text:
 Avis juridique important
 |
 21978A0927(02)
 Avtal i form av skriftväxling om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiz
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 303 , 28/10/1978 s. 0026 - 0040 Finsk specialutgåva Område 11 Volym 8 s. 0027 Svensk specialutgåva Område 11 Volym 8 s. 0027 "Grekisk specialutgåva" Område 11 Volym 13 s. 0150 Spansk specialutgåva: Område 11 Volym 11 s. 0188 Portugisisk specialutgåva: Område 11 Volym 11 s. 0188
 AVTAL i form av skriftväxling om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och SchweizBrev nr 1Bryssel den.....Hr. ambassadör,Till följd av genomförandet från och med den 1 januari 1978 dels av Tullsamarbetsrådets rekommendation av den 18 juni 1976 om ändring av nomenklaturen för varors klassificering i tulltaxor och dels av vissa fristående ändringar i Gemensamma tulltaxan och i den schweiziska tulltaxan bör en motsvarande anpassning göras av nomenklaturen för vissa varubeskrivningar i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiz, undertecknat den 22 juli 1972.En artikel 12a bör dessutom införas i avtalet för att förenkla det förfarande som i framtiden skall följas vid en anpassning av varubeskrivningarna i händelse av nya ändringar i en avtalsslutande parts tulltaxa.Ovan nämnda ändringar bifogas.Jag har äran att bekräfta att gemenskapen samtycker till dessa ändringar och jag föreslår att de träder i kraft den 1 januari 1978.Jag vore tacksam om Ni ville bekräfta att Er regering samtycker till ovanstående.Högaktningsfullt,På Europeiska gemenskapernas råds vägnarBrev nr 2Bryssel den.....Jag har den äran att meddela att jag erhållit Ert brev av dagens datum som lyder som följer:"Till följd av genomförandet från och med den 1 januari 1978 dels av Tullsamarbetsrådets rekommendation av den 18 juni 1976 om ändring av nomenklaturen för varors klassificering i tulltaxor och dels av vissa fristående ändringar i Gemensamma tulltaxan och i den schweiziska tulltaxan bör en motsvarande anpassning göras av nomenklaturen för vissa varubeskrivningar i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiz, undertecknat den 22 juli 1972.En artikel 12a bör dessutom införas i avtalet för att förenkla det förfarande som i framtiden skall följas vid en anpassning av varubeskrivningarna i händelse av nya ändringar i en avtalsslutande parts tulltaxa.Ovan nämnda ändringar bifogas.Jag har äran att bekräfta att gemenskapen samtycker till dessa ändringar och jag föreslår att de träder i kraft den 1 januari 1978.Jag vore tacksam om Ni ville bekräfta att Er regering samtycker till ovanstående."Jag har äran att bekräfta att min regering samtycker till ovanstående.Högaktningsfullt,På schweiziska regeringens vägnarBILAGA ÄNDRINGAR I AVTALET MELLAN EUROPEISKA EKONOMISKA GEMENSKAPEN OCH SCHWEIZ I. Efter artikel 12 skall en artikel 12a införas med följande ordalydelse:"Ändrar den ena eller båda avtalsslutande parterna nomenklaturen i sina tulltaxor beträffande varor som avses i avtalet, får den gemensamma kommittén anpassa tullnomenklaturen för dessa varor så att de överensstämmer med nämnda ändringar med iakttagande av principen om bibehållande av de fördelar som följer av avtalet."II. Från och med den 1 januari 1978 skall nr 3706.01 och 3707.20/22 i bilaga II till avtalet ändras på följande sätt:">Plats för tabell>"III. Från och med 1 januari 1978 skall artikel 1.1-1.3 ändras på följande sätt:"1. Tullen vid import till den ursprungliga gemenskapen av varor som omfattas av kapitel 48 eller 49 i Gemensamma tulltaxan skall undan för undan avskaffas enligt följande tabell:>Plats för tabell>"2. Tullen vid import till Irland av de varor som avses i punkt 1 skall undan för undan avskaffas enligt följande tabell:>Plats för tabell>3. Trots artikel 3 i avtalet skall Danmark och Förenade kungariket vid import av varor som anges i punkt 1 med ursprung i Schweiz tillämpa följande tullsatser:">Plats för tabell>"IV. Från och med 1 januari 1978 ändras listan i artikel 2.2 i protokoll 1 på följande sätt:">Plats för tabell>"V. Från och med den 1 januari 1978 skall artikel 5.1-5.3 i protokoll 1 ändras på följande sätt:"1. Från och med den 1 januari 1978 skall tullen vid import till Schweiz av de varor med ursprung i den ursprungliga gemenskapen och i Irland som förtecknats i bilaga C till detta protokoll avskaffas undan för undan enligt följande tabell:>Plats för tabell>2. Tullen vid import till Schweiz av varor som omfattas av nr 4418 i Tullsamarbetsrådets nomenklatur och med ursprung i den ursprungliga gemenskapen och i Irland skall avskaffas undan för undan enligt följande tabell:>Plats för tabell>3. Trots artikel 3 i avtalet förbehåller sig Schweiz rätten att med hänsyn till ekonomiska behov och administrativa överväganden från och med den 1 januari 1978 tillämpa följande tullsatser vid import av varor som nämns i bilaga C och med ursprung i Danmark och Förenade kungariket:>Plats för tabell>"VI. Från och med den 1 januari skall artikel 6 i protokoll 1 ändras på följande sätt:"För varor som omfattas av nr 4418, 4801 och 4807 i Tullsamarbetsrådets nomenklatur förbehåller sig Schweiz rätten till att i fall av svårigheter införa riktvärden för importtak i överensstämmelse med de förfaranden som definieras i artikel 3 i detta protokoll. För import som överstiger taket får tullar återinföras som inte överstiger de tullsatser som tillämpas för tredje land."VII. Från och med den 1 januari 1978 skall nomenklaturen i bilaga A till protokoll 1 ändras på följande sätt:">Plats för tabell>"VIII. Från och med den 1 januari 1978 skall nomenklaturen i bilaga C till protokoll 1 ändras på följande sätt:">Plats för tabell>"IX. Från och med den 1 januari 1978 skall tabell I i protokoll 2 ändras på följande sätt:">Plats för tabell>"">Plats för tabell>"XI. Från och med den 1 januari 1978 skall listan i artikel 2 i protokoll 5 ändras på följande sätt:">Plats för tabell>"


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
5.12.2009
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 297/37
 Sag anlagt den 16. oktober 2009 — Nolin mod Kommissionen
 (Sag F-82/09)
 2009/C 297/57
 Processprog: fransk
 Parter
 Sagsøger: Michel Nolin (Bruxelles, Belgien) (ved avocats S. Orlandi, A. Coolen, J-N. Louis og E. Marchal)
 Sagsøgt: Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber
 Søgsmålets genstand og beskrivelse af tvisten
 Påstand om annullation af ansættelsesmyndighedens afgørelse af 19. december 2008 om at slette sagsøgerens forfremmelses- og prioritetspoint.
 Sagsøgerens påstande
 —
 Den afgørelse, som generaldirektøren for GD Admin traf den 19. december 2008 annulleres.
 —
 Kommissionen tilpligtes at betale sagsøgeren et beløb på 3 000 EUR i erstatning for den ikke-økonomiske skade, som sagsøgeren blev forvoldt ved Kommissionens krænkende og generende adfærd samt ved krænkelsen af princippet om beskyttelse af den berettigede forventning, der har medført en tilsidesættelse af hans faktiske søgsmålsret.
 —
 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber tilpligtes at betale sagens omkostninger.


type: wikipedia

text:
Universitet är ett högre lärosäte med forskning och utbildning. I Sverige har det administrativt motsvarats av att lärosätet tilldelats minst två vetenskapsområden (fakulteter); ett högre lärosäte i Sverige med utbildning och forskning inom endast ett område har brukat benämnas högskola. Sedan 2010 är vetenskapsområdena avskaffade, och det är numera regeringen som beslutar om en statlig högskola har rätt att kalla sig universitet. Den äldre fakultetsindelningen har inte längre någon betydelse i Sverige.
 Ordet universitet kommer etymologiskt sett från latin, universitas, helhet eller samfund, och är i detta perspektiv en förkortning av universitas magistrorum et scholarium, samling av mästare och lärjungar. Detta har dylika lärosäten kallats sedan 1200-talet. Dessförinnan kallades de i den latinskspråkiga delen av den medeltida världen studium generale.
 Historik
 Förebilder
 Förebilden för de europeiska universiteten kommer från antiken och Platons akademi. Den grundades i en lund nordväst om Aten 387 f.Kr. och liknade pythagoreernas skolor i Syditalien, som Platon besökt. Ordet akademi kom från att denna lund var förknippad med Akademos. Akademin fortlevde i 900 år, tills kejsar Justinianus I stängde den 529 e.Kr. Studierna, som varade i tio år, utgjordes av huvudämnena aritmetik, två- och tredimensionell geometri, astronomi och akustik eller harmonik. Syftet var framför allt att träna de praktiska färdigheterna, i stället för att lära ut kunskap, och att eleverna skulle förstå sambanden i naturen.
 Den antika grekisk-romerska undervisningen behandlade på grundnivå modersmålet jämte litteraturläsning och grammatik. Den högre undervisningen hade ytterligare två ämnen: retorik och dialektik (filosofi). I Aten hade man sedan gammalt fyra filosofiska skolor:den platonska, den aristoteliska eller peripateiska, den stoiska och den epikureiska. Dessa fungerade i grunden som ekonomiska korporationer, och var fria anstalter som vilade på privata donationer.
 En annan viktig förebild till det moderna universitetet är universitetet i Gundishapur i Persien som hade internationell inriktning och sekulär grund.
 Universitetet i Konstantinopel är ett av de äldsta universiteten, samt Taxila, Nalanda, universitetet i Ratnagiri och Al-Azharuniversitetet i Egypten.
 Medeltiden
 Universitetet anses allmänt som en formell institution som har sitt ursprung i den medeltida kristna traditionen. Den europeiska högre utbildningen ägde under hundratals år rum i kristna katedralskolor eller klosterskolor, där munkar och nunnor undervisade.
 Att säkert fastställa vilket universitetet som är äldst i världen innebär flera svårigheter. För det första gäller det att avgöra vad som krävs för att ett lärdomssäte rätteligen ska benämnas så, och för det andra att utreda hur ordet universitet har hängt samman med denna institution. Länge tillskrevs Karl den store och dennes Alkuin äran att ha grundat det första universitetet, nämligen Paris universitet, med Platons akademi i Aten som förebild. Så skriver till exempel Montesquieu i Persiska brev. Ungefär samtidigt skulle den store monarken enligt italienare ha grundat universitetet i Pavia. Det var mycket prestige på spel för ett land att ha det äldsta universitetet i världen, det märks inte minst genom att oerhört många har försökt besvara denna fråga, och de kontroverser mellan olika nationer som sprungit fram ur detta forskande. Numera är det helt avpolletterat att universitetet i Paris skulle vara äldst; den palatsskola som Karl den store lät instifta i Aachen kan inte sägas vara ursprunget till den nuvarande institutionen i Paris (man trodde förr att palatsskolan var mobil och följde hovet). I likhet med andra europeiska lärdomssäten har universitet i Paris vuxit fram ur en katedralskola, den i Notre-Dame de Paris. Man beräknar att detta universitet tillkom omkring 1100.
