text:
 7.11.2009
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 L 291/29
 BESLUT nr 1/2009 AV ASSOCIERINGSRÅDET EU–TUNISIEN
 av den 22 oktober 2009
 om ändring av beslut nr 1/1999 om att genomföra bestämmelserna om bearbetade jordbruksprodukter i artikel 10 i Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan
 (2009/819/EG)
 ASSOCIERINGSRÅDET HAR BESLUTAT FÖLJANDE
 med beaktande av Europa-Medelhavsavtalet av den 17 juli 1995 om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet), särskilt artiklarna 10 och 80, och
 av följande skäl:
 (1)
 I beslut nr 1/1999 (2) fastställs med stöd av artikel 10.2 i avtalet Republiken Tunisiens avskiljande av den jordbruksrelaterade delen av bastullsatsen vid import av de produkter med ursprung i gemenskapen som räknas upp i bilaga 2 till avtalet.
 (2)
 Enligt artikel 10.4 i avtalet ska Republiken Tunisien avskaffa den industrirelaterade delen av tullarna från och med ikraftträdandet av avtalet år 1998.
 (3)
 Sedan svårigheter med tillämpningen av avskaffandet av den industrirelaterade tullen enligt artikel 10.2, 10.3 och 10.4 i avtalet för produkterna i bilaga 2 konstaterats, har en grupp med experter från gemenskapen och Republiken Tunisien på associeringsrådets uppdrag sammanträtt tio gånger mellan 2003 och 2007.
 (4)
 Denna expertgrupp fann att avskiljandet av den jordbruksrelaterade delen i bastullsatserna borde ändras, och således också bilagorna till beslut nr 1/1999. Denna ändring bör inte påverka bastullsatserna eller tidplanen för avskaffande av tullar enligt avtalet.
 (5)
 Denna ändring bör därför ske genom ett beslut av associeringsrådet.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Bilagorna I och II till beslut nr 1/1999 ska ersättas med bilagorna I och II till det här beslutet.
 Artikel 2
 Republiken Tunisien, medlemsstaterna och gemenskapen ska, alltefter sina befogenheter, vidta de åtgärder som behövs för att genomföra detta beslut.
 Artikel 3
 Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har antagits av associeringsrådet.
 Utfärdat i Bryssel den 22 oktober 2009.
 På associeringsrådets vägnar
 C. BILDT
 Ordförande
 (1) EGT L 97, 30.3.1998, s. 2.
 (2) EGT L 298, 19.11.1999, s. 16.
 BILAGA I
 KN-nr (1)
 Varuslag
 Tullsats 1.1.1995
 (%)
 Jordbruksdel
 (%)
 0710
 Grönsaker (även ångkokta eller kokta i vatten), frysta:
 0710 40 00
 – Sockermajs
 43
 30
 0711
 Grönsaker tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar) men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd:
 0711 90 30
 – – – Sockermajs
 43
 42
 1702
 Annat socker, inbegripet kemiskt ren laktos, maltos, glukos och fruktos, i fast form; sirap och andra sockerlösningar utan tillsats av aromämnen eller färgämnen; konstgjord honung, även blandad med naturlig honung; sockerkulör:
 1702 50 00
 – Kemiskt ren fruktos
 29
 10
 1903
 Tapioka och tapiokaersättningar, framställda av stärkelse, i form av flingor, gryn o.d.
 29
 10
 1904
 Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål, annan än majs, i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans:
 1904 20
 – Livsmedelsberedningar erhållna av orostade spannmålsflingor eller av blandningar av orostade och rostade spannmålsflingor eller svällning av spannmål:
 1904 20 10
 – – Beredningar av müsli-typ baserade på orostade spannmålsflingor
 43
 32
 – – Andra:
 1904 20 91
 – – – Framställda av majs
 43
 32
 1904 20 95
 – – – Framställda av ris
 43
 32
 1904 20 99
 – – – Andra
 43
 32
 1904 30 00
 – Bulgurvete
 43
 15
 2001
 Grönsaker, frukt och andra ätbara växtdelar, beredda eller konserverade med ättika eller ättiksyra:
 2001 90
 – Andra:
 2001 90 30
 – – Sockermajs (Zea mays var. saccharata)
 43
 27
 2001 90 40
 – – Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar, innehållande minst 5 viktprocent stärkelse
 43
 15
 2004
 Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta, andra än produkter enligt nr 2006:
 2004 10
 – Potatis:
 – – Andra
 2004 10 91
 – – – I form av mjöl eller flingor
 43
 10
 2004 90
 – Andra grönsaker samt blandningar av grönsaker:
 2004 90 10
 – – Sockermajs (Zea mays var. saccharata)
 43
 19
 2005
 Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006:
 2005 20
 – Potatis:
 2005 20 10
 – – I form av mjöl eller flingor
 43
 12
 2005 80 00
 – Sockermajs (Zea mays var. saccharata)
 43
 21
 2008
 Frukt och andra växtdelar, på annat sätt beredda eller konserverade, med eller utan tillsats av socker, annat sötningsmedel eller alkohol, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:
 2008 99
 – – Andra:
 – – – Utan tillsats av alkohol:
 – – – – Utan tillsats av socker:
 2008 99 85
 – – – – – Majs, med undantag av sockermajs (Zea mays var. saccharata)
 43
 10
 2008 99 91
 – – – – – Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar, innehållande minst 5 viktprocent stärkelse
 43
 15
 2101
 Extrakter, essenser och koncentrat av kaffe, te eller matte samt beredningar på basis av dessa produkter eller på basis av kaffe, te eller matte; rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter:
 – Extrakter, essenser och koncentrat av kaffe samt beredningar på basis av dessa extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av kaffe:
 2101 12
 – – Beredningar på basis av dessa extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av kaffe:
 2101 12 98
 – – – Andra än beredningar på basis av extrakter, essenser eller koncentrat av kaffe
 43
 10
 2101 20
 – Extrakter, essenser och koncentrat av te eller matte samt beredningar på basis av sådana extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av te eller matte:
 – – Extrakter, essenser och koncentrat
 – – – Beredningar:
 2101 20 92
 – – – På basis av extrakter, essenser eller koncentrat av te eller matte
 43
 10
 2101 20 98
 – – – Andra
 43
 10
 2101 30
 – Rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter:
 – – Roasted chicory and other roasted coffee substitutes:
 2101 30 19
 – – – Andra än rostad cikoriarot
 43
 0
 – – Extrakter, essenser och koncentrat av rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat:
 2101 30 99
 – – – Andra än rostad cikoriarot
 43
 0
 2905
 Acykliska alkoholer samt halogen-, sulfo-, nitro- och nitrosoderivat av sådana alkoholer:
 – Andra polyoler:
 2905 43 00
 – – Mannitol
 20
 0
 2905 44
 – – D-glucitol (sorbitol):
 – – – I vattenlösning:
 2905 44 11
 – – – – Innehållande högst 2 viktprocent D-mannitol beräknat på halten D-glucitol
 20
 0
 2905 44 19
 – – – – Andra
 20
 0
 – – – Andra
 2905 44 91
 – – – – Innehållande högst 2 viktprocent D-mannitol beräknat på halten D-glucitol
 20
 0
 2905 44 99
 – – – – Andra
 20
 0
 ex 3501
 Kasein, kaseinater och andra kaseinderivat:
 3501 10
 – Kaseiner
 20
 0
 3501 90
 – Andra:
 3501 90 90
 – – Andra
 20
 0
 3824
 Beredda bindemedel för gjutformar eller gjutkärnor; kemiska produkter samt preparat från kemiska eller närstående industrier (inbegripet sådana som består av blandningar av naturprodukter), inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:
 3824 60
 – Sorbitol, annan än sorbitol enligt nr 2905 44:
 – – I vattenlösning:
 3824 60 11
 – – – Innehållande högst 2 viktprocent D-mannitol beräknat på halten D-glucitol
 23
 0
 3824 60 19
 – – – Andra
 23
 0
 – – Andra:
 3824 60 91
 – – – Innehållande högst 2 viktprocent D-mannitol beräknat på halten D-glucitol
 23
 0
 3824 60 99
 – – – Andra
 23
 0
 (1) KN-numren motsvarar dem som gällde den 1 januari 2008.
 BILAGA II
 KN-nr (1)
 Varuslag
 Tullsats 1.1.1995
 (%)
 Jordbruksdel
 (%)
 ex 1517
 Margarin; ätbara blandningar och beredningar av animaliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel, andra än ätbara fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor enligt nr 1516:
 1517 10
 – Margarin med undantag av flytande margarin:
 1517 10 10
 – – Med en mjölkfetthalt av mer än 10 viktprocent men högst 15 viktprocent
 43
 32
 1517 90
 – Andra:
 1517 90 10
 – – Med en mjölkfetthalt av mer än 10 viktprocent men högst 15 viktprocent
 43
 32
 1520 00 00
 Glycerol, rå; glycerolvatten och glycerollut
 20
 10
 1704
 Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad), inte innehållande kakao:
 1704 10
 Tuggummi, även överdraget med socker:
 ex 1704 10 10
 – – Innehållande mindre än 60 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros) i form av plattor
 43
 32
 ex 1704 10 10
 – – Innehållande mindre än 60 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros) i annan form än plattor
 43
 43
 1704 10 90
 – – Innehållande minst 60 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker beräknat som sackaros)
 43
 43
 1704 90
 – Andra:
 1704 90 10
 – – Lakritsextrakt innehållande mer än 10 viktprocent sackaros, men utan andra tillsatser
 43
 32
 1704 90 30
 – – Vit choklad
 43
 43
 – – Andra:
 1704 90 51
 – – – Massor, pastor, mandelmassor, löst förpackade i förpackningar med en nettovikt av minst 1 kg
 43
 43
 1704 90 55
 – – – Pastiller, tabletter o.d. mot hosta
 43
 23
 1704 90 61
 – – – Dragéer
 43
 43
 – – – Andra:
 1704 90 65
 – – – – Vingummi, gelévaror och fruktpastor i form av konfektyrer
 43
 43
 1704 90 71
 – – – – Karameller o.d., även fyllda
 43
 43
 1704 90 75
 – – – – Kola o.d.
