bekezdését a 2019. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
 Megállapította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 20. §. Hatályos: 2020. I. 1-től.
 Módosította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 25. § 1.
 Módosította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 24. § 1.
 Módosította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 24. § 2.
 Megállapította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 21. §. Hatályos: 2020. I. 1-től.
 Beiktatta: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 21. §. Hatályos: 2020. I. 1-től.
 Módosította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 24. § 3.
 Megállapította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 22. §. Hatályos: 2020. I. 1-től.
 Módosította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 24. § 4.
 Módosította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 24. § 5.
 Módosította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 24. § 6.
 Módosította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 25. § 2.
 Módosította: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 24. § 7.
 Beiktatta: 343/2019. (XII. 23.) Korm. rendelet 23. §. Hatályos: 2020. I. 1-től.


text:
 13.3.2010
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 63/12
 Sodba Sodišča (tretji senat) z dne 28. januarja 2010 – Evropska komisija proti Irski
 (Zadeva C-456/08) (1)
 (Neizpolnitev obveznosti države - Direktiva 93/37/EGS - Javna naročila gradenj - Obvestitev kandidatov in ponudnikov o odločitvah v zvezi z oddajo javnega naročila - Direktiva 89/665/EGS - Revizijski postopki oddaje javnih naročil - Rok za vložitev tožbe - Datum, po katerem začne teči rok za vložitev tožbe)
 2010/C 63/18
 Jezik postopka: angleščina
 Stranki
 Tožeča stranka: Evropska komisija (zastopniki: G. Zavvos, M. Konstantinidis E. in White, zastopniki)
 Tožena stranka: Irska (zastopnika: D. O'Hagan, zastopnik, A. Collins, SC)
 Predmet
 Neizpolnitev obveznosti države – Kršitev člena 1(1) Direktive Sveta 89/665/EGS z dne 21. decembra 1989, o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje (UL L 395, str. 33) – Kršitev člena 8(2) Direktive Sveta 93/37/EGS z dne 14. junija 1993, o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil za gradnje (UL L 199, str. 54) – Obvestitev o oddaji naročila – Obveznost jasno določiti rok za vložitev pravnega sredstva zoper odločitev o oddaji javnega naročila
 Izrek
 1.
 Irska
 —
 zato, ker National Roads Authority ni obvestil neuspešnega ponudnika o odločitvi o oddaji naročila v zvezi z načrtovanjem, gradnjo, financiranjem in gospodarskim izkoriščanjem zahodne avtocestne obvoznice mesta Dundalk, in
 —
 s tem, da je ohranila v veljavi določbe člena 84A(4) poslovnika višjih sodišč (Rules of the Superior Courts) v različici iz Statutory Instrument št. 374/1998 v delu, v katerem te pomenijo negotovost glede odločitve, zoper katero je treba vložiti tožbo, in glede določitve rokov za vložitev te tožbe,
 ni izpolnila, glede prvega očitka, obveznosti iz člena 1(1) Direktive Sveta 89/665/EGS z dne 21. decembra 1989 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje, kakor je bila spremenjena z Direktivo Sveta 92/50/EGS z dne 18. junija 1992, in člena 8(2) Direktive Sveta 93/37/EGS z dne 14. junija 1993 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil za gradnje, kakor je bila spremenjena z Direktivo 97/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1997, in, glede drugega očitka, obveznosti iz člena 1(1) Direktive 89/665, kakor je bila spremenjena z Direktivo 92/50.
 2.
 Irski se naloži plačilo stroškov.
 (1) UL C 313, 6.12.2008.


text:
Is é an 24 Eanáir an 24ú lá den bhliain de réir fhéilire Ghréagóra. Tá 341 lá fágtha sa bhliain nó 342 i mbliain bhisigh.