 Universiteten som institutioner, med den betydelse ordet har idag, grundades under medeltiden. Universiteten uppstod som samfund av yrkeslärda, vars stånd då bildades vid sidan av samhällets gamla stånd. De motsvarade alltså hantverkarnas och köpmännens skrån och gillen. Deras sysselsättning utgjordes av artes liberales i motsats till hantverkarnas artes illiberales.
 Säkert kan sägas att karolingerna grundade ett universitet i Noyon, Brexgata 798. 849 grundades ett nytt universitet i Konstantinopel av Bardas, universitetet av Magnaura, och därefter grundades universitetet i Salerno och sedan universitetet i Bologna. Det var katolska kyrkan som inrättade de första europeiska universiteten, och det var vanligt att dessa uppstod som omorganisationer av redan existerande skolor, som med påvligt godkännande gavs rätt att ge högre undervisning. Klostren var före detta ett centrum för utbildning.
 Vid mitten av 1100-talet visade det sig vid de mest besökta skolorna, framför allt de i Bologna och Paris, nödvändigt att skapa en fast ordning för skolverksamheten och disciplinen. På så sätt bildades samfund, Universitates, skolmenigheter som blev ställda i motsats till stadsmenigheten. Samfunden möjliggjorde en självständig förvaltning av de egna angelägenheterna och gav de främmande lärda som bodde i staden det skydd som staden tillförsäkrade sina borgare, framför allt ett säkert rättsskydd avpassat för deras förhållanden.
 Under medeltiden hade universiteten fyra fakulteter. Dessa var: teologi, juridik, medicin samt filosofi. Filosofistudierna grundades på sju huvudämnen, de sju fria konsterna: grammatik, retorik, dialektik, musik, aritmetik, geometri och astronomi. Grammatik, retorik och dialektik ingick i skolans första avdelning, trivium, som sattes högst i betydelsen att den var en förutsättning för de andra studierna. Dessa kretsade alla kring talkonsten - där kunskap uppstod i nuet i och med att de framfördes. Först av allt sattes studiet av grammatiken. Den högre avdelningen, quadrivium, bestod av de övriga ämnena. Quadrivium härleddes ur logiken och innebar kunskap som existerar utan sinnesupplevelser.
 Allt efter lärarens personliga kunskaper bedrevs vid vissa skolor företrädesvis humanistiska, vid andra filosofiska studier. Medicinska studier bedrevs endast på några platser, såsom Salerno och Montpellier, och den romerska rätten studerades företrädesvis vid Italiens skolor, som mer hade karaktär av fackskolor. I Tyskland, England och särskilt i Frankrike och Burgund bildade sig en krets av lärda som hade till sitt levebröd att undervisa, medan lärarverksamheten på vissa ställen i Italien hade bibehållit sig sedan den romerska tiden.
 Anglosaxisk universitetsmodell
 För den engelske 1800-talskardinalen John Newman var universitetets syfte att ”förbereda [studenten] för att fylla varje post med heder och bemästra varje ämne”. Citatet är hämtat från hans ”The Idea of a University” från 1852, en bok som skrevs som en del av förberedelserna för upprättandet av ett katolskt universitet på Irland. Texten var emellertid helt präglad av ett universitetsideal hämtat från Oxford. Det är dock troligt att Newman, som tvingats lämna sitt universitet som och var i full färd med att förbereda upprättandet av ett nytt i samma anda men präglat av hans egen tro, artikulerade detta ideal betydligt tydligare än vad som någonsin gjorts av de lärare som levde och verkade där hela sitt liv.
 Enligt Newmans – och Oxforduniversitetets – synsätt handlade universitetsutbildning inte om att lära ut specifika yrkesfärdigheter. Att bedriva forskning eller ens forskningsanknuten undervisning hörde heller inte till huvudsyftet. I stället handlade det om en fostran som i stor utsträckning utgick ifrån den grekiska klassiska litteraturen och som innebar mer än bara utbildning i vår moderna mening. Universiteten i Oxford och Cambridge hade även under 1800- och 1900-talen lagt en större tonvikt på den uppfostrande aspekten och till och med uppfattat sig stå i föräldrarnas ställe – in loco parentis – under utbildningstiden. Detta hade lett till en mera allomfattande rolluppfattning hos universitetens verksamheter så att dessa innefattat även stora delar av studenternas fritid.
 Även om såväl inställningen till forskning som studenternas genomsnittsålder förändrats dröjer sig den uppfostrande ambitionen fortfarande ofta kvar. I Oxford och Cambridge, liksom vid de många universitet som inspirerats av dem, bor studenterna än i dag mycket riktigt i stor utsträckning i anslutning till de college de är medlemmar i och som även håller i huvuddelen av undervisningen.
 Även om Irland aldrig blev platsen för något katolskt Oxford har Newmans ”The Idea of a University” ändå varit en betydande inspirationskälla för universitetsväsendets senare utveckling. I The Modern University and Its Discontents (Cambridge University Press, 475 s) beskriver den amerikanske historikern Sheldon Rothblatt universitetstankens idéhistoria i framför allt den anglosaxiska världen med utgångspunkt i Newmans bok. Bakom de moderna universitetens ideal står emellertid en mängd olika influenser av vitt skilda ursprung.
 Tysk universitetsideologi
 Mot Newmans idé ställer Rothblatt bland annat den tyska universitetsideologi som formulerades av framförallt Wilhelm von Humboldt, verksam under början av 1800-talet. Där ligger tonvikten i betydligt högre grad på ämneskunskaper och forskningsanknytning. Till Humboldtmodellen hör också en mycket stark ställning för professorerna vid de olika ämnesinstitutioner som hade vuxit fram vid samma tid. En annan grundpelare är Lern- und Lehrfreiheit. Enligt denna princip präglades utbildningen av lärarnas frihet att undervisa om vad de med ledning av sin forskarkompetens ansåg mest centralt och riktigt (Lehrfreiheit) och studenternas motsvarande frihet att ta del av föreläsningar och övrig undervisning efter eget gottfinnande (Lernfreiheit). Inte ens det tyska kejsardömets mest ledande lärosäten svarade för studenternas fritid eller uppfostran. De studentverksamheter som karaktäriserar de tyska universiteten – alltifrån kejsardömets aristokratiska fäktklubbar till dåtidens och samtidens politiska studentgrupper – har följaktligen varit oberoende sammanslutningar.
 Även i den anglosaxiska världen har idealet med forskningsanknytning slagit igenom med tiden. Detta gäller inte minst i Oxford som ju är känt för de eminenta forskningsmiljöer som utvecklats där sedan Newmans dagar. Man kan emellertid spåra en uppfostrande aspekt som är starkare där än vid mera Humboldtinspirerade universitet. Vid den anglosaxiska världens universitet läggs fortfarande stor tonvikt på bland annat individuell handledning så att samma akademiska handledare ofta följer varje student genom hela utbildningen som allmän vägledare och förebild. Ämnen som retorik och skriftlig framställning har också en helt annan position där än vid den europeiska kontinentens mer tyskt inspirerade universitet. I USA är den uppfostrande aspekten emellertid särskilt markant i den inledande collegenivån. Sociologen Martin Trow har lanserat tanken att den tydliga skillnaden mellan undergraduates och graduate students kan ha något att göra med att universitetsväsendet i USA etablerades innan landet hade ett helhetssystem för utbildningsnivåer motsvarande grundskola och gymnasium. Att denna mellannivå kommit att etableras innebär emellertid också att den klassiska bildningen länge hade en tämligen stark ställning bland välutbildade amerikaner.
 Det svenska systemet låg från början mycket nära det tyska med en tydlig betoning på forskningsanknytning och specialistutbildning. Även i fråga om studentaktiviteter låg de tidiga svenska universiteten mycket närmare den tyska modellen. Uppsalas nationer hade visserligen flera drag som påminde om Oxfords och Cambridges colleges: exempelvis svarade de för såväl bibliotek som för gemensamma matsalar och bostäder, däremot hade de aldrig någon roll i undervisningen. Denna styrdes i stället nästan helt av professorerna. Under 1900-talet inträdde emellertid ett nytt skede i de svenska universitetens utveckling, nämligen integrationen av dem i ett större statligt system. Vetenskapsteoretikern Aant Elzinga har beskrivit resultatet som ett enhetligt ”University of Sweden” under ledning av en gemensam universitetskansler, ett gemensamt centralkansli (Universitetskanslersämbetet, sedermera Universitets- och högskoleämbetet) och med kurs- och forskningsplanering styrda av riksdag och regering. Rikets samtliga professorer utsågs sedan gammalt av Kungl. Maj:t.
 Universitet i svensktalande länder
 Sverige
 Huvudartikel: Högskolor och universitet i Sverige.
 Finland
 Se lista över universitet i Finland för en komplett förteckning.
 Svenskspråkiga universitet i Finland
 Aalto-universitetet – tvåspråkigt
 Helsingfors universitet – tvåspråkigt
 Konstuniversitetet – tvåspråkigt
 Svenska handelshögskolan i Helsingfors och Vasa – svenskspråkig
 Åbo Akademi - svenskspråkig
 Estland
 Se nedan.
 Universitet i världen
 Australien
 Lista över universitet i Australien
 Danmark
 Lista över danska universitet
 Estland
 TÜ, Tartu Ülikool, Tartu universitet
 TLÜ, Tallinna Ülikool Tallinns universitet
 TTÜ, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinns tekniska universitet
 International University Audentes, Tallinn
 Estonian Business School, Estonian Business School, Tallinn
 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia, Estlands Musik- och Teaterakademi, Tallinn
 Eesti Kunstiakadeemia, Estlands Konstakademi, Tallinn
 Akadeemia Nord, Tallinn
 Frankrike
 Lista över franska universitet
 Lista över franska universitet
 Italien
 Lista över italienska universitet
 Universitetet i Bologna är Europas äldsta universitet grundat 1088.
 Universitetet i Florens
 Universitetet i Siena
 La Sapienza, Universitetet i Rom.
 Università degli studi di Roma Tor Vergata, Roma due, Universitetet i Rom.
 Università degli studi Roma Tre, Roma tre, Universitetet i Rom.