 43
 43
 – – – – Andra
 1704 90 81
 – – – – – Tabletter framställda genom sammanpressning
 43
 43
 1704 90 99
 – – – – Andra
 43
 43
 1803
 Kakaomassa, även avfettad:
 1803 10 00
 – Inte avfettad
 33
 18
 1803 20 00
 – Helt eller delvis avfettad
 33
 18
 1805 00 00
 Kakaopulver utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel
 43
 18
 1806
 Choklad och andra livsmedelsberedningar innehållande kakao:
 1806 10
 – Kakaopulver med tillsats av socker eller annat sötningsmedel:
 1806 10 15
 – – Inte innehållande sackaros eller innehållande mindre än 5 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros) eller isoglukos uttryckt som sackaros
 43
 32
 1806 10 20
 – – Innehållande minst 5 viktprocent men mindre än 65 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros) eller isoglukos uttryckt som sackaros
 43
 32
 1806 10 30
 – – Innehållande minst 65 viktprocent men mindre än 80 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros) eller isoglukos uttryckt som sackaros
 43
 32
 1806 10 90
 – – Innehållande minst 80 viktprocent sackaros (inbegripet invertsocker uttryckt som sackaros) eller isoglukos uttryckt som sackaros
 43
 32
 1806 20
 – Andra beredningar i form av block, kakor eller stänger som väger mer än 2 kg eller i flytande form, pastaform, pulverform, granulatform eller liknande form, i behållare eller löst liggande i förpackningar innehållande mer än 2 kg:
 1806 20 10
 – – Innehållande minst 31 viktprocent kakaosmör eller sammanlagt minst 31 viktprocent kakaosmör och mjölkfett
 43
 43
 1806 20 30
 – – Innehållande sammanlagt minst 25 men mindre än 31 viktprocent kakaosmör och mjölkfett
 43
 32
 – – Andra:
 1806 20 50
 – – – Innehållande minst 18 viktprocent kakaosmör
 40
 32
 1806 20 70
 – – – Chocolate milk crumb
 43
 32
 1806 20 80
 – – – Chokladglasyr
 43
 32
 1806 20 95
 – – – Andra
 43
 43
 – Andra beredningar, i form av block, kakor eller stänger:
 1806 31 00
 – – Fyllda:
 43
 43
 – – Ofyllda:
 1806 32 10
 – – – Med tillsats av spannmål, frukt eller nötter
 43
 43
 1806 32 90
 – – – Andra
 43
 43
 1806 90
 – Andra:
 – – Choklad och varor av choklad:
 – – – Konfekt, även med fyllning:
 1806 90 11
 – – – – Innehållande alkohol
 43
 17
 1806 90 19
 – – – – Andra
 43
 43
 – – – Andra:
 1806 90 31
 – – – – Fyllda
 43
 43
 1806 90 39
 – – – – Ofyllda
 43
 43
 1806 90 50
 – – Sockerkonfektyrer och sockerfria konfektyrer, innehållande kakao
 43
 43
 1806 90 60
 – – Smörgåspålägg innehållande kakao
 43
 43
 1806 90 70
 – – Kakaoberedningar för framställning av drycker
 43
 43
 1806 90 90
 – – Andra
 43
 43
 1901
 Maltextrakt; livsmedelsberedningar av mjöl, krossgryn, stärkelse eller maltextrakt inte innehållande kakao eller innehållande mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401-0404 inte innehållande kakao eller innehållande mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:
 1901 10 00
 – Beredningar avsedda för barn, i detaljhandelsförpackningar:
 ex 1901 10 00
 Mjölkhaltigt mjöl som innehåller kakao
 43
 19
 ex 1901 10 00
 Mjölkhaltigt mjöl som inte innehåller kakao
 20
 19
 ex 1901 10 00
 Mjölk avsedd för sjuka och spädbarn
 15
 10
 ex 1901 10 00
 Andra beredningar avsedda som barnmat
 43
 19
 1901 20 00
 Mixer och deg för beredning av bakverk enligt nr 1905
 43
 43
 1901 90
 – Andra:
 – – Maltextrakt:
 1901 90 11
 Med en torrsubstanshalt av minst 90 viktprocent
 29
 10
 1901 90 19
 – – – Andra
 29
 10
 – – Andra:
 1901 90 91
 – – – Andra livsmedelsberedningar, som inte innehåller mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller som innehåller mindre än 1,5 % mjölkfett, 5 % sackaros (inbegripet invertsocker) eller isoglukos, 5 % druvsocker eller stärkelse, med undantag av livsmedelsberedningar i pulverform av varor enligt nr 0401–0404
 29
 10
 1901 90 99
 – – – Andra
 29
 29
 1904
 Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål, annan än majs, i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl och krossgryn), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans:
 1904 10
 – Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål:
 1904 10 10
 – – Framställda av majs
 43
 43
 1904 10 30
 – – Framställda av ris
 43
 43
 1904 10 90
 – – Andra
 43
 43
 1904 90
 – Andra:
 1904 90 10
 – – Ris
 43
 15
 1904 90 80
 – – Andra
 43
 32
 2105
 Glassvaror, även innehållande kakao:
 2105 00 10
 – Inte innehållande mjölkfett eller innehållande mindre än 3 viktprocent mjölkfett
 43
 43
 – Innehållande mjölkfett:
 2105 00 91
 – – 3 viktprocent eller mer men mindre än 7 viktprocent
 43
 43
 2105 00 99
 – – Lägst 7 viktprocent
 43
 43
 2106
 Livsmedelsberedningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:
 2106 10
 – Proteinkoncentrat och texturerade proteiner:
 2106 10 20
 – – Inte innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse
 43
 0
 2106 10 80
 – – Andra
 43
 0
 2106 90
 – Andra:
 – Andra:
 2106 90 92
 – – – Inte innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse
 43
 0
 ex 2106 90 98
 – – – Andra, med undantag av undernumren 2106 90 98 200 och 2106 90 98 915
 43
 0
 2106 90 98 200
 – – – – Ostfondue
 43
 10
 2106 90 98 915
 – – – – Pulver för tillagning av kräm
 43
 10
 2202
 Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne, samt andra alkoholfria drycker, med undantag av frukt- och bärsaft samt grönsakssaft enligt nr 2009:
 2202 90
 – Andra alkoholfria drycker, med undantag av frukt- och bärsaft samt grönsakssaft enligt nr 2009:
 – – Andra, innehållande fett av varor enligt nr 0401–0404:
 2202 90 91
 – – – Högst 0,2 %
 43
 10
 2202 90 95
 – – – Lägst 0,2 % och högst 2 %
 43
 10
 2202 90 99
 – – – Lägst 2 %
 43
 10
 2203 00
 Maltdrycker
 43
 43
 2208
 Odenaturerad etylalkohol med en alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdrycker:
 2208 20
 – Sprit erhållen genom destillering av druvvin eller pressåterstoder av druvor
 43
 10
 2208 30
 – Whisky
 43
 10
 2208 40
 – Rom och annan sprit som erhållits genom destillering av jästa produkter av sockerrör
 43
 10
 2208 50
 – Gin och genever
 43
 10
 2208 60
 – Vodka
 – – Med en alkoholhalt av högst 45,4 volymprocent på kärl rymmande:
 2208 60 11
 – – – Högst 2 l
 43
 10
 – – Med en alkoholhalt av över 45,4 volymprocent, på kärl rymmande:
 2208 60 91
 – – – Högst 2 l
 43
 10
 2208 60 99
 – – – Mer än 2 l
 43
 10
 2208 70
 – Likör:
 2208 70 10
 – – På kärl rymmande högst 2 l
 43
 0
 2208 70 90
 – – På kärl rymmande mer än 2 l
 43
 0
 2208 90
 – Andra:
 – – Arrak, på kärl rymmande:
 2208 90 11
 – – – Högst 2 l
 43
 10
 2208 90 19
 – – – Mer än 2 l
 43
 10
 – – Sprit framställd av plommon, päron eller körsbär (med undantag av likör), på kärl rymmande:
 2208 90 33
 – – – Högst 2 l
 43
 10
 2208 90 38
 – – – Mer än 2 l
 43
 10
 – – Annan sprit och andra spritdrycker, på kärl rymmande:
 – – – Högst 2 l:
 2208 90 41
 – – – – Ouzo
 43
 10
 – – – – Andra:
 – – – – – Sprit (med undantag av likör):
 – – – – – – Av frukt:
 2208 90 45
 – – – – – – – Calvados
 43
 10
 2208 90 48
 – – – – – – – Andra
 43
 10
 – – – – – – Andra:
 2208 90 52
 – – – – – – – Korn
 43
 10
 2208 90 54
 – – – – – – – Tequila
 43
 0
 2208 90 56
 – – – – – – – Andra
 43
 0
 2208 90 69
 – – – – – Andra spritdrycker
 43
 0
 – – – Mer än 2 l:
 – – – – Sprit (med undantag av likör):
 2208 90 71
 – – – – – Destillerade av frukt
 43
 0
 2208 90 75
 – – – – – Tequila
 43
 0
 2208 90 77
 – – – – – Andra
 43
 0
 2208 90 78
 – – – – Andra spritdrycker
 43
 0
 – – Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent, på kärl rymmande:
 2208 90 91
 – – – Högst 2 l
 43
 0
 2208 90 99
 – – – Mer än 2 l
 43
 0
 2402
 Cigarrer, cigariller och cigaretter av tobak eller tobaksersättning:
 2402 10 00
 – Cigarrer och cigariller innehållande tobak
 34
 10
 2402 20
 – Cigaretter innehållande tobak:
 2402 20 10
 – – Innehållande ”cloves”
 34
 10
 2402 20 90
 – – Andra
 34
 10
 2402 90 00
 – Andra
 34
 10
 2905 45 00
 – – Glycerol
 20
 10
 2915
 Mättade acykliska monokarboxylsyror samt deras anhydrider, halogenider, peroxider och peroxisyror; halogen-, sulfo-, nitro- och nitrosoderivat av sådana föreningar:
 2915 90
 – Andra
 20
 0
 3505
 Dextrin och annan modifierad stärkelse (t.ex. förklistrad eller förestrad stärkelse); lim och klister på basis av stärkelse, dextrin eller annan modifierad stärkelse:
 3505 10
 – Dextrin och annan modifierad stärkelse:
 3505 10 10
 – – Dextrin
 20
 0
 – – Annan modifierad stärkelse:
 3505 10 90
 – – – Annan modifierad stärkelse än förestrad eller företrad stärkelse
 20
 0
 3505 20
 – Lim och klister:
 3505 20 10
 – – Innehållande mindre än 25 viktprocent stärkelse, dextrin eller annan modifierad stärkelse
 20
 0
 3505 20 30
 – – Innehållande minst 25 viktprocent men mindre än 55 viktprocent stärkelse, dextrin eller annan modifierad stärkelse
 20
 0
 3505 20 50
 – – Innehållande minst 55 viktprocent men mindre än 80 viktprocent stärkelse, dextrin eller annan modifierad stärkelse
 20
 0
 3505 20 90
 – – Innehållande minst 80 viktprocent stärkelse, dextrin eller annan modifierad stärkelse
 20
 0
 3809
 Appreturmedel, preparat för påskyndande av färgning eller fixering av färgämnen samt andra produkter och preparat (t.ex. glättmedel och betmedel), av sådana slag som används inom textil-, pappers- eller läderindustrin eller inom liknande industrier, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:
 3809 10
 – På basis av stärkelse eller stärkelseprodukter:
 3809 10 10
 – – Innehållande mindre än 55 viktprocent stärkelse eller stärkelseprodukter
 20
 0
 3809 10 30
 – – Innehållande minst 55 viktprocent men mindre än 70 viktprocent stärkelse eller stärkelseprodukter
 20
 0
 3809 10 50
 – – Innehållande minst 70 viktprocent men mindre än 83 viktprocent stärkelse eller stärkelseprodukter
 20
 0
 3809 10 90
 – – Innehållande minst 83 viktprocent stärkelse eller stärkelseprodukter
 20
 0
 3823
 Tekniska enbasiska fettsyror; sura oljor från raffinering; tekniska fettalkoholer:
 – Tekniska enbasiska fettsyror; sura oljor från raffinering
 3823 11 00
 – – Stearin
 20
 10
 3823 12 00
 – – Olein
 20
 10
 3823 13 00
 – – Tallfettsyra
 20
 10
 3823 19
 – – Andra:
 3823 19 10
 – – – Destillerade fettsyror
 20
 10
 3823 19 30
 – – – Fettsyradestillat
 20
 10
 3823 19 90
 – – – Andra
 20
 10
 3823 70 00
 – Tekniska fettalkoholer
 20
 10
 (1) KN-numren motsvarar dem som gällde den 1 januari 2008.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 27.8.2011
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 252/31
 Acórdão do Tribunal Geral de 12 de Julho de 2011 — Fuji Electric/Comissão
 (Processo T-132/07) (1)
 (Concorrência - Acordos, decisões e práticas concertadas - Mercado de projectos relativos a mecanismos de comutação isolados a gás - Decisão que declara uma infracção ao artigo 81.o CE e ao artigo 53.o do Acordo EEE - Repartição do mercado - Prova da infracção - Imputabilidade do comportamento infractor - Duração da infracção - Coimas - Circunstâncias atenuantes - Cooperação)
 2011/C 252/72
 Língua do processo: inglês
 Partes
 Recorrente: Fuji Electric Co. Ltd (anteriormente denominada Fuji Electric Holdings Co. Ltd e que sucedeu nos direitos da Fuji Electric Systems Co. Ltd) (Kawasaki, Japão) (representantes: P. Chappatte e P. Walter, solicitors)
 Recorrida: Comissão Europeia (representantes: inicialmente, F. Arbault, mais tarde, X. Lewis, J. Bourke e F. Ronkes Agerbeek e, por fim, N. Khan e F. Ronkes Agerbeek, agentes, assistidos por J. Holmes, barrister
 Objecto
 Pedido de anulação parcial da Decisão C(2006) 6762 final da Comissão, de 24 de Janeiro de 2007, relativa a um procedimento de aplicação do artigo 81.o do Tratado CE e do artigo 53.o do Acordo EEE (processo COMP/F/38.899 — mecanismos de comutação isolados a gás), e pedido de redução da coima aplicada à Fuji Electric Holdings e à Fuji Electric Systems
 Dispositivo
 1.
 O artigo 1.o, alínea h), e o artigo 2.o, alínea d), da Decisão C(2006) 6762 final da Comissão, de 24 de Janeiro de 2007, relativa a um procedimento de aplicação do artigo 81.o Tratado CE e do artigo 53.o do Acordo EEE (processo COMP/F/38.899 — mecanismos de comutação isolados a gás,) são anulados na medida em que declaram ou assentam na conclusão de que a Fuji Electric Systems Co. Ltd, nos direitos da qual sucedeu a Fuji Electric Co. Ltd, pode ser considerada pessoalmente responsável pela infracção relativa ao período compreendido entre o mês de Setembro de 2000 e 30 de Junho de 2001.
 2.
 O montante da coima aplicada à Fuji Electric, anteriormente denominada Fuji Electric Holdings Co. Ltd, sucessora legal da Fuji Electric Systems, no artigo 2.o, alínea b), da Decisão C(2006) 6762 final, é fixado em 2 200 000 de euros.