 Féilte
 Daoine a rugadh ar an lá seo
 1540 — Edmund Campion, naomh Caitliceach (b. 1581)
 1552 — Alberico Gentili, dlí-eolaí Iodálach
 1712 — Friedrich II, rí na Prúise (b.1786)
 1776 — E. T. A. Hoffmann, scríbhneoir, cumadóir, sceitseálaí, dlíodóir, oifigeach cúirte agus breitheamh de chuid na Gearmáine
 1850 — Hermann Ebbinghaus, síceolaí Gearmánach
 1872 — Morris Travers, ceimiceoir Sasanach
 1888 — Ernst Heinkel, dearthóir agus déantóir eitleán (b.1958)
 1917 — Ernest Borgnine, aisteoir Meiriceánach
 1940 — Joachim Gauck, an chéad uachtarán déag na Gearmáine
 1950 — Daniel Auteuil, aisteoir agus stiúrthóir Francach
 1955 — Véronique Béliveau, aisteoir agus amhránaí Ceanadach
 1966 — Jimeoin McKeown, fuirseoir agus aisteoir
 1978 — Kristen Schaal, fuirseoir agus ban-aisteoir Meiriceánach
 1982 — Robert Troy, polaiteoir Éireannach
 1984 — Shaun Maloney, imreoir sacair
 1987 — Luis Alberto Suárez, imreoir sacair Uraguach
 1988 — Jade Ewen, amhránaí agus ban-aisteoir Briotanach
 1996 — Seán Ó Finn, iománaí Éireannach
 Daoine a fuair bás ar an lá seo
 41 — Caligula, Impire Rómhánach (r.12 AD)
 1917 — Sophia Morrison, scríbhneoir Manannach
 1961 — Aarne Haapakoski, iriseoir agus scríbhneoir Fionlannach (r.1904)
 1965 — Winston Churchill, polaiteoir Briotanach (r.1874)
 1969 — Patrick Hogan, polaiteoir Éireannach
 1984 — Bernard Cowen, polaiteoir Éireannach
 1989 — Ted Bundy, Sraithmharfóir (r. 1946)
 1990 — Madge Bellamy, ban-aisteoir
 2020 — Séamus Mallon, 1ú LeasChéad-Aire Thuaisceart Éireann (r. 1936)
 Tarluithe eile
 41 - Maraíodh an t-impire Rómhánach Caligula
 1848 - Fuarthas an chéad píosa óir i gCalifornia
 0124
 Eanáir, 24


type: legislation

text:
 Advertência jurídica importante
 |
 52005PC0161
 Proposta de Decisão do Conselho relativa à proibição provisória da utilização e venda na Áustria de milho geneticamente modificado (Zea mays L., linha T25), nos termos da Directiva 2001/18/CE /* COM/2005/0161 final */
 Bruxelas, 26.4.2005COM(2005) 161 final.Proposta deDECISÃO DO CONSELHOrelativa à proibição provisória da utilização e venda na Áustria de milho geneticamente modificado ( Zea mays L., linha T25), nos termos da Directiva 2001/18/CE.(apresentada pela Comissão)EXPOSIÇÃO DE MOTIVOS1. Através da Decisão 98/293/CE da Comissão, de 22 de Abril de 1998, foi decidido, nos termos da Directiva 90/220/CEE do Conselho, autorizar a colocação no mercado de um milho geneticamente modificado ( Zea mays L., linha T25).2. Em 3 de Agosto de 1998 as autoridades francesas autorizaram a colocação do produto no mercado.3. Nos termos do n.o 1 do artigo 35o da Directiva 2001/18/CE, que substituiu a Directiva 90/220/CEE, os procedimentos respeitantes às notificações relativas à colocação de organismos geneticamente modificados no mercado que não estejam concluídos até 17 de Outubro de 2002 ficam sujeitos ao disposto na Directiva 2001/18/CE.4. Em conformidade com o artigo 16o da Directiva 90/220/CEE, as autoridades austríacas informaram a Comissão, em 8 de Maio de 2000, da sua decisão de proibir provisoriamente a utilização e venda do milho geneticamente modificado em questão, tendo apresentado as suas razões.5. O Comité Científico das Plantas considerou que as informações apresentadas pela Áustria não constituíam novos elementos científicos pertinentes, não tidos em conta na avaliação original do processo e susceptíveis de justificar a revisão do seu parecer original sobre o produto em causa.6. Em 9 de Janeiro e 9 e 17 de Fevereiro de 2004 a Áustria apresentou à Comissão informações adicionais de apoio às suas medidas nacionais em relação à linha de milho T25.7. A Autoridade Europeia para a Segurança dos Alimentos considerou que as informações apresentadas pela Áustria não constituíam novos elementos científicos susceptíveis de invalidar a avaliação dos riscos ambientais associados à linha de milho T25 e de assim justificar