 Ghana
 University of Cape Coast
 University of Ghana, Accra grundat 1948
 Norge
 Lista över universitet i Norge
 Polen
 Jagellonska universitetet
 Universitetet i Szczecin
 Universitetet i Warszawa
 Universitetet i Wrocław
 Zielona Góras universitet
 Portugal
 Universidade de Coimbra grundat 1290 se Coimbra-gruppen
 Spanien
 I Spanien har varje provins (minst) ett allmänt universitet. Lista över spanska universitet
 Storbritannien
 University of Cambridge
 University of Oxford
 University of Birmingham
 Tyskland
 Freie Universität Berlin
 Humboldt-universitetet i Berlin
 Heidelbergs universitet
 USA
 Lista över universitet i USA
 University of Florida
 Österrike
 Universitet i Österrike
 Se även
 Coimbra-gruppen
 Överliggare
 Universitetsstad
 Referenser
 Noter
 Källor
 Inge Jonsson, ”Karl den store och Parisuniversitetet”, Vetenskapens träd : Idéhistoriska studier tillägnade Sten Lindroth, W&W Stockholm 1974
 Elof Hellquist, Svensk etymologisk ordbok (1922)
 Sheldon Rotblatt, "The Modern University and its Discontents", 2006
 Bertrand Russell, Västerlandets visdom, Forum Stockholm 1959
 Henrik Schück, Universitetens uppkomst, Heimdals småskrifter 13 (Stockholm 1912)
 Universitetskulturen - symboliken och idén (pdf), Örebro universitet
 Tobias Harding: "Universiteten som frihet eller fostringsanstalt" i SvD
 Andreas Kaplan: Higher Education at the Crossroads of Disruption, the University of the 21st century


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 52004PC0652
 Priekslikums Padomes regulai ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1257/1999 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) /* COM/2004/0652 galīgā redakcija - CNS 2004/0234 */
 Priekslikums PADOMES REGULAI ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1257/1999 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSCette proposition de rčglement du Conseil modifie l'article 47 bis du rčglement (CE) n° 1257/1999 du Conseil afin d'éviter une différence de traitement entre les Etats membres de la Communauté dans sa composition au 30 avril 2004 et les Etats membres qui ont adhéré au 1er mai 2004 en ce qui concerne le taux de participation par la mesures agro-environnementales financičre applicable pour ces derniers Etats membres. Le taux sera aligné, ā partir de la date d'adhésion (1er mai 2004), sur celui applicable pour les Etats membres de la Communauté dans sa composition au 30 avril 2004.La mesure proposée n'entraîne pas de dépenses supplémentaires pour le budget de la Communauté.2004/0234(CNS)Priekslikums PADOMES REGULAI ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1257/1999 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu, un jo īpasi tā 36. un 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekslikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,tā kā:(1) Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/1999 [1], kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1783/2003 [2], 47. panta 2. punkta otrās daļas tresajā ievilkumā paredzēts, ka Kopienas finansiālā līdzdalība agrovides pasākumos var sasniegt 85 % tajos apgabalos, kas saistās ar 1. mērķi, un 60 % - pārējos apgabalos.[1] OV L 160, 26.6.1999, 80. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 583/2004 (OV L 91, 30.3.2004, 1. lpp.).[2] OV L 270, 21.10.2003, 70. lpp.(2) Regulas (EK) Nr. 1257/1999 47.a panta 3. punktā, kur izstrādāti finansu noteikumi attiecībā uz jaunajām dalībvalstīm, kuras pievienojās 2004. gada 1. maijā, norādīts, ka minētās regulas 47. pants neattiecas uz finansējumu 47.a panta 1. punktā minētajiem pasākumiem, kur ietilpst agrovides pasākumi. Attiecībā uz siem pasākumiem Kopienas finansiālā līdzdalība var būt 80 % 1. mērķa apgabalos saskaņā ar 47.b panta 1. punkta noteikumiem.(3) Lai attiecībā uz agrovides pasākumu finansēsanu 1. mērķa zonās izvairītos no atsķirīgas attieksmes pret Kopienas dalībvalstīm, kas tādas bijusas 2004. gada 30. aprīlī, un tām dalībvalstīm, kuras pievienojās 2004. gada 1. maijā, sākot ar minēto pievienosanās datumu, finansiālās līdzdalības likme, ko piemēro sīm pēdējām dalībvalstīm, jāpielāgo tai likmei, kuru piemēro pirmajām minētajām dalībvalstīm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1257/1999 47. panta 2. punkta otrās daļas treso ievilkumu.(4) Tādēļ jāgroza Regula (EK) Nr. 1257/1999,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 1257/1999 47.a panta 3. punkta b) apakspunktu aizstāj ar sādu punktu:,b) sīs regulas 35. panta 1. punkts, 35. panta 2. punkta otrais ievilkums, 36. panta 2. punkts un 47. pants, izņemot 2. punkta otrās daļas treso ievilkumu."2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēsanas ,Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī".To piemēro no 2004. gada 1. maija.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tiesi piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā -priekssēdētājs


type: other

text:
Elinkeinoelämän keskusliitto EK Suhdannebarometri Raportti internetissä: Marraskuu 2014 Lisätietoja: - PDF
 Download "Elinkeinoelämän keskusliitto EK Suhdannebarometri Raportti internetissä: Marraskuu 2014 Lisätietoja:"
 1 Suhdannebarometri Marraskuu 214
 2 Suhdannebarometri Marraskuu 214
 3 Tuotanto/myynti, toteuma ja odotus Teollisuus Rakentaminen Palvelut Teollisuus Rakentaminen Palvelut marraskuussa 214 z kaikilla toimialoilla alle keskimääräisen znousuodotukset hiipuneet yhä: talvikauden suhdannekehityksestä odotetaan vaisua zteollisuuden tuotanto kuitenkin kasvaa loivasti palvelualojen ja rakentamisen kehitys heikompaa zhenkilöstöodotukset edelleen vaatimattomat zkasvuennusteita alennettu erityisesti EU:ssa. Euron heikentyminen alkaa vähitellen tukea vientiä. EK:n lokakuussa tekemän Suhdannebarometrin mukaan suomalaisyritysten suhdanneodotukset ovat varsin vaatimattomat, ja yleisen suhdannekuvan ennustetaan heikkenevän jonkin verran seuraavan puolen vuoden aikana. Tämänhetkistä tilannetta kuvataan tavanomaista synkemmäksi kaikilla päätoimialoilla. Odotukset käänteestä hiipuneet ovat heikentyneet kesän jälkeen kaikilla päätoimialoilla. Odotukset nopeasta käänteestä ovat hiipuneet, ja seuraavan puolen vuoden suhdannekehityksestä odotetaan varsin vaatimatonta. Teollisuuden yleisiä suhdannenäkymiä mittaava saldoluku oli lokakuussa lukemassa -13 (heinäkuussa -2). Rakentamisen suhdanneodotukset laskivat saldolukuun -26 (heinäkuussa -12). Palveluyritysten suhdannenäkymien lokakuun saldoluku on puolestaan -18 (heinäkuun lukema -1). Suhdannenäkymien laskusta huolimatta teollisuustuotannon arvioidaan kasvavan hitaasti kuluvan vuoden lopulla ja ensi vuoden alussa. Rakentamisessa ennustetaan loivaa tuotantomäärien laskua. Palvelujen myynti on pysynyt viime kuukausina ennallaan. Sen ei odoteta kasvavan myöskään loppuvuonna tai ensi vuoden alussa. Henkilökunnan määrä on vähentynyt loivasti kaikilla päätoimialoilla. Laskusuunnan arvioidaan jatkuvan myös lähikuukausina. Teollisuuden tilauskanta ja kapasiteetin käyttöaste ovat edelleen matalalla tasolla. Teollisuudessa on kuitenkin odotuksia kannattavuuden loivasta paranemisesta. Sen sijaan rakentamisessa ja palvelualojen yrityksissä kannattavuus heikkenisi yhä hieman. 24Suhdannebarometri Marraskuu 214 Elinkeinoelämän keskusliitto EK
 4 6 4 2 Teollisuus Rakentaminen Palvelut Koko elinkeinoelämän suhdannenäkymät ovat edelleen selkeästi miinuksella. luku on laskenut jonkin verran syksyllä. Talvikaudesta ennustetaan vaatimatonta, Talouden ilmapiiri-indikaattori, EU-maat Ostopäälliköiden indeksi, USA Euron dollarikurssi Teollisuus Palvelut Lähde: EU:n komissio Lähde: ISM Lähde: Suomen Pankki Kasvuennusteita tarkistettu alaspäin euron heikentyminen antaa pientä tukea talouden heikkouteen Ennakoivat talousindikaattorit ovat taittuneet kesän jälkeen pieneen laskuun sekä Euroopassa että USA:ssa. Kokonaisuutena USA:n talous on silti kohtuullisessa kasvussa, kun taas Euroopassa kasvuluvut jäävät ensi vuonnakin hitaiksi. Venäjän heikko ja erittäin epävarma talouskehitys vaikuttaa Euroopan talouksiin merkittävästi. Euron dollarikurssi on viime kuukausina alkanut heikentyä melko nopeasti, kun talousnäkymät ovat synkentyneet ja kun USA on alkanut asteittain kiristää rahapolitiikkaansa. Myös öljyn hinta on laskenut selvästi. Ennakoivat Elinkeinoelämän keskusliitto EK Suhdannebarometri Marraskuu 21443
 5 Teollisuus z notkahti jälleen hieman heikompaan Tuotanto ja tuotanto-odotus ztilausten määrä pysyi alkuvuoden tasolla, tuotanto kasvoi aavistuksen zodotukset paremmasta hiipuneet (saldoluku -13): tulevan talven suhdanteista ennustetaan vaatimattomia Toteutunut tuotanto Tuotanto-odotus ztuotanto kasvaa kuitenkin hitaasti, mutta henkilöstö vähenee Teollisuuden suhdannenäkymät Suomalaisten teollisuusyritysten suhdannetilanne notkahti uudelleen hieman heikommaksi loppukesän ja alkusyksyn aikana. Tämänhetkistä tilannetta kuvataan jonkin verran normaalia heikommaksi (saldoluku -29). Vaatimattomat suhdanneodotukset Myös odotukset suhdannekäänteestä parempaan ovat hiipuneet, ja talvikauden suhdannekehityksestä odotetaan vaatimatonta. Lähitulevaisuuden suhdannenäkymien saldoluku painui lokakuussa lukemaan -13 (heinäkuussa -2). Uusimmassa tiedustelussa 1 prosenttia vastaajista ennustaa myönteistä kehitystä talvikaudelle, ja 23 % arvioi tilanteen heikkenevän. olivat vakaat 67 prosentilla yrityksistä. Tuotanto pysyttelisi hitaassa kasvussa Teollisuusyritysten tuotannon määrä pysyi tiedustelun mukaan lähes ennallaan heinä syyskuussa. Toteutunut tuotantokehitys oli hieman kolmen kuukauden takaisia arvioita heikompaa. Loppuvuonna tuotannon ennustetaan kasvavan hitaasti. Ensi vuoden ensimmäiselle vuosineljännekselle on vähän parempia kasvuodotuksia. Tuotantokapasiteetin käyttöaste on edelleen selvästi alle pitkäaikaisen keskiarvon. Lokakuun tiedustelussa kapasiteetti oli täysin hyödynnettynä vain 58 prosentilla vastaajista (heinäkuussa 64 %). Tilauskanta selvästi alle normaalin Teollisuusyritysten saamien uusien tilausten määrä pysyi lähes ennallaan alkusyksyllä. Tilauksia kertyi hieman heikommin kuin kolme kuukautta sitten odotettiin. Tilauskannan kuvataan pysyneen melko niukkana. Uusien tilausten määrän arvioidaan kasvavan vähän seuraavalla kolmen kuukauden jaksolla. Valmiiden tuotteiden varastot ovat pysyneet lähellä tavanomaista tasoa. 44Suhdannebarometri Marraskuu 214 Elinkeinoelämän keskusliitto EK