 3.
 A Comissão Europeia suportará um quarto das despesas efectuadas pela Fuji Electric bem como um quarto das suas próprias despesas.
 4.
 A Fuji Electric suportará três quartos das suas próprias despesas bem como três quartos das despesas efectuadas pela Comissão.
 (1) JO C 140 de 23.6.2007.


type: legislation

text:
 |
 52014PC0221
 Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uspostavi Europske platforme za poboljšanje suradnje u području sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog rada /* COM/2014/0221 final - 2014/0124 (COD) */
 OBRAZLOŽENJE
 1. KONTEKST PRIJEDLOGA
 Neprijavljeni rad na razini EU-a definira se
 kao „bilo koja plaćena djelatnost koja je po svojoj prirodi zakonita, no
 nije prijavljena javnim tijelima, uzimajući u obzir razlike među
 regulatornim sustavima država članica”[1].
 Činjenica da se neprijavljeni rad ne
 prati i ne registrira te da ga se drukčije definira u nacionalnim
 zakonodavstvima otežava dobivanje pouzdanih procjena o tome koliko je raširen u
 državama članicama. Kao rezultat toga, procjene u pogledu neprijavljenog
 rada znatno se razlikuju[2].
 Prema posljednjoj anketi Eurobarometra[3] iz 2013.[4], samo 4 %
 ispitanika priznalo je da je obavljalo neprijavljeni rad. Međutim,
 11 % ispitanika priznalo je da su u protekloj godini kupili robu ili
 usluge za koje su imali razloga pretpostaviti da su povezani s neprijavljenim
 radom. Postoje znatne razlike diljem EU-a. Broj slučajeva neprijavljenog
 rada i politike za suočavanje s njima analizirani su u poglavlju pod
 nazivom „Neprijavljeni rad: nedavne promjene” u Izvješću o zapošljavanju i
 društvenim razvojima u Europi u 2013.[5]
 Neprijavljeni rad ima ozbiljne posljedice na
 proračun zbog smanjenih prihoda od poreza i socijalnih doprinosa.
 Negativno utječe na zaposlenost, produktivnost i radne uvjete, razvoj
 vještina te cjeloživotno učenje. Dovodi do smanjenja mirovinskih prava i
 ograničenog pristupa zdravstvenoj skrbi. Uzrokuje nepošteno tržišno
 natjecanja među poduzećima. Prelazak s neformalnog ili neprijavljenog
 rada na regularno zapošljavanje isto tako može doprinijeti ostvarenju cilja
 zapošljavanja kao dijela Strategije Europa 2020.[6]
 Blisko povezani fenomen jest i pogrešno
 prijavljen rad ili lažno samozapošljavanje do kojeg dolazi kad se radnik službeno
 prijavi kao samozaposlena osoba na temelju ugovora o pružanju usluga premda rad
 koji obavlja ispunjava sve kriterije kojima se u nacionalnom pravu i praksi
 karakterizira radni odnos. Lažno samozapošljavanje ima negativne posljedice na
 zdravlje i zaštitu na radu te socijalnu sigurnost radnika, kao i na porezne
 prihode, premda je uglavnom manje štetno nego neprijavljen rad.
 U Komunikaciji „Prema oporavku s visokom
 stopom zaposlenosti”[7]
 Komisija je naglasila da su za jačanje rasta zaposlenosti potrebne
 politike zapošljavanja kojima se omogućuju povoljni uvjeti za stvaranje
 radnih mjesta i da bi prelazak s neformalnog ili neprijavljenog rada na
 regularno zapošljavanje mogao pozitivno utjecati na potražnju za radnom snagom.
 Stoga se Smjernicom o zapošljavanju br. 7
 o „Povećanju sudjelovanja žena i muškaraca na tržištu rada, smanjenju strukturne
 nezaposlenosti i promicanju kvalitete radnih mjesta”[8] potiče države
 članice da intenziviraju socijalni dijalog i rješavaju probleme
 segmentacije tržišta rada mjerama koje su usmjerene protiv nesigurne
 zaposlenosti, podzaposlenosti i neprijavljenog rada.
 U posebnim preporukama po državama
 članicama za 2012. i 2013.[9]
 nekolicina država članica dobila je preporuku vezanu uz neprijavljeni rad,
 sivu ekonomiju, izbjegavanje plaćanja poreza i/ili poreznih obveza.
 Europski parlament u svojoj je Rezoluciji od
 14. siječnja 2014. pozvao na snažniju suradnju i jačanje
 inspektorata rada u svrhu borbe protiv neprijavljenog rada[10].
 Nova Direktiva o provođenju
 upućivanja radnika doprinijet će boljem rješavanju problema
 prijevare, zlouporabe i određenih drugih vrsta neprijavljenog rada.
 Glavnu odgovornost za rješavanje problema
 neprijavljenog rada snose države članice. Borba protiv neprijavljenog rada
 najvećim se dijelom oslanja na tri vrste provedbenih tijela: (a)
 inspektorate rada koji rješavaju probleme zlouporabe u vezi s radnim uvjetima
 i/ili zdravstvenim i sigurnosnim standardima, (b) inspektorate socijalne
 sigurnosti koji se bore protiv prijevara u vezi s doprinosima za socijalnu
 sigurnost i (c) porezna tijela koja se bave izbjegavanjem plaćanja poreza.
 U nekim državama članicama su i socijalni partneri[11] uključeni u ove
 zadaće. U nekim su državama članicama uključena i carinska
 tijela, migracijska tijela, policija i ured javnog tužitelja. Međutim,
 primijećeno je da u nekim slučajevima suradnja između
 različitih tijela na nacionalnoj razini nije dovoljno strukturirana ili
 učinkovita.
 Budući da mjerenje neprijavljenog rada i
 dalje predstavlja veliki izazov, još je teže razviti ciljane politike i
 poboljšati inspekcijske prakse u svrhu sprečavanja, smanjenja ili u
 najmanju ruku nadziranja slučajeva neprijavljenog rada. Čest izazov s
 kojim se vlade susreću kad su u pitanju neprijavljeni rad i osiguranje
 uvjeta dostojnog rada za neprijavljene radnike zahtijeva bolju koordinaciju
 koraka između vlade i javnih ustanova. Potrebno je slijediti ciljeve
 politika koji će istovremeno smanjiti motivaciju zbog koje poslodavci
 koriste neprijavljeni rad i zbog koje radnici sudjeluju u takvom radu.
 Neprijavljeni rad može se pojaviti u cijelom
 nizu sektora. Sektor koji je u odnosu na druge često mnogo više
 pogođen neprijavljenim radom jest građevinski sektor[12]. Drugi sektori jesu
 usluge u kućanstvu koje uključuju usluge čišćenja
 kućanstva, kao i briga za djecu i starije, osobne usluge, privatna
 zaštita, industrijsko čišćenje, poljoprivreda te hotelska,
 restoranska i ugostiteljska industrija.
 Pojavljuje se u širokom spektru radnih mjesta
 i uključuje radnike različitih profila i pozadina. Upravo zbog ovakve
 heterogenosti teško je pristupiti neprijavljenom radu te su potrebne posebne strategije.
 Sprečavanje neprijavljenog rada i
 odvraćanje od istog doprinosi boljem provođenju prava EU-a i
 nacionalnog prava, posebno u područjima zapošljavanja, radnog prava,
 zdravstva, zaštite na radu i koordinacije nacionalnih sustava socijalne
 sigurnosti. Budući da se sve države članice susreću s jednakim
 izazovima i da neprijavljeni rad često ima prekograničnu dimenziju,
 djelovanje na razini EU-a može imati važnu ulogu u sprečavanju
 neprijavljenog rada i odvraćanju od istog učvršćivanjem suradnje
 između provedbenih tijela unutar različitih država članica i
 među njima. Trenutačno ne postoje formalni mehanizmi za sva relevantna
 nadležna tijela država članica radi rješavanja problema povezanih s
 prekograničnim aspektima neprijavljenog rada.
 Djelovanje na razini EU-a stoga bi pomoglo
 državama članicama da učinkovitije i djelotvornije rješavaju problem
 neprijavljenog rada. Isto tako, na pozitivan i konstruktivan način
 doprinijelo bi rješavanju izazova povezanih s mobilnošću radnika i zaštitilo
 slobodu kretanja radnika kao jednu od temeljnih sloboda EU-a.
 Suradnja između provedbenih tijela
 već se odvija na razini EU-a gdje je rad nekolicine odbora ili radnih
 skupina povezan s problemom neprijavljenog rada. Međutim, oni to rade
 povremeno i na ograničen način: Odbor viših inspektora rada (engl. Senior
 Labour Inspectors Committee, SLIC) bavi se neprijavljenim radom iz
 perspektive zdravlja i sigurnosti na radu, Stručni odbor za
 upućivanje radnika bavi se neprijavljenim radom koji je povezan sa
 zaobilaženjem pravila za upućivanje radnika, Odbor za zapošljavanje (engl.
 Employment Committee, EMCO) raspravlja o utjecaju politike zapošljavanja
 na neprijavljeni rad, Administrativna komisija za koordinaciju sustava
 socijalne sigurnosti bavi se greškama i prijevarama u okviru koordinacije
 sustava socijalne sigurnosti, Radna skupina za administrativnu suradnju u
 području izravnog oporezivanja namjerava olakšati razmjenu informacija,
 iskustava i dobrih praksi u tom području.
 Nadalje, došlo je do korisne razmjene
 informacija, bilo u kontekstu Zajedničkog programa učenja u sklopu
 Europske strategije zapošljavanja ili u sklopu dijela multilateralnih projekata[13], što pokazuje da su
 države članice zainteresirane za suradnju u rješavanju problema
 neprijavljenog rada. Države članice provele su multilateralne projekte o
 određenim aspektima neprijavljenog rada i sklopile bilateralne sporazume.
 Platformom se neće spriječiti primjena bilateralnih sporazuma ili
 dogovora o administrativnoj suradnji.
 Međutim, pouke pokazuju da ne sudjeluju
 sve države članice u ovim zadaćama. Kad je riječ o dobrovoljnoj
 multilateralnoj suradnji, države članice nisu obvezne sudjelovati te ne
 postoji mehanizam koji bi sudjelovanje učinio obveznim u slučaju da
 druge države članice smatraju da je sudjelovanje nužno. Zbog toga suradnja
 na razini EU-a ostaje neujednačena, kako u pogledu država članica
 koje sudjeluju, tako i u pogledu pitanja koja obuhvaća.
 Postojanje zajedničkih izazova koje
 dijele relevantna provedbena tijela diljem država članica dodatni je
 poticaj za njihovu suradnju u ovom području. Inspekcijska tijela
 susreću se s poteškoćama u prekograničnim situacijama, posebno
 kad je potrebno identificirati ili sankcionirati slučajeve neprijavljenog
 rada jer su njihovi tradicionalni mehanizmi uglavnom usmjereni na rješavanje
 domaćih aspekata neprijavljenog rada. Provođenje inspekcije prirode
 i/ili uvjeta radnih odnosa radnika migranata može biti otežano zbog
 komunikacijskih problema, nedovoljnog poznavanja pravila ili postojanja
 organiziranih mreža koje rade na marginama zakona, često koristeći
 kompleksne pravne strukture, uključujući agencije ili posrednike
 locirane u nekoliko država članica i koje često pribjegavaju oblicima
 lažnog samozapošljavanja. Brojne se države članice susreću s
 teškoćama kad je riječ o osiguranja prikladne komunikacije i suradnje
 između različitih provedbenih tijela unutar država članica i u
 prekograničnom kontekstu.
 Nadalje, često se smatra da bi
 prekomjerno oporezivanje ili reguliranje rada moglo poticati neprijavljeni rad
 te da postoje učinkoviti načini kojima se ne kažnjava radnike, a koji
 bi ih mogli potaknuti da prijave rad i rade u skladu sa zakonom.
 Naposljetku, premda se države članice
 uglavnom slažu da je potrebno spriječiti neprijavljeni rad i odvratiti od
 istog, u praksi mogu postojati različiti načini i razine predanosti
 ovom cilju te se može dogoditi da ovo pitanje ima mali politički prioritet
 i da se rješavanje problema neprijavljenog rada ne smatra nužnim.
 Stoga je u Komunikaciji „Prema oporavku s
 visokom stopom zaposlenosti” istaknuta potreba za poboljšanjem suradnje
 između država članica i najavljeno pokretanje savjetovanja na temu
 uspostave platforme na razini EU-a u kojoj bi sudjelovali inspektorati rada i
 druga provedbenih tijela u svrhu borbe protiv neprijavljenog rada, a u cilju
 postizanja suradnje, dijeljenja najboljih praksi i određivanja
 zajedničkih načela inspekcija.