a proibição da utilização e venda do produto na Áustria.8. Nestas circunstâncias, o artigo 23o da Directiva 2001/18/CE prevê que a Comissão tome uma decisão nos termos do n.o 2 do artigo 30o da mesma, sendo aplicáveis os artigos 5o e 7o da Decisão 1999/468/CE e tendo em conta o disposto no artigo 8o desta última.9. Dado que tanto o Comité Científico das Plantas como a Autoridade Europeia para a Segurança dos Alimentos consideraram que o produto não constituía um risco para a saúde humana, nem para o ambiente, a Comissão elaborou um projecto de decisão que solicitava à Áustria a revogação das medidas tomadas por esse Estado-Membro em relação à linha de milho T25.10. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 5o da Decisão 1999/468/CE, o projecto de decisão foi apresentado, para parecer, ao comité instituído pelo artigo 30o da Directiva 2001/18/CE.11. Após consulta do comité, em 29 de Novembro de 2004, este não emitiu qualquer parecer, pelo que, em conformidade com o n.o 4 do artigo 5o da Decisão 1999/468/CE, compete à Comissão apresentar imediatamente ao Conselho uma proposta relativa às medidas a tomar e informar o Parlamento Europeu.12. O n.o 6 do artigo 5o da Decisão 1999/468/CE prevê que, conforme considerar adequado em função da referida posição, o Conselho pode deliberar por maioria qualificada num prazo de três meses, nas condições previstas no n.o 2 do artigo 30o da Directiva 2001/18/CE. Se, dentro do prazo de três meses, o Conselho se pronunciar, por maioria qualificada, contra a proposta, a Comissão reanisá-la-á. Se, no termo do mesmo prazo, o Conselho não tiver aprovado o acto de execução proposto, nem se tiver pronunciado contra a proposta, o acto de execução proposto será aprovado pela Comissão.Proposta deDECISÃO DO CONSELHOrelativa à proibição provisória da utilização e venda na Áustria de milho geneticamente modificado ( Zea mays L., linha T25), nos termos da Directiva 2001/18/CE(Texto relevante para efeitos do EEE) (Apenas faz fé o texto em língua alemã)O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia,Tendo em conta a Directiva 2001/18/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 12 de Março de 2001, relativa à libertação deliberada no ambiente de organismos geneticamente modificados e que revoga a Directiva 90/220/CEE do Conselho[1], nomeadamente o n.o 2 do artigo 23o,Tendo em conta a proposta da Comissão,Considerando o seguinte:(1) Através da Decisão 98/293/CE da Comissão, de 22 de Abril de 1998, relativa à colocação no mercado de milho geneticamente modificado ( Zea mays L. T25) ao abrigo da Directiva 90/220/CEE do Conselho[2], foi decidido autorizar a colocação desse produto no mercado.(2) Em 3 de Agosto de 1998 as autoridades francesas autorizaram a colocação do produto no mercado.(3) Nos termos do n.o 1 do artigo 35o da Directiva 2001/18/CE, que substituiu a Directiva 90/220/CEE[3], os procedimentos respeitantes às notificações relativas à colocação de organismos geneticamente modificados no mercado que não estejam concluídos até 17 de Outubro de 2002 ficam sujeitos ao disposto na Directiva 2001/18/CE.(4) Em 8 de Maio de 2000 a Áustria informou a Comissão da sua decisão de proibir provisoriamente a utilização e venda do milho geneticamente modificado em questão, tendo apresentado as suas razões em conformidade com o n.o 1 do artigo 16o da Directiva 90/220/CEE.(5) O Comité Científico das Plantas considerou que as informações apresentadas pela Áustria não constituíam novos elementos científicos pertinentes, não tidos em conta na avaliação original do processo e susceptíveis de justificar a revisão do seu parecer original sobre o produto em causa.(6) Em 9 de Janeiro e 9 e 17 de Fevereiro de 2004 a Áustria apresentou à Comissão informações adicionais de apoio às suas medidas nacionais em relação à linha de milho T25.