 6 Suhdannetiedustelun päätuloksia, saldo I II III IV I II III IV I II III IV Tuotannon määrä viimeisen 3 kk:n aikana Tuotanto-odotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotantokapasiteettia sopivasti/liian vähän (% vastaajista) Tilauskanta normaaliin verrattuna Vientitilauskanta normaaliin verrattuna Valmiiden tuotteiden varastot normaaliin verrattuna Henkilökunnan määrä viimeisen 3 kk:n aikana Henkilökuntaodotus seuraavalle 3 kk:lle Viennin määrä viimeisen 3 kk:n aikana Vientiodotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotannon / myynnin kasvun esteitä kaikkiaan Esteenä ammattityövoiman puute (% vastaajista) puute kapasiteetista riittämätön kysyntä rahoitusvaikeudet muu este tällä hetkellä lähitulevaisuuteen Henkilöstö vähenee yhä loivasti Teollisuusyritysten henkilöstön määrä kääntyi uudelleen loivaan laskuun loppukesällä ja alkusyksyllä. Laskun arvioidaan jatkuvan myös vuoden lopulla. Selvästi merki Tilauskanta Kannattavuudessa silti pientä parannusta Myyntihinnat alenivat hieman alkusyksyllä. Loppuvuonna niiden odotetaan laskevan edelleen lievästi. Kustannuksissa ei ole tapahtunut suuria muutoksia Kannattavuuskehitys vaihtelee edelleen hyvin paljon yritysten välillä. Keskimäärin kannattavuus on kuitenkin parantunut vähän. Myös lähikuukausille ennustetaan hienoista parannusta. Kysyntää kuvasi nyt heikoksi 41 prosenttia vastaajista (heinäkuussa 43 %). Rekrytointivaikeuksia on kuudella prosentilla vastaajista, ja rahoitusvaikeuksista kärsi nyt seitsemän prosenttia. Tuotantokapasiteetti % vastaajista 1 Liikaa kapasiteettia Sopivasti kapasiteettia 2 Liian vähän kapasiteettia % vastaajista 8 Riittämätön kysyntä 7 Rahoitusvaikeudet Kapasiteettipula 6 Ammattityövoiman puute Tuotannon kasvun esteet Elinkeinoelämän keskusliitto EK Suhdannebarometri Marraskuu 21445
 7 Rakentaminen zsuhdannekuva heikentynyt loppukesällä ja alkusyksyllä (nykytilanteen saldoluku -33) Tuotanto ja tuotanto-odotus ztilausten määrä laskenut, tilauskanta niukka ztuotanto supistuisi vähän seuraavien kuukausien aikana zyleinen suhdannetilanne heikkenee seuraavan puolen vuoden aikana (näkymien saldoluku -26) Toteutunut tuotanto Tuotanto-odotus Rakentamisen suhdannenäkymät Rakennusyritysten suhdannekuva on jonkin verran heikentynyt kesällä ja alkusyksyllä. tta kuvataan melko yleisesti normaalia heikommaksi (saldoluku -33). Myös odotukset seuraavalle puolelle vuodelle ova vaatimattomat, ja suhdanteiden arvioidaan pehmenevän lisää. Tilauskanta varsin niukka Uusien tilausten määrä aleni jonkin verran loppukesällä ja alkusyksyllä. Tilauskantaa kuvataan melko niukaksi. Tuotanto supistui vähän alkusyksyllä. Kehitys oli odotettua heikompaa. Henkilökunnan määrä laski melko yleisesti. Henkilöstökehitys vastasi kolme kuukautta sitten esitettyjä arvioita. Myymättömien huoneistojen määrä kasvoi edelleen, ja sitä kuvataan jo melko paljon tavanomaista korkeammaksi. Myyntihinnat laskivat selvästi. Myös kustannukset kääntyivät loivaan laskuun, mutta kannattavuus heikkeni silti jonkin verran. Suhdanteiden odotetaan heikkenevän talvikaudella Rakentamisen suhdannenäkymät lähitulevaisuuteen ovat melko vaatimattomat. Suhdannenäkymien saldoluku oli lokakuussa -26. Paranevaa kehitystä odotti nyt enää 9 % rakennusalan vastaajista, ja 35 % ennusti suhdannekuvan synkkenevän loppuvuonna ja ensi vuoden alkupuolella. Näkymät olivat vakaat 56 prosentilla vastaajista. Edellisessä, heinäkuussa tehdyssä tiedustelussa suhdannenäkymien saldoluku oli -12. Tuotantomäärät pienessä laskussa Uusia tilauksia odotetaan loppuvuonna hieman vähemmän kuin alkusyksyllä. Kausitasoitettujen tuotantomäärien arvioidaan laskevan vain aavistuksen kolmannen neljänneksen tasosta. 64Suhdannebarometri Marraskuu 214 Elinkeinoelämän keskusliitto EK
 8 Suhdannetiedustelun päätuloksia, saldo I II III IV I II III IV I II III IV Tuotannon määrä viimeisen 3 kk:n aikana Tuotanto-odotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotantokapasiteettia sopivasti/liian vähän (% vastaajista) Tilauskanta normaaliin verrattuna Vientitilauskanta normaaliin verrattuna Myymättömien asuinhuoneistojen määrä normaaliin verrattuna Henkilökunnan määrä viimeisen 3 kk:n aikana Henkilökuntaodotus seuraavalle 3 kk:lle Viennin määrä viimeisen 3 kk:n aikana Vientiodotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotannon / myynnin kasvun esteitä kaikkiaan Esteenä ammattityövoiman puute (% vastaajista) puute kapasiteetista riittämätön kysyntä rahoitusvaikeudet muu este tällä hetkellä lähitulevaisuuteen Henkilökunnan määrän odotetaan sen sijaan alenevan varsin yleisesti. Tilauskanta Monet alan yritykset ennustavat myyntihintojen laskua. Kannattavuus heikkenisi loppuvuonna vähän Kysynnän veto heikkoa kapasiteettia paljon vapaana Kapasiteetin käyttöaste jäi selvästi alemmas kuin edellisvuoden vastaavana ajankohtana. Lokakuun tiedustelussa vain 56 prosenttia yrityksistä kuvasi kapasiteettinsa olevan kokonaan hyödynnettynä (vuosi sitten 75 %) Riittämätön kysyntä oli yleisin tuotannon kasvun este. Se oli ongelmana 61 %:lla vastaajista (edellisvuonna 49 %). Ammattitaitoisesta työvoimasta oli pulaa 8 prosentilla yrityksistä, ja rahoitusvaikeuksista kärsi 7 % toimialasta. Tuotantokapasiteetti % vastaajista 1 Liikaa kapasiteettia 8 6 Sopivasti kapasiteettia 4 % vastaajista 1 Riittämätön kysyntä Rahoitusvaikeudet 8 Ammattityövoiman puute Kapasiteettipula 6 4 Tuotannon kasvun esteet 2 2 Liian vähän kapasiteettia Elinkeinoelämän keskusliitto EK Suhdannebarometri Marraskuu 21447
 9 Palvelut zsuhdannekuva jatkunut tavanomaista heikompana koko alkuvuoden Myynti ja myyntiodotus zmyynti pysynyt ennallaan ja henkilöstö on vähentynyt jonkin verran zsuhdanneodotukset melko vaatimattomat (saldoluku -18) Toteutunut myynti Myyntiodotus zmyynnin ei odoteta kasvavan loppuvuonna eikä ensi vuoden alussa kannattavuus heikkenisi vähän Suomalaisten palveluyritysten suhdannekuva on jatkunut tavanomaista harmaampana koko kuluvan vuoden. Lokakuun tiedustelussa suhdannetilannetta kuvaava saldoluku oli -32. Lokakuussa 1 prosenttia vastaajista arvioi suhdanteiden vahvistuvan vuoden lopulla ja ensi vuoden alussa. Heikkenemistä odotti 28 % ja vakaata kehitystä 62 % vastaajista. Palveluyritysten suhdannenäkymät Vaisut suhdannenäkymät talvikaudelle Lähitulevaisuuden suhdannenäkymät ovat heikentyneet jonkin verran. Heikon suhdannevaiheen arvioidaan jatkuvan myös loppuvuonna ja ensi vuoden alkupuolella. Hajonta yritysten ja alatoimialojen välillä on yhä melko suurta. Myynnin ei ennusteta kasvavan seuraavan puolen vuoden aikana, ja myös kannattavuus alenisi hieman. Palveluyritysten yleisten suhdannenäkymien saldoluku laski lokakuussa tehdyssä tiedustelussa -18 pisteeseen. Heinäkuussa tehdyssä tiedustelussa vastaava luku oli -1. Suomen psparantuneet Myynnin määrän ennustetaan pysyvän nykytasollaan Palvelualojen yritysten myynnin määrä pysyi kolmannella neljänneksellä ennallaan. Myyntilukemat vastasivat edellisen tiedustelun odotuksia. Myynnissä ei odoteta tapahtuvan suuria muutoksia loppuvuonna eikä myöskään ensi vuoden alussa. Työvoiman määrä pienessä laskussa Palvelualojen yritykset kuvaavat henkilöstönsä määrän vähentyneen jonkin verran heinä syyskuussa. Myös loppuvuodelle ennustetaan vähennystä henkilöstön määrään. 5pysähtyi 84Suhdannebarometri Marraskuu 214 Elinkeinoelämän keskusliitto EK
 10 Suhdannetiedustelun päätuloksia, saldo I II III IV I II III IV I II III IV Myynnin määrä viimeisen 3 kk:n aikana Myyntiodotus seuraavalle 3 kk:lle Henkilökunnan määrä viimeisen 3 kk:n aikana Henkilökuntaodotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotannon / myynnin kasvun esteitä kaikkiaan Esteenä ammattityövoiman puute (% vastaajista) puute kapasiteetista riittämätön kysyntä rahoitusvaikeudet muu este tällä hetkellä lähitulevaisuuteen Kysyntä on yleisesti heikkoa Heikko kysyntä on edelleen tuntuvin toiminnnan este suomalaisilla palveluyrityksillä. Lokakuussa 42 % yrityksistä arvioi kysyntänsä heikoksi (heinäkuussa 4 %). Työvoimapulaa oli nyt 12 prosentilla vastaajista (heinäkuussa 11 %), ja rahoitusvaikeuksista kertoi viisi prosenttia. Kannattavuus alentunut vähän Palveluyritysten myyntihinnat laskivat vähän heinä syyskuussa. Kustannukset kohosivat edelleen hitaasti. Seuraavalla kolmen kuukauden jaksolla suuntaan ei odoteta suurta muutosta: hinnat laskevat loivasti ja kustannukset kohoavat vähän. Kannattavuuden kuvataan olleen aavistuksen viimevuotista matalammalla tasolla. Myös lähikuukausina sen arvioidaan laskevan loivasti Kannattavuus Hinnat ja kustannukset Myyntihinnat Tuotantokustannukset Myynnin kasvun esteet % vastaajista 6 Riittämätön kysyntä Ammattityövoiman puute Rahoitusvaikeudet Tila- ja laitepula Elinkeinoelämän keskusliitto EK Suhdannebarometri Marraskuu 21449