 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA
 ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UČINKA
 Ovaj prijedlog proizlazi iz raznih studija i
 savjetovanja provođenih u posljednje vrijeme.
 Vanjska studija izvedivosti[14] o uspostavi Europske
 platforme za suradnju između inspektorata rada i drugih relevantnih
 nadzornih i provedbenih tijela u svrhu sprečavanja neprijavljenog rada i
 borbe protiv njega provedena je 2010. U studiji su analizirani postojeći
 nacionalni okviri i mjere politika, poteškoće s kojima se susreću
 provedbena tijela na nacionalnim i međunarodnim razinama, postojeća
 prekogranična suradnja i najbolje prakse te su utvrđene mogućnosti
 za uspostavu Europske platforme u svrhu sprečavanja i borbe protiv
 neprijavljenog rada.
 Posebnom anketom Eurobarometra[15] o neprijavljenom radu
 i nedavnim izvješćem Eurofounda u pogledu rješavanja neprijavljenog rada u
 državama članicama[16]
 isto se tako pridonijelo pripremi ove inicijative. Izvješće Eurofounda
 bilo je popraćeno ažuriranom bazom podataka[17] koja sadržava mjere
 poduzete u razdoblju od 2008. do 2013. U bazu podataka uključeno je 186
 studija slučaja iz svih država članica EU-a, kao i iz zemalja
 kandidatkinja. Baza podataka može se upotrebljavati za pretraživanje mjera po
 zemljama, vrstama mjera, ciljnim skupinama i sektorima.
 Savjetovanje s dionicima provodilo se u okviru
 skupine ravnatelja Glavne uprave za industrijske odnose (DR IR), Odbora viših
 inspektora rada (SLIC) i Administrativne komisije za koordinaciju sustava
 socijalne sigurnosti. Općenito, predstavnici država članica
 prepoznali su dodanu vrijednost djelovanja na razini EU-a su cilju
 sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog rada te su pozdravili namjeru
 Komisije za veću uključenost u ovo područje politike.
 Mišljenja europskih socijalnih partnera
 prikupljena su u prvoj fazi savjetovanja[18]
 (4. srpnja 2013. do 4. listopada 2013.). Komisija je identificirala
 glavne probleme povezane sa sprečavanjem i odvraćanjem od neprijavljenog
 rada, prisjetila se najnovijih aktivnosti Komisije i predstavila ciljeve i
 mogući sadržaj inicijative. Cilj savjetovanja bio je savjetovati se s
 upravljačkim strukturama i radnicima o mogućim smjerovima djelovanja
 EU-a. Komisija je primila 15 odgovora od navedenih skupina (dva zajednička
 odgovora, tri odgovora predstavnika radnika i deset odgovora organizacija
 poslodavaca). Socijalni partneri složili su se s općim opisom problema i
 naveli da je djelovanje na razini EU-a opravdano s glavnim ciljem pružanja
 potpore nacionalnim tijelima, kao što su inspektorati rada, tijela zadužena za
 socijalnu sigurnost i porezna tijela kako bi se spriječio neprijavljeni
 rad i odvratilo od istog. Općenito, socijalni partneri složili su se da bi
 Europska platforma mogla biti primjereno sredstvo za postizanje bolje suradnje
 među državama članicama. Međutim, stajališta socijalnih partnera
 bila su podijeljena.
 Većina predstavnika poslodavaca smatrala
 je da Platformu treba uspostaviti. Međutim, bili su mišljenja da nema
 potrebe za novom odvojenom strukturom. Umjesto toga, mogle bi se razmotriti
 mogućnosti kao što su stvaranje podskupine za postojeću skupinu ili
 bolja koordinacija postojećih skupina. Svi sindikati i neki predstavnici
 poslodavaca davali su prednost uspostavljanju neovisnog novog tijela radi osiguranja
 situacije u kojoj bi svi aspekti neprijavljenog rada bili obuhvaćeni, do
 čega ne bi moglo doći kad bi se upotrebljavale postojeće
 strukture. U pogledu sudjelovanja u Platformi, sindikati i neki predstavnici
 poslodavaca zagovarali su obvezan pristup za države članice, dok su neke
 organizacije poslodavaca dale prednost dobrovoljnom pristupu. Socijalni
 partneri podržali su ciljeve Komisije za predstavljanje inicijative, no nisu
 htjeli stupiti u pregovore o ovom pitanju.
 Druga faza savjetovanja sa socijalnim
 partnerima odvijala se od 30. siječnja do 13. ožujka 2014.[19] Komisija je u sklopu
 ovog savjetovanju predstavila pregled rezultata prve faze savjetovanja i
 opisala sadržaj planirane inicijative. Cilj savjetovanja bio je prikupiti
 mišljenja socijalnih partnera o sadržaju predviđene inicijative za
 poboljšanje suradnje između država članica u području
 sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog rada. Komisija je primila
 16 odgovora (jedan zajednički odgovor, četiri odgovora predstavnika
 radnika i 11 odgovora organizacija poslodavaca). Socijalni partneri
 općenito su podržali djelovanje na razini EU-a u pogledu sprečavanja
 i odvraćanja od neprijavljenog rada te su ponovili svoja stajališta
 izražena tijekom prve faze savjetovanja u pogledu ciljeva, područja
 primjene, zadaća/inicijativa, sudjelovanja i oblika Platforme. Osigurani
 su novi elementi u pogledu sudjelovanja socijalnih partnera u Platformi.
 Sindikati i predstavnici poslodavaca složili su se da bi socijalni partneri na
 razini EU-a, kako među sektorima tako i unutar sektora s velikim brojem
 slučajeva neprijavljenog rada, trebali biti uključeni u Platformu kao
 promatrači. Neki sindikati i predstavnici poslodavaca predložili su da bi
 socijalnim partnerima trebalo dati status člana[20].
 Procjenom
 učinka obuhvaćeno e nekoliko mogućnosti za poboljšanje suradnje
 na razini EU-a u području sprečavanja i odvraćanja od
 neprijavljenog rada. Prva mogućnost koja se razmatrala nije
 uključivala novo djelovanje koje nije u okviru postojećih radnih
 skupina i inicijativa. Razmatrana je i mogućnost bolje koordinacije rada
 raznih postojećih radnih skupina i odbora.
 Treća
 mogućnost bila je uspostava Europske platforme za poboljšanje suradnje na
 razini EU-a u području sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog
 rada. Kad je riječ o uspostavi Platforme, razmatralo se nekoliko
 podmogućnosti, kao što su Platforma s dobrovoljnim ili obveznim
 članstvom i zaduživanje Eurofoundu za koordinaciju djelovanja država
 članica protiv neprijavljenog rada. Razmatrana je i mogućnost
 osnivanja decentralizirane agencije odgovorne za primjenu zakona EU-a i borbu
 protiv neprijavljenog rada.
 Analizom
 se došlo da zaključka da je najpoželjnija mogućnost uspostava
 Europske platforme uz obvezno članstvo. Platformom bi se omogućilo
 sudjelovanje svih relevantnih tijela svih država članica u aktivnostima na
 razini EU-a i omogućila redovita i operativna suradnja u ovom
 području. Podmogućnost dobrovoljne multilateralne suradnje nije
 procijenjena kao optimalna s obzirom na to da bi odbijanje nekih država
 članica da sudjeluju uvelike smanjilo vrijednost suradnje na razini EU-a
 za ambicioznije države članice. Obvezno sudjelovanje procijenjeno je kao
 nužno posebice jer se suradnja za rješavanje prekograničnih aspekata neprijavljenog
 rada ne bi mogla u potpunosti ostvariti ako bi neke države članice
 sudjelovale (države članice koje ovim aspektima daju visoki prioritet,
 uglavnom odredišne zemlje), a druge ne bi. Prekogranični aspekti
 neprijavljenog rada mogli bi imati negativan utjecaj i na funkcioniranje
 jedinstvenog tržišta zbog toga što bi poslodavci koji pružaju usluge u drugim
 državama članicama, a imaju neprijavljene radnike uzrokovali nepošteno
 tržišno natjecanje. Ti poslodavci mogu pružati usluge po nižoj cijeni zbog toga
 što ne plaćaju poreze niti poštuju obveze koje proizlaze, na primjer, iz
 propisa u pogledu zdravlja, sigurnosti i radnih uvjeta.
 Uzimajući u obzir sve prethodno navedeno,
 a posebno potrebu za poboljšanom suradnjom EU-a, prekogranične aspekte
 neprijavljenog rada i njihove utjecaje na funkcioniranje jedinstvenog tržišta,
 sve države članice moraju obvezno biti uključene u poboljšanu
 suradnju radi rješavanja svih aspekata tog fenomena.
 Druge mogućnosti ne bi mogle jamčiti
 sudjelovanje svih relevantnih tijela svih država članica, ograničile
 bi suradnju na razmjenu najboljih praksi i ne bi omogućile da se
 primjereno pozabavi pitanjem provedbe te stoga ne bi omogućile
 holistički pristup koji je potreban za rješavanje ovog problema. Nadalje,
 druge mogućnosti u manjoj bi mjeri doprinijele vidljivosti i
 prioritizaciji problema na razini EU-a.
 Platforma će kao svoje članove
 ujediniti sva provedbena tijela svih država članica. Drugi dionici,
 osobito socijalni partneri na razini EU-a, relevantne decentralizirane agencije
 Unije, kao što su Eurofound i Europska agencija za sigurnost i zdravlje na radu
 (EU-OSHA) i međunarodne organizacije kao što su Međunarodna
 organizacija rada (engl. International Labour Organisation, ILO) i
 predstavnici država EGP-a imat će status promatrača.
 Platforma će obavljati niz zadaća
 koje će se definirati i provoditi na temelju dogovorenih programa rada.
 Razmjena dobrih praksi bio bi prvi praktični korak u suradnji. Njome bi se
 poboljšalo poznavanje fenomena i razvilo bolje razumijevanje o tome kako se
 rješava problem neprijavljenog rada i tko su glavni činitelji u državama
 članicama. Kako bi se što je moguće bolje iskoristilo tu razmjenu, na
 temelju baze podataka Eurofounda mogla bi se uspostaviti baza znanja kojom bi
 se među ostalim dodatno razradila pitanja provedbe te bi došlo do razvoja
 zajedničkih smjernica i načela. Predviđeno je da se Platforma
 postupno razvija od foruma za razmjenu informacija i dobrih praksi do
 razrađenijih oblika suradnje kako se bude gradilo međusobno
 povjerenje i iskustvo. Najzad bi Platforma trebala moći provoditi
 zajedničku obuku i razmjenu osoblja i koordinirati operativno djelovanje,
 uključujući zajedničke inspekcije i dijeljenje podataka.
 Prijedlogom će se poboljšati razvoj,
 provedba, nadzor i ocjenjivanje instrumenata Unije, politika (promicanje visoke
 razine kvalitete i održivosti zapošljavanja, jamčenje odgovarajuće i
 dostojne socijalne zaštite, borba protiv socijalne isključenosti i
 siromaštva i poboljšanje radnih uvjeta) i relevantnog prava i promicati politike
 koje se donose na temelju dokaza i društveni napredak, u partnerstvu s raznim
 dionicima.
 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
 3.1. Pravna osnova
 EU ima nadležnost za djelovanje u
 području neprijavljenog rada na temelju članaka UFEU-a o socijalnoj
 politici. Točnije, člankom 151. UFEU-a propisuje se
 da Unija i države članice „imaju za cilj promicanje zapošljavanja,
 poboljšanje životnih i radnih uvjeta, [...] odgovarajuću socijalnu zaštitu,
 [...] u smislu trajne visoke stope zaposlenosti i borbe protiv
 isključenosti.” U članku 153. UFEU-a nabrajaju se
 područja u kojima Unija podupire i dopunjuje djelatnosti država
 članica, uključujući radne uvjete, integriranje osoba
 isključenih s tržišta rada i borbu protiv socijalne isključenosti.
 Prijedlog za poboljšanje suradnje na razini EU-a
 u svrhu sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog rada temelji se na
 članku 153. stavku 2. točki (a) UFEU-a, kojim
 se Europskom parlamentu i Vijeću omogućuje donošenje mjera koje su
 namijenjene poticanju suradnje između država članica inicijativama
 čiji je cilj poboljšanje znanja, razvijanje razmjene podataka i najboljih
 praksi, promicanje inovativnih pristupa i vrednovanje iskustava, pri čemu
 je isključeno bilo kakvo usklađivanje zakona i propisa država
 članica.