(7) A Autoridade Europeia para a Segurança dos Alimentos considerou que as informações apresentadas pela Áustria não constituíam novos elementos científicos susceptíveis de invalidar a avaliação dos riscos ambientais associados à linha de milho T25 e de assim justificar a proibição da utilização e venda do produto na Áustria.(8) Nestas circunstâncias, não há razões para considerar que o produto constitua um risco para a saúde humana ou para o ambiente.(9) A Áustria deve, portanto, revogar as medidas em causa.(10) Após consulta, conforme previsto no n.o 2 do artigo 30o da Directiva 2001/18/CE, em 29 de Novembro de 2004, do comité instituído pelo artigo 30o da mesma, este não emitiu qualquer parecer sobre as medidas previstas no projecto de decisão da Comissão,ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO:Artigo 1oAs medidas tomadas pela Áustria com vista à proibição da utilização e venda do milho geneticamente modificado cuja colocação no mercado foi autorizada pela Decisão 98/293/CE não são justificadas à luz do disposto no artigo 23o da Directiva 2001/18/CE.Artigo 2oA Áustria tomará as disposições necessárias para dar cumprimento à presente decisão o mais tardar vinte dias após a notificação da mesma.Artigo 3oA República da Áustria é a destinatária da presente decisão.Feito em Bruxelas, emPelo ConselhoO Presidente
 [1] JO L 106 de 17.4.2001, p. 1.
 [2] JO L 131 de 5.5.1998, p. 30.
 [3] JO L 117 de 8.5.1990, p. 15.


text:
Shank Air Base är en flygbas i Afghanistan. Den ligger i provinsen Lowgar, i den östra delen av landet, kilometer söder om huvudstaden Kabul. Shank Air Base ligger meter över havet.
 Terrängen runt Shank Air Base är platt åt sydväst, men åt nordost är den kuperad. Den högsta punkten i närheten är Tōrah, meter över havet, kilometer sydost om Shank Air Base. Närmaste större samhälle är Pul-e ‘Alam, kilometer nordväst om Shank Air Base.
 Omgivningarna runt Shank Air Base är i huvudsak ett öppet busklandskap. Runt Shank Air Base är det ganska tätbefolkat, med invånare per kvadratkilometer. I trakten råder ett kallt ökenklimat. Årsmedeltemperaturen i trakten är °C. Den varmaste månaden är juni, då medeltemperaturen är °C, och den kallaste är januari, med °C. Genomsnittlig årsnederbörd är millimeter. Den regnigaste månaden är februari, med i genomsnitt mm nederbörd, och den torraste är december, med mm nederbörd.
 Kommentarer
 Källor
 Flygplatser i Lowgar (provins)


type: contracts

text:
 16.11.2017
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 L 300/28
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 Nru 84/2016
 tad-29 ta' April 2016
 li temenda l-Anness II (Regolamenti tekniċi, standards, ittestjar u ċertifikazzjoni) għall-Ftehim ŻEE [2017/2034]
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (“il-Ftehim ŻEE”), u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 Ir-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2016/105 tat-27 ta' Jannar 2016 li japprova l-bifenil-2-ol bħala sustanza attiva eżistenti għall-użu fil-prodotti bijoċidali għall-prodotti tat-tipi 1, 2, 4, 6 u 13 (1) għandu jiġi inkorporat fil-Ftehim ŻEE.
 (2)
 Ir-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2016/124 tad-29 ta' Jannar 2016 li japprova PHMB (1600; 1.8) bħala sustanza attiva eżistenti għall-użu fil-prodotti bijoċidali għall-prodotti tat-tip 4 (2) għandu jiġi inkorporat fil-Ftehim ŻEE.
 (3)
 Ir-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2016/125 tad-29 ta' Jannar 2016 li japprova l-PHMB (1600; 1.8) bħala sustanza attiva eżistenti għall-użu fil-prodotti bijoċidali għall-prodotti tat-tipi 2, 3, 11 (3) għandu jiġi inkorporat fil-Ftehim ŻEE.
 (4)
 Ir-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2016/131 tal-1 ta' Frar 2016 li japprova C(M)IT/MIT (3:1) bħala sustanza attiva eżistenti għall-użu fil-prodotti bijoċidali għall-prodotti tat-tipi 2, 4, 6, 11, 12 u 13 (4) għandu jiġi inkorporat fil-Ftehim ŻEE.