 11 Toimialakatsaus Elintarviketeollisuus z painunut selvästi alle keskimääräisen ztilauskanta normaalia niukempi, mutta tuotanto kasvaisi silti aavistuksen zyleiset suhdannenäkymät lähikuukausille selvästi aiempaa synkemmät (saldoluku -21) zhenkilöstön ennustetaan vähenevän loppuvuonna jonkin verran Elintarviketeollisuus kuvaa suhdanteidensa heikentyneen kesän ja alkusyksyn aikana. Tämänhetkinen tilanne on melko yleisesti tavanomaista vaisumpi. aiempaa varovaisemmat Suhdannenäkymien saldoluku laski lokakuussa lukemaan -21 (heinäkuussa +23). Suhdanteiden paranemista odottavia vastaajia oli lokakuussa vain seitsemän prosenttia, ja 28 % yrityksistä ennusti tilanteen heikkenevän. Tuotanto pysyi tiedustelun mukaan lähes ennallaan heinä syyskuussa. Tilauskanta on laskenut alle keskimääräisen. Lähikuukausina tuotannon ennustetaan kasvavan edelleen aavistuksen. pysyi tiedustelun vastaajayrityksillä lähes ennallaan. Loppuvuodelle ennustetaan kuitenkin henkilöstön supistumista. Tuotanto ja tuotanto-odotus Tilauskanta Toteutunut tuotanto Tuotanto-odotus Hyvä Nousussa Suhdannetiedustelun päätuloksia, saldo I II III IV I II III IV Tuotannon määrä viimeisen 3 kk:n aikana Tuotanto-odotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotantokapasiteettia sopivasti/liian vähän (% vastaajista) Tilauskanta normaaliin verrattuna Vientitilauskanta normaaliin verrattuna Valmiiden tuotteiden varastot normaaliin verrattuna Henkilökunnan määrä viimeisen 3 kk:n aikana Normaali Ennallaan Henkilökuntaodotus seuraavalle 3 kk:lle Viennin määrä viimeisen 3 kk:n aikana Vientiodotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotannon / myynnin kasvun esteitä kaikkiaan Esteenä ammattityövoiman puute (% vastaajista) puute kapasiteetista riittämätön kysyntä rahoitusvaikeudet muu este tällä hetkellä Heikko Laskussa lähitulevaisuuteen Suhdannebarometri Marraskuu 214 Elinkeinoelämän keskusliitto EK
 12 Toimialakatsaus Teva-teollisuus zsuhdannekuva ja -odotukset yhä vaisut ztilauskanta on selvästi alle normaalin, mutta tuotannon määrä pysyi lähes ennallaan z Kapasiteettia on vapaana joka toisella alan yrityksistä z heikentyneet selvästi kesän jälkeen: saldoluku nyt -33 Teva-teollisuuden suhdannetilanne ja -odotukset ovat vaatimattomat. Tämänhetkistä suhdannekuvaa luonnehditaan normaalia synkemmäksi, ja lähikuukausille ennustetaan suhdannelaskua. Näkymät heikentyneet Suhdannenäkymien saldoluku laski lokakuussa lukemaan -33 (heinäkuussa -2). Lokakuussa 33 prosenttia vastaajista ennusti suhdanteiden heikkenevän loppuvuonna ja vuodenvaihteessa, kun 67 % odotti niiden pysyvän ennallaan. Suhdanteiden paranemista odottavia yrityksiä ei lokakuussa ollut. Vastaajayritysten tuotannon määrä pysyi heinä syyskuussa ennallaan. Odotukset lähikuukausista ovat heikot, ja tuotannon määrän ennustetaan alenevan jonkin verran. Tilauskanta on edelleen niukka ja kapasiteettia on paljon vapaana. on jonkin verran alentunut, ja laskun arvioidaan jatkuvan loppuvuonna ja vuodenvaihteessa. Tuotanto ja tuotanto-odotus Tilauskanta Toteutunut tuotanto Tuotanto-odotus Suhdannetiedustelun päätuloksia, saldo I II III IV I II III IV Tuotannon määrä viimeisen 3 kk:n aikana Tuotanto-odotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotantokapasiteettia sopivasti/liian vähän (% vastaajista) Tilauskanta normaaliin verrattuna Vientitilauskanta normaaliin verrattuna Valmiiden tuotteiden varastot normaaliin verrattuna Henkilökunnan määrä viimeisen 3 kk:n aikana Henkilökuntaodotus seuraavalle 3 kk:lle Viennin määrä viimeisen 3 kk:n aikana Vientiodotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotannon / myynnin kasvun esteitä kaikkiaan Esteenä ammattityövoiman puute (% vastaajista) puute kapasiteetista 9 riittämätön kysyntä rahoitusvaikeudet muu este 5 tällä hetkellä lähitulevaisuuteen Hyvä Normaali Heikko Nousussa Ennallaan Laskussa Elinkeinoelämän keskusliitto EK Suhdannebarometri Marraskuu
 13 Toimialakatsaus Puuteollisuus z alkoivat heikentyä odotetusti ztuotannon kasvu hidastui ja hinnat taittuivat laskuun zhintojen laskun ennustetaan jatkuvan, yleiset suhdannenäkymät heikot (saldoluku -76) ztuotanto supistuisi selvästi ja henkilöstö vähenisi jonkin verran Mekaanisen metsäteollisuuden yritykset kuvaavat suhdanteidensa synkentyneen kesän jälkeen, kuten edellisessä tiedustelussa odotettiinkin. Yleiset suhdannenäkymät ja ennen kaikkea myyntihintaodotukset ovat varsin vaatimattomat. Suhdannelasku voimistuu hintaodotukset varsin heikot Suhdannenäkymien saldoluku oli lokakuun tiedustelussa -76. Näkymät olivat vaisut jo kolme kuukautta aiemmin, jolloin saldoluku oli -57. Nyt vain neljä prosenttia yrityksistä odottaa suhdanteiden vahvistuvan, ja peräti 8 % ennustaa laskua lähikuukausille. Tilausten määrä laski melko yleisesti loppukesällä, ja samalla tuotannon kasvu hidastui yhä. Myyntihintojen nousu päättyi odotetusti ja hinnat taittuivat loivaan laskuun. Lähikuukausina tuotannon ennustetaan supistuvan varsin yleisesti, ja hintojen arvioidaan laskevan laajalti. Henkilökunnan määrä vähenisi jonkin verran. Tuotanto ja tuotanto-odotus Tilauskanta Toteutunut tuotanto Tuotanto-odotus Hyvä Normaali Heikko Nousussa Ennallaan Laskussa Suhdannetiedustelun päätuloksia, saldo I II III IV I II III IV Tuotannon määrä viimeisen 3 kk:n aikana Tuotanto-odotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotantokapasiteettia sopivasti/liian vähän (% vastaajista) Tilauskanta normaaliin verrattuna Vientitilauskanta normaaliin verrattuna Valmiiden tuotteiden varastot normaaliin verrattuna Henkilökunnan määrä viimeisen 3 kk:n aikana Henkilökuntaodotus seuraavalle 3 kk:lle Viennin määrä viimeisen 3 kk:n aikana Vientiodotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotannon / myynnin kasvun esteitä kaikkiaan Esteenä ammattityövoiman puute (% vastaajista) puute kapasiteetista riittämätön kysyntä rahoitusvaikeudet muu este tällä hetkellä lähitulevaisuuteen Suhdannebarometri Marraskuu 214 Elinkeinoelämän keskusliitto EK
 14 Toimialakatsaus Paperiteollisuus ztämänhetkinen suhdannetilanne jonkin verran alle tavanomaisen zyleiset suhdannenäkymät hieman kirkastuneet, mutta yhä miinuksella (saldoluku -9) ztuotannon määrän ennustetaan kääntyvän kasvuun loppuvuonna zmyyntihinnat laskisivat hieman lähikuukausina Paperi- ja selluteollisuuden yritykset kuvaavat tämänhetkistä suhdannetilannettaan hieman keskimääräistä heikommaksi (saldoluku -21). Uusien tilausten määrä ei ole juuri kasvanut ja tilauskanta on jonkin verran alle normaalin. Suhdannenäkymissä pieni kohennus Suhdannenäkymien saldoluku koheni hieman, ja se oli lokakuun tiedustelussa -9 (heinäkuussa -18). Uusimmassa tiedustelussa 1 % vastaajista ennusti suhdanteiden heikkenevän seuraavan puolen vuoden aikana, ja vain yksi prosentti ennusti nousua. Valtaosalla vastaajista tilanne säilyisi muuttumattomana. Tuotannon määrä pysyi lähes ennallaan, mutta sen odotetaan kasvavan loppuvuonna uusien tilausten kasvun myötä. Myyntihinnat laskisivat kuitenkin vähän. Henkilökunnan määrän arvioidaan jatkavan pitkään jatkunutta laskuaan myös loppuvuonna. Tuotanto ja tuotanto-odotus Tilauskanta Toteutunut tuotanto Tuotanto-odotus Suhdannetiedustelun päätuloksia, saldo I II III IV I II III IV Tuotannon määrä viimeisen 3 kk:n aikana Tuotanto-odotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotantokapasiteettia sopivasti/liian vähän (% vastaajista) Tilauskanta normaaliin verrattuna Vientitilauskanta normaaliin verrattuna Valmiiden tuotteiden varastot normaaliin verrattuna Henkilökunnan määrä viimeisen 3 kk:n aikana Henkilökuntaodotus seuraavalle 3 kk:lle Viennin määrä viimeisen 3 kk:n aikana Vientiodotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotannon / myynnin kasvun esteitä kaikkiaan Esteenä ammattityövoiman puute (% vastaajista) 1 1 puute kapasiteetista riittämätön kysyntä rahoitusvaikeudet muu este tällä hetkellä lähitulevaisuuteen Hyvä Normaali Heikko Nousussa Ennallaan Laskussa Elinkeinoelämän keskusliitto EK Suhdannebarometri Marraskuu
 15 Toimialakatsaus Painaminen zerittäin vaatimaton suhdannetilanne jatkuu zkysyntä yhä laimeaa ja tilauskanta niukka valtaosalla toimialasta ztuotannon määrä jatkaisi laskuaan myös loppuvuonna zsuhdannekuvan arvioidaan synkkenevän laajalti (saldoluku -62) Painoalan suhdannetilanne jatkuu huomattavan heikkona. Tuotannon ennustetaan laskevan edelleen ja valtaosa alan yrityksistä ennustaa yleisen suhdannekuvan synkkenevän tulevan talvikauden aikana. Hyvin heikko suhdanne jatkuu Suhdannenäkymien saldoluku oli lokakuussa -62 (heinäkuussa -37). Lokakuun tiedustelussa 63 prosenttia yrityksistä ennusti tilanteen heikkenevän ja vain yksi prosentti enteili nousua lähikuukausille. 36 prosentilla suhdanteet pysyisivät ennallaan. Tuotannon määrä laski edelleen heinä syyskuussa. Myös loppuvuonna sen odotetaan alenevan. Tilauskantaa ja kysyntää kuvataan edelleen huomattavan heikoiksi. Henkilökunnan määrän odotetaan jatkavan loppuvuonna pitkään jatkunutta laskuaan. Myös myyntihinnat ja kannattavuus alenisivat yhä. Tuotanto ja tuotanto-odotus Tilauskanta Toteutunut tuotanto Tuotanto-odotus Hyvä Normaali Heikko Nousussa Ennallaan Laskussa Suhdannetiedustelun päätuloksia, saldo I II III IV I II III IV Tuotannon määrä viimeisen 3 kk:n aikana Tuotanto-odotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotantokapasiteettia sopivasti/liian vähän (% vastaajista) Tilauskanta normaaliin verrattuna Vientitilauskanta normaaliin verrattuna Valmiiden tuotteiden varastot normaaliin verrattuna Henkilökunnan määrä viimeisen 3 kk:n aikana Henkilökuntaodotus seuraavalle 3 kk:lle Viennin määrä viimeisen 3 kk:n aikana Vientiodotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotannon / myynnin kasvun esteitä kaikkiaan Esteenä ammattityövoiman puute (% vastaajista) puute kapasiteetista riittämätön kysyntä rahoitusvaikeudet muu este tällä hetkellä lähitulevaisuuteen Suhdannebarometri Marraskuu 214 Elinkeinoelämän keskusliitto EK