 Glavni ciljevi koje se želi postići ovom
 inicijativom jesu promicanje zapošljavanja i poboljšanje radnih uvjeta
 (članak 151. UFEU-a). Uzimajući u obzir činjenicu da su za
 borbu protiv neprijavljenog rada u različitim državama članicama
 zadužene različite vrste provedbenih tijela (kako je objašnjeno u
 poglavlju 1.), nužno je da se ova inicijativa proširi na sva nacionalna
 tijela, uključujući ona koja neće biti aktivna u području
 zapošljavanja i socijalnom području, ali su isto tako odgovorna za ili
 imaju ulogu u sprečavanju ili odvraćanju od neprijavljenog rada, kao
 što su porezna, migracijska i carinska tijela.
 3.2. Načela supsidijarnosti i
 proporcionalnosti
 Odabir pravnog instrumenta – Odluke Europskog
 parlamenta i Vijeća – najprikladniji je, ako se uzme u obzir da se
 člankom predviđa redovni zakonodavni postupak za donošenje
 inicijative.
 Premda glavnu nadležnost u rješavanju
 neprijavljenog rada imaju države članice, svim državama članicama
 zajednički su izazovi s kojima se susreću, poput negativnog utjecaja
 neprijavljenog rada na gospodarstvo i društvo, poteškoća pri rješavanju
 prekograničnih oblika neprijavljenog rada, zamjena primjerenih razina
 oporezivanja/regulacije i potrebe da se ne potiče radnike na neprijavljeni
 rad i nedostatka suradnje između provedbenih tijela. Djelovanjem EU-a
 kojim se poboljšava suradnja na razini EU-a podržali bi se napori država
 članica za odvraćanje od neprijavljenog rada i sprečavanje
 neprijavljenog rada i učinilo ih djelotvornijima i učinkovitijima.
 Time donosi dodanu vrijednost djelovanju država članica. Nacionalna
 provedbena tijela uistinu su najprikladnija razina za rješavanje izazova koji
 su povezani s neprijavljenim radom. K tome, prekogranični se aspekti mogu
 bolje rješavati na razini EU-a. Time je prijedlog u skladu s načelom
 supsidijarnosti.
 Prijedlog je u skladu s načelom
 proporcionalnosti jer mjerom koja je osmišljena kako bi se poticala suradnja
 između država članica nije obuhvaćeno usklađivanje zakona i
 propisa država članica. Razmatrala se mogućnost osnivanja nove
 decentralizirane agencije EU-a, no ova mogućnost odbačena je zbog
 administrativnih troškova koje bi osnivanje nove agencije povuklo sa sobom.
 4. POSLJEDICE ZA PRORAČUN
 Uredbom (EU) br. 1296/2013 Europskog parlamenta i Vijeća[21] uspostavlja se Program
 Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije („EaSI”) za razdoblje
 2014. – 2020. Platforma će se financirati iz mikrofinancijskog instrumenta
 PROGRESS. Indikativan iznos od 2,1 milijuna EUR godišnje
 predviđen je za izvršavanje zadaća kao što je uspostavljanje praktičnih
 alata, podrška pružatelja usluga, objavljivanje zajedničkih smjernica i
 načela te priručnika, razvoj trajnih kapaciteta za obuku i
 zajedničkog okvira za provedbu zajedničkih obuka, organizaciju
 recenzije stručnjaka i europskih kampanja. Nadalje, bit će
 obuhvaćene subvencije za financiranje projekata kojima se podupire
 postizanje ciljeva Platforme. Do 224 000 EUR godišnje upotrijebit
 će se za naknadu troškova povezanih sa sudjelovanjem na sastancima
 Platforme.
 Podsjeća se i da Europski socijalni fond (ESF) podupire napore država
 članica povezane s poboljšanjem javne administracije i upravljanjem i time
 promiče strukturne reforme. Predviđa se financiranje u sklopu
 Višegodišnjega financijskog okvira 2014. – 2020. Države članice
 potiče se da koriste ESF kako bi ojačale kapacitete svojih
 nacionalnih tijela u području rješavanja problema neprijavljenog rada.
 Zakonodavni prijedlog neutralan je za proračun te ne zahtijeva dodatne
 ljudske resurse.
 Osoblje Komisije, 2,5 osobe zaposlene na puno radno vrijeme koje su
 trenutačno zaposlene u Glavnoj upravi za zapošljavanje, socijalna pitanja
 i uključivanje, djelovat će kao tajništvo Platforme. Detalji su
 objašnjeni u zakonodavnom financijskom izvještaju koji je priložen ovom
 prijedlogu.
 Sudjelovanjem decentraliziranih agencija Europske unije, Eurofounda
 i Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu, kao promatrača u radu
 Platforme, neće se proširiti njihovi postojeći mandati. U pogledu tih
 agencija, prijedlog je proračunski neutralan.
 2014/0124 (COD)
 Prijedlog
 ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o uspostavi Europske platforme za poboljšanje
 suradnje u području sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog
 rada
 (Tekst značajan za EGP)
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
 EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
 Europske unije, a posebno njegov članak 153. stavak 2.
 točku (a),
 uzimajući u obzir prijedlog Europske
 komisije,
 nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
 akta nacionalnim parlamentima,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskoga
 gospodarskog i socijalnog odbora[22],
 uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija[23],
 nakon savjetovanja s Europskim nadzornikom za
 zaštitu podataka,
 djelujući u skladu s redovnim
 zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 (1) Komisija je u svojoj
 Komunikaciji od 18. travnja 2012.[24]
 istaknula potrebu za poboljšanjem suradnje među državama članicama i
 najavila pokretanje savjetovanja na temu uspostave platforme na razini EU-a u
 kojoj bi sudjelovali inspektorati rada i druga provedbena tijela u svrhu borbe
 protiv neprijavljenog rada, u cilju postizanja suradnje, dijeljenja najboljih
 praksi i određivanja zajedničkih principa inspekcija.
 (2) U skladu s
 člankom 148. stavkom 4. Ugovora Vijeće je Odlukom
 2010/707/EU[25]
 donijelo smjernice[26]
 za politike zapošljavanje država članica. Ove
 integrirane smjernice usmjeravaju države članice u definiranju i provedbi
 nacionalnih programa reformi. Smjernice za zapošljavanje čine
 temelj posebnih preporuka po državama članicama koje Vijeće
 upućuje državama članicama prema tom članku. Posljednjih su godina navedene preporuke
 obuhvaćale posebne preporuke po državama članicama o borbi protiv
 neprijavljenog rada.
 (3) U članku 151.
 Ugovora navode se kao ciljevi u području socijalne politike promicanje
 zapošljavanja i poboljšanje životnih i radnih uvjeta. Unija može u cilju
 postizanja navedenih ciljeva podupirati i dopunjavati aktivnosti država
 članica u područjima zdravlja i zaštite na radu, radnih uvjeta,
 integriranja osoba isključenih s tržišta rada i borbe protiv socijalne
 isključenosti.
 (4) Europski parlament u svojoj
 rezoluciji „Učinkovite inspekcije rada kao strategija za poboljšanje
 radnih uvjeta u Europi” pozdravlja inicijativu Komisije za uspostavu Europske
 platforme te poziva na poboljšanje suradnje na razini EU-a u cilju borbe protiv
 neprijavljenog rada[27].
 (5) Neprijavljeni rad na europskoj
 razini definira se kao „bilo koja plaćena djelatnost koja je po svojoj
 prirodi zakonita no nije prijavljena javnim tijelima, uzimajući u obzir
 razlike među regulatornim sustavima država članica”[28], čime se
 isključuju sve nezakonite djelatnosti.
 (6) Zloupotreba statusa
 samozapošljavanja bilo na nacionalnoj razini ili u prekograničnim
 situacijama često se povezuje s neprijavljenim radom. Lažno
 samozapošljavanje nastupa kada se osoba prijavi kao samozaposlena osoba premda
 ispunjava uvjete koji su karakteristični za radni odnos, a kako bi
 izbjegla određene pravne ili fiskalne obveze. Lažno samozapošljavanje
 stoga je pogrešno prijavljen rad i trebao bi biti u području primjene
 Platforme.
 (7) Neprijavljeni rad ima
 ozbiljne posljedice na proračun zbog smanjenih prihoda od poreza i
 socijalnih doprinosa. Ima negativan utjecaj na zaposlenost, produktivnost i
 pridržavanje standarda za radne uvjete, razvoj vještina i cjeloživotno
 učenje. Ugrožava financijsku stabilnost sustava socijalne zaštite,
 uskraćuje radnicima odgovarajuća socijalna primanja i dovodi do
 smanjenja mirovinskih prava i ograničenog pristupa zdravstvenoj skrbi.
 (8) Države članice uvele su
 cijeli niz politika i mjera za rješavanje problema neprijavljenog rada. Države
 članice sklapale su i bilateralne sporazume te provodile multilateralne
 projekte vezane uz određene aspekte neprijavljenog rada. Platformom se
 neće spriječiti primjena bilateralnih sporazuma ili dogovora o
 administrativnoj suradnji.
 (9) Suradnja na razini EU-a i
 dalje je daleko od sveobuhvatne, kako u pogledu država članica koje
 sudjeluju, tako i u pogledu pitanja koja obuhvaća. Ne postoji formalni
 mehanizam za prekograničnu suradnju relevantnih tijela država članica
 u svrhu rješavanja pitanja neprijavljenog rada.
 (10) Jačanje suradnje među
 državama članicama na razini EU-a nužno je kako bi se pomoglo državama
 članicama da spriječe neprijavljeni rad i odvrate od njega na
 djelotvorniji i učinkovitiji način.
 (11) Ciljevi Platforme bit će
 olakšati razmjenu najboljih praksi i informacija, pružiti okvir na razini EU-a
 za razvoj stručnog znanja i analiza, poboljšati operativnu koordinaciju
 djelovanja između provedbenih tijela država članica.
 (12) Platforma bi trebala
 iskoristiti sve relevantne izvore informacije, posebice studije, bilateralne sporazume
 između država članica i projekte multilateralne suradnje, i stvoriti
 sinergiju između postojećih instrumenata i struktura na razini EU-a
 kako bi u najvećoj mogućoj mjeri ostvarila cilj odvraćanja od
 neprijavljenog rada i sprečavanja istog. Operativna koordinacija
 djelovanja država članica mogla bi se provoditi u vidu zajedničkih
 obuka, recenzija stručnjaka i rješenja za dijeljenje podataka. Europskim
 kampanjama ili zajedničkim strategijama moglo bi se podići razinu
 svijesti o neprijavljenom radu.
 (13) Problemom neprijavljenog rada
 većinom se bave tri različita nacionalna provedbena tijela:
 inspektorati rada, inspektorati socijalne sigurnosti i porezna tijela. U nekim
 su slučajevima uključena i migracijska tijela i službe za
 zapošljavanje, kao i carinska tijela, policija, ured javnog tužitelja i
 socijalni partneri.
 (14) Kako bi se problemom
 neprijavljenog rada mogle pozabaviti na sveobuhvatan i uspješan način,
 države članice trebaju provesti niz politika koje olakšava strukturirana
 suradnja između relevantnih tijela. Sva nacionalna tijela nadležna za
 provedbu koja su vodeća i/ili aktivna u sprečavanju i/ili
 odvraćanju od neprijavljenog rada trebala bi biti uključena u
 suradnju.
 (15) U svrhu postizanja ovog cilja
 Platformu bi u svakoj državi članici trebala podupirati „Središnja
 kontaktna točka” koja bi imala potrebne ovlasti za suradnju s nacionalnim
 tijelima koja se bave višestrukim aspektima neprijavljenog rada.
 (16) Platforma bi trebala
 obuhvaćati socijalne partnere na razini EU-a, iz cijele industrije i
 sektora koji su teže pogođeni neprijavljenim radom te surađivati s
 relevantnim međunarodnim organizacijama, kao što su Međunarodna
 organizacija rada (ILO) i decentralizirane agencije Unije, posebice Eurofound i
 Europska agencija za sigurnost i zdravlje na radu. Sudjelovanjem Eurofounda i
 Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu, kao promatrača u radu
 Platforme, neće se proširiti njihovi postojeći mandati.
 (17) Platforma bi trebala donijeti
 svoj poslovnik, programe rada i redovita izvješća.
 (18) Direktiva 95/46/EZ o zaštiti
 pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih
 podataka[29],
 kao i nacionalne provedbene mjere u vezi s tim primjenjuju se na obradu osobnih
 podataka koju provode države članice u okviru ove Odluke. Budući da
 je Komisija dio Europske platforme, Uredba (EZ) br. 45/2001 o zaštiti
 pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima
 Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka[30] jednako se primjenjuje
 na obradu osobnih podataka koja se provodi u okviru ove Odluke.