 (5)
 Id-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2016/107 tas-27 ta' Jannar 2016 dwar in-nuqqas ta' approvazzjoni taċ-ċibutrin bħala sustanza attiva eżistenti għall-użu fil-prodotti bijoċidali għall-prodotti tat-tip 21 (5) għandha tiġi inkorporata fil-Ftehim ŻEE.
 (6)
 Id-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2016/108 tas-27 ta' Jannar 2016 dwar in-nuqqas ta' approvazzjoni tat-2-Butanon, perossidu bħala sustanza attiva eżistenti għall-użu fil-prodotti bijoċidali għall-prodotti tat-tipi 1 u 2 (6) għandha tiġi inkorporata fil-Ftehim ŻEE.
 (7)
 Id-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2016/109 tas-27 ta' Jannar 2016 biex ma tapprovax il-PHMB (1600; 1.8) bħala sustanza attiva eżistenti għall-użu fil-prodotti bijoċidali għall-prodotti tat-tipi 1, 6 u 9 (7) għandha tiġi inkorporata fil-Ftehim ŻEE.
 (8)
 Id-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2016/110 tas-27 ta' Jannar 2016 dwar in-nuqqas ta' approvazzjoni tat-triklosan bħala sustanza attiva eżistenti għall-użu fil-prodotti bijoċidali għall-prodotti tat-tip 1 (8) għandha tiġi inkorporata fil-Ftehim ŻEE.
 (9)
 Id-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2016/135 tad-29 ta' Jannar 2016 li tipposponi d-data ta' skadenza tal-approvazzjoni tal-flokoumafen, tal-brodifakoum u tal-warfarina għall-użu fil-prodotti bijoċidali għall-prodotti tat-tip 14 (9) għandu jiġi inkorporat fil-Ftehim ŻEE.
 (10)
 Għalhekk, l-Anness II tal-Ftehim ŻEE għandu jiġi emendat skont dan,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Il-punti li ġejjin jiddaħħlu wara l-punt 12zzzb (ir-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2015/985) tal-Kapitolu XV tal-Anness II tal-Ftehim ŻEE:
 “12zzzc.
 32016 R 0105: Ir-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2016/105 tas-27 ta' Jannar 2016 li japprova l-bifenil-2-ol bħala sustanza attiva eżistenti għall-użu fil-prodotti bijoċidali għall-prodotti tat-tipi 1, 2, 4, 6 u 13 (ĠU L 21, 28.1.2016, p. 74).
 12zzzd.
 32016 D 0107: Id-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2016/107 tas-27 ta' Jannar 2016 dwar in-nuqqas ta' approvazzjoni taċ-ċibutrin bħala sustanza attiva eżistenti għall-użu fil-prodotti bijoċidali għall-prodotti tat-tip 21 (ĠU L 21, 28.1.2016, p. 81).
 12zzze.
 32016 D 0108: Id-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2016/108 tas-27 ta' Jannar 2016 dwar in-nuqqas ta' approvazzjoni tat-2-Butanon, perossidu bħala sustanza attiva eżistenti għall-użu fil-prodotti bijoċidali għall-prodotti tat-tip 1 u 2 (ĠU L 21, 28.1.2016, p. 83).
 12zzzf.
 32016 D 0109: Id-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2016/109 tas-27 ta' Jannar 2016 biex ma tapprovax il-PHMB (1600; 1.8) bħala sustanza attiva eżistenti għall-użu fil-prodotti bijoċidali għall-prodotti tat-tipi 1, 6 u 9 (ĠU L 21, 28.1.2016, p. 84).
 12zzzg.
 32016 D 0110: Id-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2016/110 tas-27 ta' Jannar 2016 dwar in-nuqqas ta' approvazzjoni tat-triklosan bħala sustanza attiva eżistenti għall-użu fil-prodotti bijoċidali għall-prodotti tat-tip 1 (ĠU L 21, 28.1.2016, p. 86).
 12zzzh.