 16 Toimialakatsaus Kemianteollisuus ztämänhetkinen tilanne lähellä tavanomaista ztuotanto kasvanut aavistuksen, mutta loppuvuodelle ennustetaan hieman parempaa kasvua ztilauskanta likimain normaali zyleiset suhdannenäkymät edelleen melko varovaiset (saldoluku -12) Kemianteollisuuden yritykset kuvaavat tämänhetkistä tilannettaan melko keskimääräiseksi. Näkymät lähikuukausille ovat kuitenkin varovaiset, ja yleisen suhdannekuvan ennustetaan hieman synkkenevän. Näkymät melko varovaiset tuotanto silti kasvussa pysyivät lähes ennallaan, ja lokakuun saldoluku on -12 (heinäkuussa -13). Paranevaa suhdannekehitystä odotti nyt kahdeksan prosenttia vastaajista, ja 2 % arvioi tilanteen heikkenevän loppuvuonna ja ensi vuoden alussa. Tuotannon määrä kasvoi vain aavistuksen heinä syyskuussa. Lähikuukausien aikana kasvun ennustetaan hieman vauhdittuvan. Tilauskannan kuvataan olevan tällä hetkellä likimain tavanomaisella tasolla. Kapasiteettia on kuitenkin vapaana 31 prosentilla vastaajista. Kannattavuus on jonkin verran parantunut, ja sen ennustetaan vahvistuvan vähän myös lähikuukausina. supistuisi vähän. Tuotanto ja tuotanto-odotus Tilauskanta Toteutunut tuotanto Tuotanto-odotus Suhdannetiedustelun päätuloksia, saldo I II III IV I II III IV Tuotannon määrä viimeisen 3 kk:n aikana Tuotanto-odotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotantokapasiteettia sopivasti/liian vähän (% vastaajista) Tilauskanta normaaliin verrattuna Vientitilauskanta normaaliin verrattuna Valmiiden tuotteiden varastot normaaliin verrattuna Henkilökunnan määrä viimeisen 3 kk:n aikana Henkilökuntaodotus seuraavalle 3 kk:lle Viennin määrä viimeisen 3 kk:n aikana Vientiodotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotannon / myynnin kasvun esteitä kaikkiaan Esteenä ammattityövoiman puute (% vastaajista) puute kapasiteetista riittämätön kysyntä rahoitusvaikeudet muu este 2 6 tällä hetkellä lähitulevaisuuteen Hyvä Normaali Heikko Nousussa Ennallaan Laskussa Elinkeinoelämän keskusliitto EK Suhdannebarometri Marraskuu
 17 Toimialakatsaus Rakennustuoteteollisuus z yleisesti normaalia heikompi ztilauskanta niukka ja kapasiteettia varsin paljon vapaana zsuhdanneodotukset heikentyneet, saldoluku nyt -25 ztuotannon määrä pysyisi silti lähes ennallaan, mutta henkilöstö vähenisi jonkin verran Rakennustuoteteollisuus arvioi suhdannetilanteensa jatkuneen selvästi keskimääräistä heikompana. heikentyneet Suhdanneodotukset loppuvuodelle ja ensi vuoden alkupuolelle ovat melko vaatimattomat. Lähikuukausien suhdannenäkymien saldoluku oli lokakuussa -25, kun vastaava lukema oli heinäkuussa -6. Tilanteen paranemista ennusti vain kolme prosenttia vastaajista, kun taas 28 prosenttia yrityksistä odotti tilanteen heikkenevän seuraavan puolen vuoden aikana. Lähes kaikki yritykset kuvaavat tilauskantaansa matalaksi, ja 43 prosentilla oli kapasiteettia vapaana. Kannattavuus aleni, ja sen ennustetaan laskevan myös loppuvuonna. Tuotannon määrä supistui hieman, mutta loppuvuodelle ei odoteta suuria muutoksia. Henkilökunnan määrä aleni hieman, ja sen ennustetaan laskevan edelleen lähikuukausina. Tuotanto ja tuotanto-odotus Tilauskanta Toteutunut tuotanto Tuotanto-odotus Hyvä Normaali Heikko Nousussa Ennallaan Laskussa Suhdannetiedustelun päätuloksia, saldo I II III IV I II III IV Tuotannon määrä viimeisen 3 kk:n aikana Tuotanto-odotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotantokapasiteettia sopivasti/liian vähän (% vastaajista) Tilauskanta normaaliin verrattuna Vientitilauskanta normaaliin verrattuna Valmiiden tuotteiden varastot normaaliin verrattuna Henkilökunnan määrä viimeisen 3 kk:n aikana Henkilökuntaodotus seuraavalle 3 kk:lle Viennin määrä viimeisen 3 kk:n aikana Vientiodotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotannon / myynnin kasvun esteitä kaikkiaan Esteenä ammattityövoiman puute (% vastaajista) puute kapasiteetista 4 1 riittämätön kysyntä rahoitusvaikeudet muu este 1 19 tällä hetkellä lähitulevaisuuteen Suhdannebarometri Marraskuu 214 Elinkeinoelämän keskusliitto EK
 18 Toimialakatsaus Teknologiateollisuus z on edelleen jonkin verran alle keskimääräisen ztilauskanta on melko niukka, mutta tuotanto on kasvanut hieman zuusien tilausten sekä tuotannon ennustetaan kasvavan maltillisesti loppuvuonna zyleiset suhdannenäkymät silti melko varovaiset (saldoluku -4) Teknologiateollisuuden yritykset kuvaavat tämänhetkisiä suhdanteitaan yhä melko vaisuiksi (saldoluku -29). Odotukset melko varovaiset: tuotanto kuitenkin loivassa kasvussa Suhdannenäkymien saldoluku oli lokakuussa -4 (heinäkuussa +7). Näkymien hajonta yritysten välillä on kasvanut. Nyt 15 % vastaajista odotti suhdannenousua vuoden lopulla ja ensi vuoden alussa, kun taas heikennystä odotti 19 %. Uusien tilausten määrä kasvoi alkusyksyllä. Myös tuotantomäärät nousivat hieman. Loppuvuoden ja ensi vuoden alun aikana tuotannon ennustetaan jatkavan maltillista kasvua. Tilauskannan kuvataan olevan yhä jonkin verran alle tavanomaisen. Myyntihintojen ennustetaan pysyvän lähes ennallaan, mutta kannattavuuden arvioidaan vahvistuvan vähän. Henkilökunnan määrään ei odoteta suuria muutoksia. Tuotanto ja tuotanto-odotus Tilauskanta Toteutunut tuotanto Tuotanto-odotus Suhdannetiedustelun päätuloksia, saldo I II III IV I II III IV Tuotannon määrä viimeisen 3 kk:n aikana Tuotanto-odotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotantokapasiteettia sopivasti/liian vähän (% vastaajista) Tilauskanta normaaliin verrattuna Vientitilauskanta normaaliin verrattuna Valmiiden tuotteiden varastot normaaliin verrattuna Henkilökunnan määrä viimeisen 3 kk:n aikana Henkilökuntaodotus seuraavalle 3 kk:lle Viennin määrä viimeisen 3 kk:n aikana Vientiodotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotannon / myynnin kasvun esteitä kaikkiaan Esteenä ammattityövoiman puute (% vastaajista) puute kapasiteetista riittämätön kysyntä rahoitusvaikeudet muu este tällä hetkellä lähitulevaisuuteen Hyvä Normaali Heikko Nousussa Ennallaan Laskussa Elinkeinoelämän keskusliitto EK Suhdannebarometri Marraskuu
 19 Toimialakatsaus Kauppa z selvästi keskimääräistä heikompi zmyynti supistui ja kannattavuus heikentyi alkusyksyllä zmyynnin volyymin odotetaan laskevan yleisesti lähikuukausien aikana zsuhdanneodotukset loppuvuodelle ja ensi vuoden alkupuolelle heikot (saldoluku -37) Kaupan alan yritykset kuvaavat tämänhetkisiä suhdanteitaan selvästi alle keskimääräisiksi. Myös odotukset seuraavalle puolelle vuodelle ovat heikot. Vaatimattomat näkymät seuraavalle puolelle vuodelle Suhdannenäkymien saldoluku laski lokakuussa tehdyssä tiedustelussa lukemaan -37. Edellisellä kerralla heinäkuussa se oli -26. Nyt vain kuusi prosenttia yrityksistä ennusti suhdanteiden vahvistuvan loppuvuonna ja ensi vuoden alussa, ja 43 % odotti tilanteen synkkenevän. Myynnin määrä on laskenut tiedustelun vastaajayrityksillä. Myös loppuvuonna sekä ensi vuoden alussa myynnin odotetaan supistuvan. Henkilöstömäärä on laskenut loivasti, ja vähennyksen ennustetaan jatkuvan myös loppuvuonna. Yli puolet yrityksistä kuvaa kysyntäänsä heikoksi. Kannattavuuden arvioidaan laskevan melko yleisesti. Myynti ja myyntiodotus Toteutunut myynti Myyntiodotus Hyvä Normaali Nousussa Ennallaan Suhdannetiedustelun päätuloksia, saldo I II III IV I II III IV Myynnin määrä viimeisen 3 kk:n aikana Myyntiodotus seuraavalle 3 kk:lle Henkilökunnan määrä viimeisen 3 kk:n aikana Henkilökuntaodotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotannon / myynnin kasvun esteitä kaikkiaan Esteenä ammattityövoiman puute (% vastaajista) puute kapasiteetista riittämätön kysyntä rahoitusvaikeudet muu este tällä hetkellä lähitulevaisuuteen Heikko -6-6 Laskussa 184Suhdannebarometri Marraskuu 214 Elinkeinoelämän keskusliitto EK
 20 Toimialakatsaus Matkailu- ja ravintolapalvelut z yleisesti melko heikko zmyynnin volyymi laskenut, ja laskun arvioidaan jatkuvan zkannattavuus jatkaisi heikkenemistään myös loppuvuonna znäkymät edelleen varsin varovaiset (saldoluku -19) Matkailu- ja ravintola-alan yritysten suhdannekuva on jatkunut vaatimattomana, ja tämänhetkistä tilannetta kuvataan varsin yleisesti heikoksi. Näkymät pysytelleet miinuksella Suhdanneodotukset ovat pysyneet miinuksella, ja yleisen suhdannetilanteen arvioidaan pehmenevän. Suhdannenäkymien saldoluku pysyi lähes ennallaan ja se oli lokakuussa -19 (heinäkuussa -17). Suhdanteiden vahvistumista ennusti nyt 9 prosenttia ja niiden heikkenemistä 28 prosenttia vastaajayrityksistä. Myynnin volyymi laski ja sen kehitys oli hieman odotuksia heikompaa. Loppuvuonna myynnin arvioidaan laskevan vähän voimakkaammin. Myös kannattavuus on alentunut, ja sen laskun ennustetaan jatkuvan lähikuukausina. Henkilökunnan määrä on kääntynyt loivaan laskuun. Myynti ja myyntiodotus Toteutunut myynti Myyntiodotus Suhdannetiedustelun päätuloksia, saldo I II III IV I II III IV Myynnin määrä viimeisen 3 kk:n aikana Myyntiodotus seuraavalle 3 kk:lle Henkilökunnan määrä viimeisen 3 kk:n aikana Henkilökuntaodotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotannon / myynnin kasvun esteitä kaikkiaan Esteenä ammattityövoiman puute (% vastaajista) puute kapasiteetista riittämätön kysyntä rahoitusvaikeudet muu este tällä hetkellä lähitulevaisuuteen Hyvä Normaali Nousussa Ennallaan Heikko -6-6 Laskussa Elinkeinoelämän keskusliitto EK Suhdannebarometri Marraskuu