 (19) Platforma može osnivati radne
 skupine koje će istraživati određena pitanja te bi se trebala
 oslanjati na stručnost osoba s određenim kompetencijama.
 (20) Platforma će
 surađivati s relevantnim skupinama stručnjaka i odborima na razini
 EU-a čiji je rad povezan s neprijavljenim radom.
 (21) Platforma i njezine
 zadaće trebale bi se financirati iz mikrofinancijskog instrumenta PROGRESS
 iz programa Zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI), u okviru sredstava koje
 odredi proračunsko tijelo.
 (22) Komisija će poduzeti
 potrebne administrativne korake za uspostavljanje mreže.
 DONIJELI SU OVU ODLUKU:
 Poglavlje I.
 Opće
 odredbe
 Članak 1.
 Uspostava
 Platforme
 (1)
 Uspostavlja se Platforma za poboljšanje suradnje na
 razini EU-a u području sprečavanja i odvraćanja od
 neprijavljenog rada, u tekstu u nastavku „Platforma”.
 (2)
 Platforma se sastoji:
 (a)
 od provedbenih tijela koja imenuju države
 članice;
 (b)
 od Komisije.
 (3)
 Osobe navedene u nastavku mogu sudjelovati u
 sastancima Platforme kao promatrači prema uvjetima koje određuje
 njezin pravilnik:
 (a)
 predstavnici socijalnih partnera iz cijele
 industrije na razini Unije, kao i socijalni partneri iz sektora koji imaju
 veliki broj slučajeva neprijavljenog rada;
 (b)
 predstavnik Europske zaklade za poboljšanje radnih
 i životnih uvjeta (Eurofound) i predstavnik Europske agencije za sigurnost i
 zdravlje na radu (EU-OSHA);
 (c)
 predstavnik Međunarodne organizacije rada
 (ILO);
 (d)
 predstavnici država EGP-a.
 Članak 2.
 Ciljevi
 Platformom iz članka 1. Stavka 1. doprinosi se
 boljoj provedbi prava EU-a i nacionalnog prava, smanjenju neprijavljenog rada i
 stvaranju formalnih radnih mjesta, čime se izbjegava smanjenje kvalitete
 rada i promiče integracija na tržištu rada i socijalna uključenost:
 (e)
 poboljšanjem suradnje na razini EU-a između provedbenih
 tijela država članica u svrhu učinkovitijeg i djelotvornijeg
 sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog rada,
 uključujući lažno samozapošljavanje;
 (f)
 poboljšanjem tehničkih kapaciteta
 različitih provedbenih tijela država članica kako bi se riješili
 prekogranični aspekti neprijavljenog rada;
 (g)
 podizanjem svijesti javnost o nužnosti djelovanja i
 poticanjem država članica da intenziviraju svoje napore u rješavanju
 neprijavljenog rada.
 Poglavlje II.
 Misija i zadaće
 Članak 3.
 Misija
 Platforma u svrhu ispunjenja ciljeva navedenih u
 članku 2.
 (h)
 razmjenjuje najbolje praksi i informacije;
 (i)
 razvija stručno znanje i analizu;
 (j)
 koordinira prekogranično operativno
 djelovanje.
 Članak 4.
 Zadaće
 (4)
 U svrhu izvršenja svoje misije Platforma posebno
 obavlja sljedeće zadaće:
 (a)
 poboljšava znanje o neprijavljenom radu s
 pomoću uobičajenih koncepata, alata mjerenja i promicanja
 zajedničke komparativne analize i povezanih relevantnih indikatora,
 (b)
 razvija analize učinkovitosti različitih
 mjera politika za smanjenje slučajeva neprijavljenog rada,
 uključujući mjere za sprečavanje i kažnjavanje, kao i
 općenite mjere odvraćanja;
 (c)
 uspostavlja alate, na primjer bazu znanja koja
 sadržava različite prakse/mjere, uključujući bilateralne
 sporazume koje države članice koriste kako bi odvratile od neprijavljenog
 rada i spriječile ga;
 (d)
 donosi neobvezujuće smjernice za inspektore,
 priručnike dobre prakse i zajednička načela inspekcija koje se
 bave rješavanjem problema neprijavljenog rada;
 (e)
 razvija oblike suradnje čime se povećava
 tehnički kapacitet za rješavanje prekograničnih aspekata
 neprijavljenog rada donošenjem zajedničkog okvira za zajedničke
 radnje inspekcija i razmjenu osoblja;
 (f)
 istražuje načine za poboljšanje procesa
 dijeljenja podataka u skladu s pravilima Unije o zaštiti podataka,
 uključujući ispitivanje mogućnosti Informacijskog sustava
 unutarnjeg tržišta (engl. Internal Market Information System, IMI) i
 Elektroničke razmjene podataka u sustavu socijalne sigurnosti (engl. Electronic
 Exchange of Social Security Information, EESSI);
 (g)
 razvija trajni kapacitet za obuku za provedbena
 tijela i donosi zajednički okvir za provedbu zajedničkih obuka;
 (h)
 organizira recenzije stručnjaka koje bi
 pratile napredak država članica u borbi protiv neprijavljenog rada,
 uključujući potporu u provedbi posebnih preporuka Vijeća po
 državama članicama koje su u vezi s borbom protiv neprijavljenog rada ili
 njegovim sprečavanjem;
 (i)
 podiže svijesti o problemu provođenjem
 zajedničkih aktivnosti kao što su europske kampanje i donošenje
 regionalnih strategija ili strategija na razini EU-a, uključujući
 sektorske pristupe.
 (5)
 U provedbi ovih zadaća Platforma će
 koristiti sve relevantne izvore informacija, uključujući studije ili
 projekte multilateralne suradnje te uzeti u obzir relevantne instrumente i
 strukture Unije, kao i iskustva relevantnih bilateralnih sporazuma. Uspostavit
 će prikladnu suradnju s Eurofoundom i EU-OSHA-om.
 Poglavlje III.
 Funkcioniranje
 Platforme
 Članak 5.
 Središnja
 kontaktna točka
 (6)
 Svaka država članica imenuje jednu središnju
 kontaktnu točku koja će biti član Platforme. Mogu imenovati i
 zamjenskog člana.
 (7)
 Pri imenovanju svojih predstavnika države
 članice trebale bi uključiti sva državna tijela koja imaju ulogu u
 sprečavanju i/ili odvraćanju od neprijavljenog rada , kao što su
 inspektorati rada, tijela socijalne sigurnosti, porezna tijela, službe za
 zapošljavanje i migracijska tijela, u tekstu u nastavku „provedbena tijela”.
 Isto tako, u skladu s nacionalnim pravom i/ili praksama mogu uključiti
 socijalne partnere.
 (8)
 Države članice ustupaju Komisiji popis i
 kontaktne podatke svih provedbenih tijela koja su uključena u
 sprečavanje neprijavljenog rada i/ili odvraćanje od istog.
 (9)
 Središnje kontaktne točke surađuju sa
 svim provedbenim tijelima koja su uključena u sprečavanje i/ili
 odvraćanje od neprijavljenog rada u pogledu aktivnosti Platforme i
 jamčiti njihovo sudjelovanje na sastancima i/ili doprinos aktivnostima
 Platforme ili njezinih radnih skupina ako predmeti rasprave uključuju
 njihovo područje nadležnosti.
 Članak 6.
 Predstavnici
 socijalnih partnera
 (10)
 Predstavnici socijalnih partnera iz cijele
 industrije kao i iz sektora koji imaju veliki broj slučajeva
 neprijavljenog rada mogu sudjelovati u sastancima Platforme kao
 promatrači, u skladu s postupcima koje određuju njihove organizacije.
 (11)
 Na temelju prijedloga socijalnih partnera iz cijele
 industrije i iz sektora na razini Unije ova skupina promatrača
 obuhvaća:
 (a)
 najviše osam promatrača koji predstavljaju
 socijalne partnere iz cijele industrije (koji su ravnomjerno raspodijeljeni
 između organizacija poslodavaca i radnika);
 (b)
 najviše deset promatrača koji predstavljaju
 socijalne partnere iz sektora koji imaju veliki broj slučajeva
 neprijavljenog rada (koji su ravnomjerno raspodijeljeni između
 organizacija poslodavaca i radnika).
 Članak 7.
 Radnje
 (12)
 Komisija koordinira rad Platforme i predsjeda
 njezinim sastancima.
 (13)
 U svrhu izvršenja svoje misije Platforma odlukom
 većine donosi:
 (a)
 pravilnik koji sadržava, među ostalim,
 mehanizam Platforme za donošenje odluka;
 (b)
 dvogodišnji program rada Platforme u kojem se,
 među ostalim, iznose detaljne zadaće i redovita izvješća
 Platforme svake dvije godine;
 (c)
 osnivanje radnih skupina koje ispituju probleme
 koji se navode u programima rada Platforme. Navedene radne skupine raspuštaju
 se čim ispune svoje mandate.
 (14)
 Moguće je od slučaja do slučaja
 pozvati stručnjake koji imaju određene kompetencije u području o
 kojem se raspravlja da sudjeluju u raspravama Platforme ili radnih skupina ako
 se procijeni da bi to bilo korisno i/ili potrebno.
 (15)
 Platformi pomaže Tajništvo čije osoblje ustupa
 Komisija. Tajništvo priprema sastanke, programe rada Platforme i njezine
 izvještaje.
 (16)
 Komisija redovito izvješćuje Europski
 parlament i Vijeće o aktivnostima Platforme.
 Članak 8.
 Suradnja
 Platforma prema potrebi surađuje s drugim
 relevantnim stručnim skupinama i odborima na razini Unije čiji je rad
 povezan s neprijavljenim radom, posebno s Odborom viših inspektora rada (engl. Senior
 Labour Inspectors Committee – SLIC), Stručnim odborom za
 upućivanje radnika, Administrativnom komisijom za koordinaciju sustava
 socijalne sigurnosti, Odborom za zapošljavanje (engl. Employment Committee
 – EMCO), Odborom za socijalnu zaštitu (engl. Social Protection Committee
 – SPC) i Radnom skupinom za administrativnu suradnju u području
 oporezivanja. Mogu se organizirati i zajednički sastanci.
 Članak 9.
 Naknada
 troškova
 Komisija nadoknađuje troškove putovanja i,
 ako je primjenjivo, troškove dnevnica članovima, promatračima i
 pozvanim stručnjacima u vezi s aktivnostima Platforme.
 Članovi, promatrači i pozvani
 stručnjaci ne dobivaju naknadu za usluge koje pružaju.
 Članak 10.
 Financijska
 potpora
 Globalni resursi za provedbu ove Odluke
 uspostavljaju se u okviru programa Zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI),
 pri čemu godišnja sredstva odobrava proračunsko tijelo u skladu s
 ograničenjima Financijskog okvira.
 Poglavlje IV.
 Završne
 odredbe
 Članak 11.
 Preispitivanje
 Četiri godine nakon njezina stupanja na
 snagu Komisija podnosi izvješće o primjeni ove Odluke Europskom
 parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru
 regija . U izvješću se posebno procjenjuje u kojoj je mjeri Platforma
 doprinijela postizanju ciljeva utvrđenima u članku 2. i ispunila
 ciljeve utvrđene u članku 3. i u programima rada Platforme.
 Članak 12.
 Adresati
 Ova je Odluka upućena svim državama
 članicama.
 Članak 13.
 Stupanje na snagu
 Ova Uredba
 stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske
 unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Europski parlament za
 Vijeće
 Predsjednik Predsjednik
 Zakonodavni financijski izvještaj
 1. OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1. Naslov prijedloga/inicijative
 1.2. Odgovarajuće
 područje/područja politike u strukturi ABM/ABB
 1.3. Vrsta
 prijedloga/inicijative
 1.4. Cilj
 (ciljevi)
 1.5. Osnova
 prijedloga/inicijative
 1.6. Trajanje
 i financijski utjecaj
 1.7. Predviđeni
 načini upravljanja
 2. MJERE UPRAVLJANJA
 2.1. Pravila
 nadzora i izvješćivanja
 2.2. Sustav
 upravljanja i kontrole
 2.3. Mjere
 za sprečavanje prijevare i nepravilnosti
 3. PROCIJENJENI FINANCIJSKI
 UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1. Naslov/naslovi
 višegodišnjeg financijskog okvira i proračunska linija/linije rashoda na
 koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 3.2. Procijenjeni
 utjecaj na rashode
 3.2.1. Sažetak
 procijenjenog utjecaja na rashode
 3.2.2. Procijenjeni utjecaj
 na odobrena sredstva za poslovanje
 3.2.3. Procijenjeni utjecaj
 na odobrena sredstva administrativne prirode
 3.2.4. Usklađenost s
 tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 3.2.5. Doprinos trećih
 osoba
 3.3. Procijenjeni utjecaj na
 prihode
 ZAKONODAVNI
 FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1. OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1. Naslov prijedloga/inicijative
 Prijedlog Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europske platforme za poboljšanje suradnje u području sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog rada
 1.2. Odgovarajuće
 područje/područja politike u strukturi ABM/ABB[31]
 Zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje
 1.3. Vrsta prijedloga/inicijative
 n Prijedlog/inicijativa
 odnosi se na novo djelovanje
 ̈ Prijedlog/inicijativa
 odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta / pripremnog djelovanja[32]
 ̈ Prijedlog/inicijativa
 odnosi se na produženje postojećeg djelovanja
 ̈ Prijedlog/inicijativa
 odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje
 1.4. Cilj (ciljevi)
 1.4.1. Višegodišnji strateški
 cilj/ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
 Doprinos ciljevima Strategije Europa 2020.: - promicanje većeg sudjelovanja na tržištu rada - razvoj sigurnog, fleksibilnog i mobilnoga europskog tržišta rada - promicanje socijalne uključenosti - promicanje socijalne i ekonomske kohezije
 1.4.2. Posebni cilj/ciljevi i
 odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 Posebni cilj br. 1.
