type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 30.12.2006
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 331/30
 Esimese Astme Kohtu 5. detsembri 2006. aasta otsus — Westfalen Gassen Nederland versus komisjon
 (Kohtuasi T-303/02) (1)
 (Konkurents - Kartellikokkulepped - Hollandi tööstus- ja meditsiiniliste gaaside turg - Hindade kindlaksmääramine - Tõend kartellikokkuleppes osalemise kohta - Tõend enda mitteseotusest teatamise kohta - Mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtted - Trahvide arvutamine)
 (2006/C 331/66)
 Kohtumenetluse keel: hollandi
 Pooled
 Hageja: Westfalen Gassen Nederland BV (Deventer, Madalmaad) (esindajad: advokaadid M. Essers ja M. Custers)
 Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindaja: A. Bouquet)
 Kohtuasja ese
 Esimese võimalusena, nõue osaliselt tühistada komisjoni 24. juuli 2002. aasta otsus 2003/207/EÜ, mis on tehtud EÜ asutamislepingu artikli 81 kohaldamise menetluses (juhtum COMP/E-3/36.700 — Tööstus- ja meditsiinilised gaasid) (EÜT L 84, lk 1) ja, teise võimalusena, nõue vähendada hagejale määratud trahvi.
 Otsuse resolutiivosa
 1.
 Jätta hagi rahuldamata.
 2.
 Mõista kolm neljandikku komisjoni kantud kohtukuludest välja Westfalen Gassen Nederland BV-lt, kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud. Komisjon kannab ise ühe neljandiku oma kohtukuludest.
 (1) EÜT C 305, 7.12.2002.


text:
 14.12.2013
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 367/19
 2013 m. spalio 24 d. Teisingumo Teismo (dešimtoji kolegija) sprendimas byloje (Inalta Curte de Casație și Justiție (Rumunija) prašymas priimti prejudicinį sprendimą) Agenția Națională de Administrare Fiscală prieš SC Rafinăria Steaua Română SA
 (Byla C-431/12) (1)
 (Apmokestinimas - Pridėtinės vertės mokestis - PVM skirtumo grąžinimas įskaitant - Akto dėl įskaitymo panaikinimas - Pareiga už vėlavimą mokėti palūkanas apmokestinamajam asmeniui)
 2013/C 367/32
 Proceso kalba: rumunų
 Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas
 Inalta Curte de Casație și Justiție
 Šalys pagrindinėje byloje
 Ieškovė: Agenția Națională de Administrare Fiscală
 Atsakovė: SC Rafinăria Steaua Română SA
 Dalykas
 Prašymas priimti prejudicinį sprendimą — Inalta Curte de Casație și Justiție — 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (OL L 347, p. 1) 183 straipsnio aiškinimas — PVM permokos grąžinimas įskaitant — Mokesčių administratoriaus pareiga už vėlavimą mokėti palūkanas teismui panaikinus įskaitymo pranešimus
 Rezoliucinė dalis
 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 183 straipsnį reikia aiškinti taip, kad juo draudžiama tai, jog apmokestinamasis asmuo, kuris prašo grąžinti sumokėto pirkimo pridėtinės vertės mokesčio nuo jo mokėtino pridėtinės vertės mokesčio skirtumą, negali gauti iš valstybės narės mokesčių administratoriaus nuo šio mokesčių administratoriaus per vėlai grąžintos sumos skaičiuojamų palūkanų už vėlavimą už laikotarpį, per kurį galiojo administraciniai aktai, kuriuose buvo atmesta grąžinimo galimybė ir kurie vėliau buvo panaikinti teismo sprendimu.
 (1) OL C 399, 2012 12 22.


type: wikipedia

text:
Austrumķīnas jūra (, Dōng Hǎi — ‘Austrumu jūra’; , Dong Jungguk Hae; , Higashi Shina Kai) ir Klusajam okeānam piederīga malas jūra, apskalo Ķīnu, Korejas pussalas dienvidus un Japānas arhipelāga dienvidaustrumus. Ķīnā dēvē par Austrumu jūru, bet Korejā dažkārt — par Dienvidu jūru — vairāk gan attiecinot uz Korejas piekrastes ūdeņiem.
 Austrumķīnas jūra ir salīdzinoši sekla, to ar nogulumiem aizpilda no Ķīnas plūstošās lielās upes. Ūdens virsējā slāņa temperatūra februārī 7 līdz 16 °C, augustā 27 līdz 28 °C, sāļums 30—34,5 ‰, pie upju ietekām — 5—10 ‰. Plūdmaiņas sasniedz 7,5 metru augstumu. Rietumu piekraste nelīdzena, sekla, gar piekrasti daudz sēkļu, klinšu, ūdens duļķains.
 Lielākā ietekošā upe ir Jandzi. Lielākās salas jūras akvatorijā ir Dienvidkorejai piederošā Čedžudo sala, Nadžu arhipelāgs un Hiksanas salas. Pie Kjusju salas atrodas Goto salas un Amakusas salas. Ķīnas piekrastē virkne mazāku saliņu.
 Jūra bagāta ar bioloģiskajiem resursiem, notiek aktīva zvejniecība.
 Robežas
 Ziemeļos — Dzeltenā jūra, Korejas pussala, Korejas šaurums, Cusimas salas. Austrumos — Kjusju sala, Nansei salas. Dienvidos — Taivāna, Taivānas šaurums. Rietumos — Ķīnas kontinentālā daļa.
 Teritoriālie strīdi
 Ķīna, Japāna un Dienvidkoreja nav vienojušās par jūras robežām Austrumķīnas jūrā.
 Strīds starp Ķīnu un Japānu ir par 1980. gadā atklātajām dabasgāzes iegulām, uz kurām pretendē abas valstis. Ķīna un Dienvidkoreja nav atrisinājušas jautājumu par Sokotras klinti — nogrimuša rifa palieku, kur Dienvidkoreja uzbūvējusi zinātniskās pētniecības staciju. Neviena no abām valstīm nepretendē uz šo klinti kā uz savu teritoriju, taču Ķīna uzskata to par savu ekskluzīvo ekonomisko zonu.
 Ārējās saites