 21 Toimialakatsaus Liikenne z on edelleen keskimääräistä heikompi zmyynnin määrä laski hieman alkusyksyllä kehitys oli pettymys zloppuvuodelle vaatimattomat myynti- ja henkilöstöodotukset zsuhdanteiden ennustetaan synkkenevän varsin yleisesti (saldoluku -38) Liikennealan yritykset kuvaavat tämänhetkistä suhdannetilannettaan edelleen selvästi keskimääräistä heikommaksi. Varsin heikot suhdanneodotukset Yleisen suhdannekuvan ennustetaan synkkenevän loppuvuonna ja ensi vuoden alussa. Suhdannenäkymien saldoluku oli lokakuussa -38 (heinäkuussa -24). Tilanteen paranemista odotti nyt 12 prosenttia vastaajista, ja peräti 5 prosenttia ennusti suhdanteiden heikkenevän seuraavan puolen vuoden aikana. Myynti oli alkusyksyllä laskussa, ja sen kehitys oli heikompaa kuin kolme kuukautta sitten odotettiin. Lähikuukausien aikana laskun odotetaan jatkuvan. Henkilökunnan määrän odotetaan jatkavan alenemista, ja myös kannattavuudessa on laskupainetta. Myynti ja myyntiodotus Toteutunut myynti Myyntiodotus Hyvä Normaali Nousussa Ennallaan Suhdannetiedustelun päätuloksia, saldo I II III IV I II III IV Myynnin määrä viimeisen 3 kk:n aikana Myyntiodotus seuraavalle 3 kk:lle Henkilökunnan määrä viimeisen 3 kk:n aikana Henkilökuntaodotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotannon / myynnin kasvun esteitä kaikkiaan Esteenä ammattityövoiman puute (% vastaajista) puute kapasiteetista riittämätön kysyntä rahoitusvaikeudet muu este tällä hetkellä lähitulevaisuuteen Heikko -8-8 Laskussa 24Suhdannebarometri Marraskuu 214 Elinkeinoelämän keskusliitto EK
 22 Toimialakatsaus Rahoitus ja vakuutus zsuhdannetilanteessa ei suuria muutoksia: nykytila jonkin verran alle tavanomaisen zmyynti kasvoi, mutta lähikuukausina kasvuvauhdin arvioidaan hidastuvan zkannattavuus pysyisi lähes ennallaan zyleiset suhdannenäkymät jonkin verran heikentyneet (saldoluku -34) Rahoitus- ja vakuutusalan yritykset kuvaavat suhdannekehityksensä jatkuneen melko vakaana. Tämänhetkistä tilannetta kuvataan vähän keskimääräistä vaatimattomammaksi. Näkymät heikentyneet: myynti kuitenkin kasvussa ovat jonkin verran heikentyneet, ja niiden saldoluku oli lokakuussa -34 (heinäkuussa -17). Lokakuussa 7 prosenttia vastaajista arvioi suhdanteiden paranevan seuraavan puolen vuoden aikana. Jo 41 % toimialasta arvioi tilanteen heikkenevän. Palvelujen myynti kasvoi jonkin verran heinä syyskuussa. Seuraavan puolen vuoden aikana sen ennustetaan kasvavan edelleen, mutta kasvuvauhti hidastuisi vähän. Kannattavuuden arvioidaan pysyvän lähes ennallaan. Henkilökunta on vähentynyt tasaisesti. Loppuvuonna se pysyisi lähes ennallaan. Myynti ja myyntiodotus Toteutunut myynti Myyntiodotus Suhdannetiedustelun päätuloksia, saldo I II III IV I II III IV Myynnin määrä viimeisen 3 kk:n aikana Myyntiodotus seuraavalle 3 kk:lle Henkilökunnan määrä viimeisen 3 kk:n aikana Henkilökuntaodotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotannon / myynnin kasvun esteitä kaikkiaan Esteenä ammattityövoiman puute (% vastaajista) puute kapasiteetista riittämätön kysyntä rahoitusvaikeudet muu este tällä hetkellä lähitulevaisuuteen Hyvä Normaali Nousussa Ennallaan Heikko -8-8 Laskussa Elinkeinoelämän keskusliitto EK Suhdannebarometri Marraskuu
 23 Toimialakatsaus Tieto- ja viestintäpalvelut ztta pysytellyt hieman tavanomaista heikompana zmyynti pysyi kasvussa, mutta kasvutahti jäi odotuksia heikommaksi z kohtalaisen vakaat (saldoluku -6) zmyynnin kasvuluvut olisivat kohtalaisia ja henkilöstö pysyisi lähes ennallaan Tieto- ja viestintäpalveluyritykset kuvaavat suhdannetilannettaan edelleen jonkin verran keskimääräistä heikommaksi. Melko vakaat suhdanneodotukset Tulevaisuudennäkymät ovat kohtalaisen vakaat, ja yleisen suhdannekuvan ennustetaan pysyvän likimain nykyisen kaltaisena seuraavan puolen vuoden aikana. Suhdannenäkymien saldoluku oli lokakuussa -6 (heinäkuussa -1). Lokakuussa 7 prosenttia yrityksistä ennusti tilanteen paranevan ja 13 % odotti sen synkkenevän loppuvuonna ja ensi vuoden alussa. Myynnin kasvu jäi alkukesällä melko hitaaksi, eivätkä edellisen tiedustelun myönteiset odotukset toteutuneet. Kasvulukemien odotetaan pysyvän maltillisina myös loppuvuonna. Kannattavuudessa ei arvioida tapahtuvan suuria muutoksia. Henkilökunnan määrä on vähentynyt hieman. Loppuvuonna sen arvioidaan pysyvän ennallaan. Myynti ja myyntiodotus Toteutunut myynti Myyntiodotus Hyvä Normaali Nousussa Ennallaan Suhdannetiedustelun päätuloksia, saldo I II III IV I II III IV Myynnin määrä viimeisen 3 kk:n aikana Myyntiodotus seuraavalle 3 kk:lle Henkilökunnan määrä viimeisen 3 kk:n aikana Henkilökuntaodotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotannon / myynnin kasvun esteitä kaikkiaan Esteenä ammattityövoiman puute (% vastaajista) puute kapasiteetista riittämätön kysyntä rahoitusvaikeudet muu este tällä hetkellä lähitulevaisuuteen Heikko -6-6 Laskussa 224Suhdannebarometri Marraskuu 214 Elinkeinoelämän keskusliitto EK
 24 Toimialakatsaus Kiinteistöpalvelut z keskimääräistä heikompi zmyynti kasvanut jonkin verran loppuvuonna kasvu jäisi vähäiseksi zyleiseen suhdannetilanteeseen ei ennusteta suuria muutoksia (saldoluku +1) jo 22 Kiinteistöpalveluyritykset kuvaavat suhdannetilanteensa olevan keskimääräistä heikompi. Suhdanteisiin ei ennusteta muutoksia ovat melko tasaiset, eikä yleisessä suhdannekuvassa odoteta tapahtuvan suuria muutoksia seuraavan puolen vuoden aikana. Suhdannenäkymien saldoluku oli lokakuussa +1 (heinäkuussa +3). Suhdannenousua seuraavalle puolelle vuodelle odotti nyt 6 prosenttia toimialan yrityksistä, ja 5 prosenttia arvioi tilanteen heikkenevän. Myynnin määrä kasvoi heinä syyskuussa jonkin verran. Vuoden lopulla kasvun arvioidaan jäävän hitaaksi. Kannattavuuden arvioidaan heikkenevän aavistuksen lähikuukausina. Henkilökunnan määrän puolestaan kasvaisi vähän. Rekrytointivaikeuksia on edelleen kohtalaisen yleisesti: nyt niistä raportoi 16 prosenttia vastaajista. Myynti ja myyntiodotus Toteutunut myynti Myyntiodotus Suhdannetiedustelun päätuloksia, saldo I II III IV I II III IV Myynnin määrä viimeisen 3 kk:n aikana Myyntiodotus seuraavalle 3 kk:lle Henkilökunnan määrä viimeisen 3 kk:n aikana Henkilökuntaodotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotannon / myynnin kasvun esteitä kaikkiaan Esteenä ammattityövoiman puute (% vastaajista) puute kapasiteetista riittämätön kysyntä rahoitusvaikeudet muu este 2 2 tällä hetkellä lähitulevaisuuteen Hyvä Normaali Nousussa Ennallaan Heikko -6-6 Laskussa Elinkeinoelämän keskusliitto EK Suhdannebarometri Marraskuu
 25 Toimialakatsaus Muut palvelut z pysynyt melko vakaana zseuraavan puolen vuoden aikana sen ennustetaan kohenevan hieman (saldoluku +5) zmyynti jatkaisi lähikuukausina loivassa kasvussa Muiden palvelualojen suhdanteet pysyivät alkusyksyllä ennallaan. Tämänhetkisen suhdannetilanteen kuvataan olevan hieman tavanomaista heikompi (saldoluku -24). Muihin palvelualoihin luetaan Suhdannebarometrissa muun muassa opetus-, sosiaali- ja terveyspalvelut. Suhdanteisiin ennustetaan pientä parannusta Suhdanteiden odotetaan kuitenkin vahvistuvan aavistuksen loppuvuonna ja ensi vuoden alussa. Suhdannee näkymien saldoluku oli lokakuussa +5 (heinäkuussa myös +5). Uusimmassa tiedustelussa tilanteen paranemista odotti 14 % ja sen heikkenemistä 9 prosenttia vastaajista. Myynnin kuvataan kasvaneen hieman alkusyksyllä. Myös loppuvuonna sen määrä kasvaisi vähän. Henkilökunnan määrää kasvatettaisiin vähän, ja kannattavuus pysyisi likimain ennallaan. Myynti ja myyntiodotus Toteutunut myynti Myyntiodotus Hyvä Normaali Nousussa Ennallaan Suhdannetiedustelun päätuloksia, saldo I II III IV I II III IV Myynnin määrä viimeisen 3 kk:n aikana Myyntiodotus seuraavalle 3 kk:lle Henkilökunnan määrä viimeisen 3 kk:n aikana Henkilökuntaodotus seuraavalle 3 kk:lle Tuotannon / myynnin kasvun esteitä kaikkiaan Esteenä ammattityövoiman puute (% vastaajista) puute kapasiteetista riittämätön kysyntä rahoitusvaikeudet muu este tällä hetkellä lähitulevaisuuteen Heikko -6-6 Laskussa 244Suhdannebarometri Marraskuu 214 Elinkeinoelämän keskusliitto EK
 26 Pitkiä aikasarjoja Teollisuuden suhdannenäkymät ja tilauskanta 1 8 Tilauskanta Rakentamisen suhdannenäkymät ja tilauskanta 1 8 Tilauskanta Palvelujen suhdannenäkymät Elinkeinoelämän keskusliitto EK Suhdannebarometri Marraskuu
 27 Taustatietoa taloudesta Teollisuustuotannon kehitys Työttömyysaste, % Kokonaistuotanto pääelinkeinoittain Vol.indeksi 1995=1, kausitas Suomi USA 12 Euroalue 1 Japani Lähteet: Eurostat ja FED Kausitasoitus Suomi EU 8 USA 6 4 Japani Lähteet: Eurostat ja FED Vol.indeksi 1995=1, kausitas Teollisuus Palvelut 12 Rakentaminen Lähde: Tilastokeskus Teollisuustuotanto Inflaatio, % Kysynnän päätekijät 2 Vol.indeksi 2=1, kausitas. 18 Teknologiateollisuus Kemia 8 Metsä Lähde: Tilastokeskus EU Suomi Lähde: Eurostat 3 Vol.indeksi 1995=1, kausitas Vienti Investoinnit Kulutus Lähde: Tilastokeskus 264Suhdannebarometri Marraskuu 214 Elinkeinoelämän keskusliitto EK
 1 Etelä-Karjalan liitto Kaik lutviutuup! Aluetalouskatsaus kevät 2015 Etelä-Karjalan maakuntaohjelma 2014 2017 1 Sisällys 1. Johdanto... 2 2. Maakuntaohjelmassa esitettyjen keskeisten tavoitteiden seuranta...