 Potpora
 razvoju, provedbi, nadzoru i ocjenjivanju instrumenata Unije, politika
 (promicanje visoke razine kvalitete i održivosti zapošljavanja, jamčenje
 odgovarajuće i dostojne socijalne zaštite, borba protiv socijalne
 isključenosti i siromaštva i poboljšanje radnih uvjeta) i relevantnog
 prava i promicanje politike koja se donosi na temelju dokaza, socijalnih
 inovacija i socijalnog napretka, u suradnji sa socijalnim partnerima,
 organizacijama civilnog društva i javnim i privatnim tijelima.
 Odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB: Zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje
 1.4.3. Očekivani
 rezultat/rezultati i utjecaj
 Navesti učinke
 koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.
 Cilj je prijedloga poboljšati suradnju na razini EU-a između provedbenih tijela kao što su inspektorati rada, tijela zadužena za socijalnu sigurnost, porezna i druga relevantna tijela, sve u svrhu djelotvornijeg i učinkovitijeg sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog rada.
 1.4.4. Pokazatelji rezultata i
 utjecaja
 Navesti pokazatelje
 koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.
 Pokazatelji rezultata koje treba postizati bit će definirani dvogodišnjim programima rada Platforme. K tome, Komisija će jednom godišnje izvješćivati Vijeće o radu Platforme. Navedenim izvješćima informiralo bi se o detaljnim programima rada Platforme, inicijativama koje je Platforma poduzela i učestalosti sastanaka. Aktivnosti Platforme ocijenit će se četiri godine nakon stupanja na snagu ove odluke.
 1.5. Osnova prijedloga/inicijative
 1.5.1. Zahtjev/zahtjevi koje je
 potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
 Cilj je ove odluke doprinijeti boljoj provedbi zakona Unije, stvaranju formalnih radnih mjesta, povećanju kvalitete radnih uvjeta, uključenju u tržište rada i općem socijalnom uključenju: (a) poboljšanjem suradnje na razini EU-a između provedbenih tijela država članica u svrhu učinkovitijeg i djelotvornijeg sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog rada; (b) poboljšanjem tehničkih kapaciteta različitih provedbenih tijela država članica kako bi se riješili prekogranični aspekti neprijavljenog rada; (c) podizanjem svijesti država članica o nužnosti djelovanja i poticanjem napora u borbi protiv neprijavljenog rada.
 1.5.2. Dodana vrijednost sudjelovanja
 EU-a
 Sprečavanje i odvraćanje od neprijavljenog rada doprinosi boljem provođenju prava EU-a i nacionalnog prava, posebno u područjima zapošljavanja, radnog prava, zdravstva, zaštite na radu i koordinacije sustava socijalne sigurnosti. U skladu s ciljevima postavljenima u članku 151. djelovanje na razini EU-a u svrhu rješavanja problema neprijavljenog rada doprinijelo bi stvaranju formalnih radnih mjesta, povećanju kvalitete radnih uvjeta, uključenju u tržište rada i općem socijalnom uključenju. Uzimajući u obzir članak 153. UFEU-a prema kojem države članice i Unija imaju zajedničku nadležnost, djelovanjem EU-a podržali bi se napori država članica poboljšanjem suradnje u području odvraćanja od neprijavljenog rada i sprečavanju istog na razini EU-a, povećala bi se djelotvornost i učinkovitost i time donijela dodana vrijednost djelovanju država članica.
 1.5.3. Pouke iz prijašnjih
 sličnih iskustava
 Do sada nije postojao sveobuhvatan pristup koji je uključivao sva relevantna tijela svih država članica za rješavanje problema neprijavljenog rada na razini EU-a.
 1.5.4. Usklađenost i moguća
 sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima
 Temeljna prava: Prijedlog je u skladu sa strategijom EU-a o temeljnim pravima (COM(2010) 573 završna verzija) Strategija Europa 2020.: Inicijativa će doprinijeti stvaranju radnih mjesta i socijalnom uključenju, u sklopu strategije za pametan, održiv i socijalno uključiv rast. (COM (2010) 2020)
 1.6. Trajanje i financijski
 utjecaj
 ̈ Prijedlog/inicijativa ograničenog
 trajanja
 –
 ̈ Prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG
 –
 ̈ Financijski utjecaj od GGGG do GGGG
 n Prijedlog/inicijativa neograničenog
 trajanja
 –
 Provedba s razdobljem pripreme od datuma donošenja
 Odluke,
 –
 nakon čega slijedi sveobuhvatno djelovanje.
 1.7. Predviđena metoda/metode
 upravljanja[33]
 n Izravno upravljanje od strane Komisije
 –
 n njezinih odjela, uključujući njezino osoblje u delegacijama
 Unije;
 –
 ̈ od strane izvršnih agencija;
 ̈ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
 ̈ Neizravno upravljanje delegiranjem zadaća provedbe na:
 –
 ̈ treće zemlje ili tijela koje su one odredile;
 –
 ̈ međunarodne organizacije i njihove agencije (navesti);
 –
 ̈EIB i Europski investicijski fond;
 –
 ̈ tijela na koja se upućuje u članku 208. i članku 209.
 Financijske uredbe;
 –
 ̈ javno-pravna tijela;
 –
 ̈ tijela uređena privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri
 u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva
 –
 ̈ tijela uređena privatnim pravom države članice kojima je
 povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća
 financijska jamstva
 –
 ̈ osobe kojima je povjerena provedba određenih aktivnosti u ZVSP-u
 u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom
 aktu.
 – Ako je označeno više načina
 upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.
 Napomene
 2. MJERE UPRAVLJANJA
 2.1. Pravila nadzora i
 izvješćivanja
 Navesti
 učestalost i uvjete.
 Aktivnosti Platforme ocijenit će se četiri godine nakon stupanja na snagu ove odluke. Procjena će se temeljiti na indikatorima rezultata kao što su kvaliteta suradnje s drugim državama članicama, redovito izvješćivanje i daljnje istraživanje. Procjenom će se utvrditi u kojoj je mjeri Platforma doprinijela postizanju ciljeva Platforme. Ovo će izvješće biti dostavljeno Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija.
 2.2. Sustav upravljanja i kontrole
 2.2.1. Utvrđeni rizik/rizici
 U pogledu pratećih mjera u okviru Programa EU-a za zapošljavanje i socijalne inovacije („EaSI”): u okviru ovog programa izravno upravljanje uključivat će dodjelu ugovora i subvencija za određene aktivnosti i isplatu subvencija vladinim i nevladinim organizacijama. Glavni rizik odnosi se na kapacitet (posebno) manjih organizacija da kvalitetno kontroliraju rashode te osiguraju transparentnost provedenih radnji.
 2.2.2. Informacije o uspostavi
 sustava unutarnje kontrole
 U pogledu pratećih mjera u okviru Programa EU-a za zapošljavanje i socijalne inovacije („EaSI”): koristit će se kontrolne mjere navedene u Uredbi 1296/2013.
 2.2.3. Troškovi i koristi kontrola i
 procjena očekivane razine rizika od pogreške
 2.3. Mjere za sprečavanje
 prijevare i nepravilnosti
 Navesti
 postojeće ili predviđene mjere sprečavanja i zaštite.
 U pogledu pratećih mjera u okviru Programa EU-a za zapošljavanje i socijalne inovacije („EaSI”): koristit će se mjere za sprečavanje prijevare i nepravilnosti navedene u Uredbi 1296/2013.
 3. PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ
 PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1. Naslov/naslovi višegodišnjeg
 financijskog okvira i proračunska linija/linije rashoda na koje se
 prijedlog/inicijativa odnosi
 · Postojeće proračunske linije
 Prema redoslijedu
 naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj [...]Naslov..........................................................] || Dif./nedif. ([34]) || zemalja EFTA-e[35] || zemalja kandidatkinja[36] || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 1 || 04.03.02.01 EaSI || Dif || DA || DA || NE || NE
 1 || 04.01.04.02 EaSI || nedif. || DA || NE || NE || NE
 3.2. Procijenjeni utjecaj na
 rashode
 3.2.1. Sažetak procijenjenog utjecaja
 na rashode
 milijuna EUR (do tri decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjega financijskog okvira || 1 || Pametan i uključiv razvoj
 GU: EMPL || || || Godina 2014.[37] || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. || UKUPNO
  Odobrena sredstva za poslovanje || || || || || || || ||
 04.03.02.01 (EaSI) || Preuzete obveze || (1) || 0,150 || 2,100 || 1,200 || 1,800 || 1,100 || 1,800 || 1,000 || 9,150
 Plaćanja || (2) || 0 || 2,100 || 1,200 || 1,800 || 1,100 || 1,800 || 1,000 || 9,000
 Broj proračunske linije || Preuzete obveze || (1a) || || || || || || || ||
 Plaćanja || (2a) || || || || || || || ||
 Odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe[38] || || || || || || || ||
 04.01.04.02 (EaSI) || || (3) || 0,115 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 1,459
 UKUPNA odobrena sredstva za GU EMPL || Preuzete obveze || = 1 + 1a + 3 || 0,265 || 2,324 || 1,424 || 2,024 || 1,324 || 2,024 || 1,224 || 10,609
 Plaćanja || = 2 + 2a +3 || 0,115 || 2,324 || 1,424 || 2,024 || 1,324 || 2,024 || 1,224 || 10,459
  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) || 0,150 || 2,100 || 1,200 || 1,800 || 1,100 || 1,800 || 1,000 || 9,150
 Plaćanja || (5) || 0 || 2,100 || 1,200 || 1,800 || 1,100 || 1,800 || 1,000 || 9,000
  UKUPNA odobrena sredstva administrativne naravi koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) || 0,115 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 1.459
 UKUPNA odobrena sredstva za NASLOV <....> višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || = 4 + 6 || 0.265 || 2,324 || 1,424 || 2,024 || 1,324 || 2,024 || 1,224 || 10,609
 Plaćanja || = 5 + 6 || 0,115 || 2,324 || 1,424 || 2,024 || 1,324 || 2,024 || 1,224 || 10.459
 Plaćanja || = 5 + 6 || || || || || || || ||
 Naslov višegodišnjega financijskog okvira || 5 || „Administrativni rashodi”
 milijuna EUR (do tri decimalna mjesta)
 || || || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. || UKUPNO
 GU: EMPL || ||
  Ljudski resursi || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 2,310
  Ostali administrativni rashodi || || || || || || || ||
 UKUPNO GU EMPL || Odobrena sredstva || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 2,310
 UKUPNA odobrena sredstva za NASLOV 5 višegodišnjega financijskog okvira || (Ukupno obveze = ukupno plaćanja) || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 2,310
 milijuna EUR (do tri decimalna mjesta)
 || || || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. || UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva za NASLOVE 1 do 5 višegodišnjega financijskog okvira || Preuzete obveze || 0,595 || 2,654 || 1,754 || 2,354 || 1,654 || 2,354 || 1,554 || 12,919
 Plaćanja || 0,445 || 2,654 || 1,754 || 2,354 || 1,654 || 2,354 || 1,554 || 12,769
 3.2.2. Procijenjeni utjecaj na
 odobrena sredstva za poslovanje
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje odobrenih sredstava
 za poslovanje
 –
 n Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje odobrenih sredstava
 za poslovanje, kako je objašnjeno u nastavku:
 Odobrena sredstva za preuzimanje obveza u milijunima
 EUR (do tri decimalna mjesta)
 Navesti ciljeve i rezultate ò || || || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. || UKUPNO
 REZULTATI
 Vrsta[39] || Prosječni trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ukupni broj || Ukupan trošak
 POSEBNI CILJ br. 1.[40]: Potpora razvoju, provedbi, nadzoru i procjeni instrumenata Unije, politika i relevantnog prava i promicanje politika koje se donose na temelju dokaza, socijalnih inovacija i socijalnog napretka, u suradnji sa socijalnim partnerima, organizacijama civilnog društva i javnim i privatnim tijelima.