 32016 R 0124: Ir-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2016/124 tad-29 ta' Jannar 2016 li japprova l-PHMB (1600; 1.8) bħala sustanza attiva eżistenti għall-użu fil-prodotti bijoċidali għall-prodott tat-tipi 4 (ĠU L 24, 30.1.2016, p. 1).
 12zzzi.
 32016 R 0125: Ir-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2016/125 tad-29 ta' Jannar 2016 li japprova l-PHMB (1600; 1.8) bħala sustanza attiva eżistenti għall-użu fil-prodotti bijoċidali għall-prodotti tat-tipi 2, 3 u 11 (ĠU L 24, 30.1.2016, p. 6).
 12zzzj.
 32016 R 0131: Ir-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2016/131 tal-1 ta' Frar 2016 li japprova s-C(M)IT/MIT (3:1) bħala sustanza attiva eżistenti għall-użu fil-prodotti bijoċidali għall-prodotti tat-tipi 2, 4, 6, 11, 12 u 13 (ĠU L 25, 2.2.2016, p. 48).
 12zzzk.
 32016 D 0135: Id-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2016/135 tat-29 ta' Jannar 2016 li tipposponi d-data ta' skadenza tal-approvazzjoni tal-flokoumafen, tal-brodifakoum u tal-warfarina għall-użu fil-prodotti bijoċidali għall-prodotti tat-tip 14 (ĠU L 25, 2.2.2016, p. 65).”
 Artikolu 2
 It-testi tar-Regolamenti ta' Implimentazzjoni (UE) 2016/105, (UE) 2016/124, (UE) 2016/125 u (UE) 2016/131 u d-Deċiżjonijiet ta' Implimentazzjoni (UE) 2016/107, (UE) 2016/108, (UE) 2016/109, (UE) 2016/110 u (UE) 2016/135fil-lingwa Iżlandiża u dik Norveġiża, li għandhom jiġu ppubblikati fis-Suppliment taż-ŻEE ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, għandhom ikunu awtentiċi.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni tidħol fis-seħħ fit-30 ta' April 2016, bil-kundizzjoni li jkunu saru n-notifiki kollha skont l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim ŻEE (*1).
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni tiġi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE u fis-Suppliment taż-ŻEE ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
 Magħmul fi Brussell, id-29 ta' April 2016.
 Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 Il-President
 Claude MAERTEN
 (1) ĠU L 21, 28.1.2016, p. 74.
 (2) ĠU L 24, 30.1.2016, p. 1.
 (3) ĠU L 24, 30.1.2016, p. 6.
 (4) ĠU L 25, 2.2.2016, p. 48.
 (5) ĠU L 21, 28.1.2016, p. 81.
 (6) ĠU L 21, 28.1.2016, p. 83.
 (7) ĠU L 21, 28.1.2016, p. 84.
 (8) ĠU L 21, 28.1.2016, p. 86.
 (9) ĠU L 25, 2.2.2016, p. 65.
 (*1) Ma huma indikati l-ebda rekwiżiti kostituzzjonali.


text:
 24.11.2007
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 283/24
 Skarga wniesiona w dniu 3 października 2007 r. — Komisja Wspólnot Europejskich przeciwko Republice Włoskiej
 (Sprawa C-449/07)
 (2007/C 283/43)
 Język postępowania: włoski
 Strony
 Strona skarżąca: Komisja Wspólnot Europejskich (przedstawiciele: E. Montaguti i R. Vidal Puig, pełnomocnicy)
 Strona pozwana: Republika Włoska
 Żądania strony skarżącej
 —
 stwierdzenie, że nie ustanawiając (wszystkich) przepisów ustawowych wykonawczych i administracyjnych niezbędnych w celu zastosowania się do dyrektywy 2004/36/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 21 kwietnia 2004 r. w sprawie bezpieczeństwa statków powietrznych państwa trzeciego korzystających z portów lotniczych Wspólnoty (1), Republika Włoska uchybiła zobowiązaniom, które na niej ciążą na mocy art. 11 tej dyrektywy;
 —
 obciążenie Republiki Włoskiej kosztami postępowania.
 Zarzuty i główne argumenty
 Termin na dokonanie transpozycji dyrektywy 2004/36/WE upłynął w dniu 30 kwietnia 2006 r.
 (1) Dz.U. 2004 L 143, str. 76.