 Suomen talouden kasvun vaiheet ja vaihtelut 1860 2010 Riitta Hjerppe Talouden kehitykseen liittyvät kasvun ohella lamat. Lamakeskustelu ajankohtaistui taas, kun Yhdysvalloista lähtöisin ollut vuoden 2008
 Vuosikertomus 1 Vuosikertomus 3 SISÄLLYSLUETTELO TOIMINTAYMPÄRISTÖN KEHITYS VUONNA Yleinen taloudellinen kehitys...5 Graafinen teollisuus...6 Suhdannenäkymistä...8 Graafinen Teollisuus ry:n toiminta YLEISTÄ...9
 TILINPÄÄTÖSTIEDOTE 6.2.2013, klo 8.00 1 (45) TIEDON osavuosikatsaus 4/2012 (1.1. 31.12.) Selkeä parannus varsinaisen liiketoiminnan kannattavuudessa, strategian toteutus aikataulussa Katsauksen pääkohdat
 Markkinakatsaus Kevät 2015 Suomi
 Markkinakatsaus Kevät 2015 Suomi Sisältö Catella lyhyesti JOHDANTO 2 Catella lyhyesti 3 Pääkirjoitus Investointimarkkina 7 CREDI 8 Euroopan toimistomarkkinat TOIMITILAMARKKINAT Pääkaupunkiseutu 12 Tampere
 Palveluiden viennin viimeaikainen kehitys
 BoF Online 13 2012 Palveluiden viennin viimeaikainen kehitys Elisa Newby ja Jaakko Suni Tässä julkaisussa esitetyt mielipiteet ovat kirjoittajien omia eivätkä välttämättä edusta Suomen Pankin kantaa. Suomen


text:
TÄLLÄ VIIKOLLA OLEN... - OLDER THAN YESTERDAY
 Tajunnut, että pelkillä käsimatkatavaroilla pärjää lomalla mainiosti, jos pitäis muuten maksaa isommasta laukusta. Silloin ei myöskään voi ostella mitään turhaa, joka tarkoittaa, että rahaa säästyy hehee.
 Katsellut ja seurannut muiden ihmisten touhuja lentokentillä. Tää on kuulkaas aika mielenkiintoista, varsinkin kun yksin matkustaa, eikä sen kummempaa tekemistä ole. Lentokentillä liikkuu kaikenlaisia ja kaikennäköisiä ihmisiä. Sitä voi sitten miettiä, mikä heidän tarinansa on, mistä he tulevat ja minne he ovat menossa.
 Kulkenut yöjunalla Helsinki-Vantaan lentokentältä kohti kotia. Sain nukuttua pari tuntia, jos edes sitä. Junassa oli liian valoisaa ja penkillä on vaikea saada nukuttua, varsinkin kun tietää että aamulla on aikainen herätys ja pitäis saada nukuttua.
 Käynyt englanninkielisen IB-linjan sisäänpääsykokeissa VAMK:issa parin tunnin yöunen jälkeen, joka meni silti omasta mielestäni ihan hyvin. Tuntui aika helpolta, mutta saa nähdä saanko sitä opiskelupaikkaa. Tosin, jos en saa niin se ei mua oikeastaan haittaa, sillä en pelkää ottaa välivuotta. Toki olisi saada kiva suoritettua jonkilainen tutkinto ja käydä koulut loppuun...
 Ostanut ekan MAC-huulipunani (sävyssä Brick-o-la), iih! No siis en oo ikinä ollut mikään huulipunien suurkuluttaja, mutta ehkä nyt oppisin käyttämään huulipunia, kun hankin ns. kunnon huulipunan. Tilasin myös NYX soft matte lip creamin, jonka kokeilua odotan innolla.
 Ollut kolmessa eri maassa, eli Espanjassa ja Suomessa ja vietin myös muutaman tunnin Pariisin lentokentällä.
 Saanut parkkisakot... Täällä landella mun pikkuisessa kotikaupungissa poliisit käy ehkä kerran tai pari viikossa ajelemassa, kaikki parkkeeraa minne sopii ja parkkikiekkoa ei käytetä täällä kyllä ikinä, hehe. Vaasassa tuli sitten tottakai parkkisakot pienestä virheestä...
 Syönyt yli 60 euron hintaisen pihvin hahaa! No saatiin Lucaksen kanssa pihvit ilmaiseksi, eli ei me siitä sitä hintaa maksettu. Kokemus sekin.
 Saanut yo-mekkoni! Meiän koulussa on yleistä, että tytöillä on päivällä pitkä juhlamekko ja illalla lyhyempi mekko, jossa on helpompi sitten bilettää ja tanssia, mutta tääkin kuulema vaihtelee riippuen missä päin Suomea asutaan. Minkälaisia yo-mekkoja teillä on?
 Pohtinut, mitä ihmettä sitä keksis vapuksi. Jopa ulkomaille lähteminen on käynyt mielessä, mutta ehkei kuitenkaan... Minkälaisia suunnitelmia teillä on vapuksi ja miten yleensä vietätte vappua?
 Viettänyt ihanaa tyttöjeniltaa perjantaina, juonut hyvää viiniä ja syönyt superherkullista Hannan leipomaa tacopiirakkaa, nam! Sain samana iltana myös viinirypäleen kurkkuun, onneks sain sen pois nopeasti. Hyihyihyi, se oli kauhea kokemus.
 Pyöräillyt noin 15 kilometriä yhden illan aikana, että päästäisiin baariin drinkille. Heijastinliivit päällä ja pari kaljaa laukussa, niin kyllä se hyvin meni haha. Tosin pyöräilin pyörällä, jossa oli istuin liian matalalla, joten se teki tästä rankempaa.
 Hyvä viikko takana siis ja tuntuu, että olisin tehnyt ja kokenut paljon. Oon matkustellut, käynyt sisäänpääsykokeissa, viettänyt aikaa kavereiden kesken... Minkälainen viikko teillä on ollut? :-)
 Emilia 24. huhtikuuta 2016 klo 19.14
 Vausti miten tapahtumarikas viikko sinulla on ollut! Hyvä postaus. Tee useammin tällaisia, koska näitä on niin mukava lueskella :3
 Milla 24. huhtikuuta 2016 klo 19.19
 Kiitti kommentista Emilia!! Ihanaa kuulla, että tää oli sun mieleen - ehdottomasti voin tehdä tällaisia useammin! :-D
 Helena 24. huhtikuuta 2016 klo 19.46
 Tykkään näin hyvälaatuisista kuvista ja tarkasta kertomisesta! :) Sait just uuden lukijan ;)
 Milla 24. huhtikuuta 2016 klo 20.28
 Voi kiitos paljon Helena, tervetuloa lukemaan vaan! :-D
 Elli 24. huhtikuuta 2016 klo 20.26
 Oon aina sillointällöin pyörähtänyt sun blogissa ja nyt on ihan pakko liittyä lukijaksi:) Sun blogi on kokonaisuudessaan ihan superkiva♥
 Voi superpaljon kiitoksia sulle Elli ihanasta kommentista! Ja tervetuloa lukemaan vaan! ♥
 pauliina kerkelä 24. huhtikuuta 2016 klo 20.46
 Vähänkö sulla on ollut kiva viikko! Sulla on näköjään tapahtunut todella paljon.
 www.mydayblog.blogspot.fi
 Milla 25. huhtikuuta 2016 klo 11.18
 Kiitti kommentista Pauliina! Oli kyllä tosi täysi viikko, vaikkei nyt tunnu siltä haha. Paljon on sattunut ja tapahtunut. :-D
 Heidi 24. huhtikuuta 2016 klo 21.21
 Hitsi miten kiva postaus ja sulla on kyllä pitänyt kiirettä kun olet saanut sumplittua kaikki nuo asiat samalle viikolle! :D Tästä postauksesta tuli jotenkin hirveän hyvälle tuulelle :) Tsemppiä sulle pääsykokeisiin, toivottavasti pääset sisälle. Mun vappu menee aina samalla kaavalla, eli käydään yleensä torilla katsomassa kaupungin hulinaa, vappumarssi ja rupattelemassa tuttujen kanssa ja sitten syömässä ravintolassa porukoiden ja tädin kanssa :) Ja vappuaattona ehdottomasti saatava nakkia ja ranskalaisia perunasalaatin kera, tästä ei saa ikinä luistaa! :D
 Milla 25. huhtikuuta 2016 klo 11.20
 Kiitos Heidi! Jep, hieman kiireinen viikko, mutta ei se enään niin pahalta tunnu. Ihanaa kuulla, että tuli hyvä fiilis tästä! Kuulostaa kyllä hyvältä rennolta vapulta :-D
 Linda 24. huhtikuuta 2016 klo 22.15
 Sun viikko kuulostaa aika huikeelta, joskin vähän täydeltä myös :D Millaisen mekon hankit?
 Mä oon kans miettinyt tota vapun viettoa, mutta saas nyt nähä. Olis loistava tilaisuus painaa ylioppilaslakki taas päähän, mutta pahapa sitäkään on tehdä ku ite oon Lontoossa ja lakki jossain Suomen perämetsien uumenissa, haha :D Jotain hauskaa pitää kyl kehitellä.
 - Linda/Revontulipalo
 Milla 25. huhtikuuta 2016 klo 11.22
 Jep, huikee mutta hieman kiireinen haha! Mulla on pastellinvihreä pitkä juhlamekko, aika simppeli pienellä yksityiskohdalla. Kuvia tulee varmasti tännekin sitten yo-juhlien jälkeen! :-D Noniin haha, hieman vaikeaa sit laittaa sitä lakkia päälle, mutta varmasti jotain kivaa keksit!
 Rosa / Flying Forever 25. huhtikuuta 2016 klo 16.16
 Ah kuulostaapa ihanalta! Tuntuu uskomattomalta, että kaikki tuo on tapahtunut viikon sisällä, hui:D Ainakaan et pääse tylsistymään!
 Milla 26. huhtikuuta 2016 klo 9.48
 Haha no älä muuta sano, mutta silti jotenkin tuntuu ettei sitä tehtävää niiiiin paljon ollut :-D
 Kiia Innanmaa 25. huhtikuuta 2016 klo 17.32
 Tiia-Maria 29. huhtikuuta 2016 klo 15.14
 Olipa kiva ja erilainen postaus! Mäkin olen kovasti pohtinut mun vappu suunnitelmia, mutta taidan vain päätyä katsomaan koko viikonlopun Pretty little liarseja.. :D
 Milla 1. toukokuuta 2016 klo 18.06
 Kiitoksia sulle Tiia-Maria! :) Haha noniin, eihän kukaan pakota bilettämään :D