 Razmjena najboljih praksi i informacija, obuke, povećanje tehničkog kapaciteta u svrhu poboljšanja suradnje, podizanje svijesti || Baza znanja, zajedničke smjernice itd., zajedničke radnje, razmjena osoblja, aktivnosti obuke, kampanje, strategije, evaluacija || 0,366 || 1 || 0,15 || 4 || 2,100 || 4 || 1,200 || 4 || 1,800 || 4 || 1,100 || 4 || 1.800 || 4 || 1,000 || 25 || 9,150
 || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1 || 1 || 0,150 || 4 || 2,100 || 4 || 1,200 || 4 || 1,800 || 4 || 1,100 || 4 || 1,800 || 4 || 1,000 || 25 || 9,150
 UKUPNI TROŠAK || 1 || 0,150 || 4 || 2,100 || 4 || 1,200 || 4 || 1,800 || 4 || 1,100 || 4 || 1,800 || 4 || 1,000 || 25 || 9,150
 3.2.3. Procijenjeni utjecaj na
 odobrena sredstva administrativne prirode
 3.2.3.1. Sažetak
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje odobrenih sredstava
 administrativne prirode
 –
 n Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje odobrenih sredstava
 administrativne prirode, kako je objašnjeno u nastavku:
 milijuna EUR (do tri
 decimalna mjesta)
 || Godina 2014.[41] || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. || UKUPNO
 NASLOV 5 višegodišnjega financijskog okvira || || || || || || || ||
 Ljudski resursi || 0,33 || 0,33 || 0,33 || 0,33 || 0,33 || 0,33 || 0,33 || 2,31
 Ostali administrativni rashodi || || || || || || || ||
 Međuzbroj NASLOV 5 višegodišnjega financijskog okvira || || || || || || || ||
 Izvan NASLOVA 5[42] višegodišnjega financijskog okvira || || || || || || || ||
 Ljudski resursi || || || || || || || ||
 Ostali rashodi administrativne prirode || 0,115 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 1,459
 Međuzbroj izvan NASLOVA 5 višegodišnjega financijskog okvira || || || || || || || ||
 UKUPNO || 0,445 || 0,554 || 0,554 || 0,554 || 0,554 || 0,554 || 0,554 || 3,769
 Potrebna odobrena
 sredstva za ljudske resurse pokrit će se odobrenim sredstvima glavne
 uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su
 preraspoređena unutar glavne uprave te, po potrebi, bilo kojim dodatnim
 sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg
 postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 3.2.3.2. Procijenjene potrebe u
 pogledu ljudskih resursa
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje ljudskih resursa.
 –
 n Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje ljudskih resursa,
 kako je objašnjeno u nastavku:
 Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog
 vremena
 || || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020.
 ||  Plan radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje) || ||
 || XX 01 01 01 (sjedišta i predstavništva Komisije) (dva administratora + 0,5 asistent) || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5
 || XX 01 01 02 (delegacije) || || || || || || ||
 || XX 01 05 01 (neizravno istraživanje) || || || || || || ||
 || 10 01 05 01 (izravno istraživanje) || || || || || || ||
  Vanjsko osoblje (u ekvivalentima punog radnog vremena: EPRV)[43] ||
 || XX 01 02 01 (UO, UNS, UsO, iz „opće omotnice”) || || || || || || ||
 || XX 01 02 02 (UD, LD, UNS, INT i JED u delegacijama) || || || || || || ||
 || XX 01 04 gg[44] || - u sjedištima || || || || || || ||
 || - u delegacijama || || || || || || ||
 || XX 01 05 02 (UO, UNS, UsO – neizravno istraživanje) || || || || || || ||
 || 10 01 05 02 (UO, UsO, UNS – izravno istraživanje) || || || || || || ||
 || Ostale proračunske linije (navesti) || || || || || || ||
 || UKUPNO || || || || || || ||
 XX je dotično
 područje politike ili proračunska glava.
 Potrebe za ljudskim
 resursima pokrit će se osobljem iz glavne uprave koje je već
 dodijeljeno za upravljanje djelovanjem i/ili je preraspoređeno unutar
 glavne uprave te, po potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu
 dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele
 sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje (dva administratora + 0,5 asistent) || Administrator 1: pregled aktivnosti u vezi s neprijavljenim radom, organizacija rada tajništva Platforme, organizacija sastanaka Platforme, uključujući pripremanje nacrta dnevnog reda, rasprava o dokumentima i nacrtima zapisnika sastanaka. Koordinacija suradnje. Koordinacija poziva za prijedloge/ponude Administrator 2: pregled operativnih aktivnosti Platforme, kao što su upravljanje bazom znanja, zajedničke obuke, inspekcije, razmjena osoblja, objava zajedničkih dokumenata itd. Podrška koordinaciji suradnje. Podrška za pozive za prijedloge/ponude 0,5 asistent: administrativna podrška tajništvu, uključujući upravljanje dokumentima, organizaciju sastanaka (rezervacija soba, pozivnice, dokumentacija za naknadu troškova itd.), dijeljenje dokumenata za sastanak, opća korespondencija.
 Vanjsko osoblje ||
 3.2.4. Usklađenost s
 tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 –
 n Prijedlog/inicijativa u skladu je s postojećim višegodišnjim
 financijskim okvirom.
 –
 ̈ Prijedlog/inicijativa uključuje reprogramiranje
 odgovarajućeg naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
 Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te
 navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za
 financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjega financijskog okvira[45].
 Objasniti što je potrebno te navesti odgovarajuće
 proračunske linije i iznose.
 3.2.5. Doprinos trećih osoba
 –
 n Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sufinanciranje
 trećih strana.
 –
 ̈ Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema
 sljedećoj procjeni:
 Odobrena sredstva u milijunima EUR (do 3 decimalna
 mjesta)
 || Godina N || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina N+3 || Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidi točku 1.6.) || Ukupno
 Navesti tijelo koje sufinancira || || || || || || || ||
 UKUPNA sredstva sufinanciranja || || || || || || || ||
 3.3. Procijenjeni utjecaj na
 prihode
 –
 n Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode
 –
 ̈ Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak:
 –
 ̈ na vlastita sredstva
 –
 ̈ na razne prihode
 milijuna EUR (do tri decimalna mjesta)
 Proračunska linija u okviru prihoda: || Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu || Učinak prijedloga/inicijative[46]
 Godina N || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina N+3 || Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidi točku 1.6.)
 Članak ............. || || || || || || || ||
 Za razne namjenske
 prihode navesti odgovarajuću proračunsku liniju/linije u okviru
 rashoda.
 Navesti metodu
 izračuna utjecaja na prihode.
 [1] Komunikacija Komisije „Jačanje borbe protiv
 neprijavljenog rada” COM(2007)628, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52007DC0628:EN:HTML
 [2] Vidi Ocjenu učinka u vezi s uspostavom Europske
 platforme za poboljšanje suradnje u području sprečavanja i
 odvraćanja od neprijavljenog rada, Prilog II.
 [3] Sve brojke dobivene su izravnim anketama koje su se
 temeljile na neposrednim razgovorima s građanima EU-a. To znači da
 svijest, nacionalne definicije, transparentnost neprijavljenog rada i
 povjerenje u osobu koja postavlja pitanja predstavljaju bitne čimbenike za
 građane kojima im se omogućuje da spomenu da su obavljali
 neprijavljeni rad ili da su imali koristi od neprijavljenog rada.
 [4] Posebna anketa Eurobarometra 402 „Neprijavljeni rad u
 Europskoj uniji” http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_402_en.pdf
 [5] Europska komisija, Zapošljavanje i društveni razvoji u
 Europi u 2013., Luxembourg, 2014.
 [6] Komunikacija Komisije „Europa 2020. – Strategija za
 pametan, održiv i uključiv rast”, COM (2010)2020 od 3. ožujka
 2010.
 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:2020:FIN:EN:PDF
 Komunikacija
 Komisije „Program za nove vještine i radna mjesta: europski doprinos punoj
 zaposlenosti” COM 2010(682) od 23. studenoga 2010.
 [7] Komunikacija „Prema oporavku s visokom stopom
 zaposlenosti ”, COM(2012) 173 završna verzija od 18. travnja 2012.
 [8] 2010/707/EU Odluka Vijeća od 21. listopada
 2010. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica
 [9] http://ec.europa.eu/europe2020/making-it-happen/country-specific-recommendations/index_en.htm
 [10] http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P7-TA-2014-0012
 [11] U Njemačkoj sporazumi između Saveznog
 ministarstva financija i socijalnih partnera u uslužnim sektorima
 građevinarstva, pružanja soboslikarskih usuga i tekstilne industrije, u
 Bugarskoj uspostava nacionalnog centra „Pravila poslovanja”, a u Luksemburgu
 uvođenje identifikacijske iskaznice za sve radnike na gradilištu.
 [12] Posebna anketa Eurobarometra 402 „Neprijavljeni rad u
 Europskoj uniji” 2013.
 [13] Vidi Ocjenu učinka o uspostavi Europske platforme za
 poboljšanje suradnje u području sprečavanja i odvraćanja od
 neprijavljenog rada, poglavlje 3.2.2. tablica 1.
 [14] „Zajedno
 u borbi protiv neprijavljenog rada u Europi: Studija izvedivosti o uspostavi
 Europske platforme za suradnju između inspektorata rada i drugih
 relevantnih nadzornih i provedbenih tijela u svrhu sprečavanja i borbe
 protiv neprijavljenog rada”, Regioplan 2010. http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6676&langId=en
 [15] Posebna anketa Eurobarometra 402 „Neprijavljeni rad u
 Europskoj uniji” 2013. http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_402_en.pdf
 [16] „Rješavanje
 problema neprijavljenog rada u 27 država članica Europske unije i
 Norveškoj. Pristupi i mjere od 2008.”, Eurofound 2013. http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef13243.htm
 [17] http://www.eurofound.europa.eu/areas/labourmarket/tackling/search.php
 [18] „Savjetovanje
 sa socijalnim partnerima prema članku 154. UFEU-a o poboljšanju
 suradnje na razini EU-a u području sprečavanja i odvraćanja od
 neprijavljenog rada ”, dokument za savjetovanje C(2013)4145 http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=10345&langId=en
 [19] „Druga faza savjetovanja sa socijalnim partnerima prema
 članku 154. UFEU-a o poboljšanju suradnje na razini EU-a u
 području sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog rada ”
 C(2014)452 završna verzija
 http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=11424&langId=en
 [20] Za više pojedinosti vidi Ocjenu učinka o uspostavi
 Europske platforme za poboljšanje suradnje u području sprečavanja i
 odvraćanja od neprijavljenog rada, Prilog I.
 [21] Uredba (EU) br. 1296/2013 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 11. prosinca 2013. o Programu Europske unije za
 zapošljavanje i socijalne inovacije („EaSI”) i izmjeni Odluke
 br. 283/2010/EU o uspostavi Europskoga mikrofinancijskog instrumenta za
 zapošljavanje i socijalnu uključenost
 [22] SL C , , str. .
 [23] SL C , , str. .
 [24] Komunikacija Komisije „Prema oporavku s visokom stopom
 zaposlenosti” COM (2012)173 od 18. travnja 2012. http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=101&newsId=1270&furtherNews=yes
 [25] Odluka Vijeća 2010/707/EU od 21. listopada 2010.
 o smjernicama za politike zapošljavanja država članica
 (SL L 308, 24.11.2010., str. 46)
 [26] Smjernice su zadržane za 2011., 2012. i 2013.
 [27] Rezolucija
 Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o učinkovitim
 inspekcijima rada kao strategije za poboljšanje radnih uvjeta u Europi
 (2013/2112/INI) http://www.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?lang=en&reference=2013/2112(INI)
 [28] Komunikacija Komisije „Jačanje borbe protiv
 neprijavljenog rada” COM(2007)628 od 24. listopada 2007. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52007DC0628:EN:HTML
 [29] Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od
 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka
 i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995.,
 str. 31.)
 [30] Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom
 osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju
 takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.)
 [31] ABM: Activity-Based Management (upravljanje po
 djelatnostima) – ABB: Activity-Based Budgeting (priprema proračuna na
 temelju djelatnosti)
 [32] Kako se navodi u članku 54. stavku
 2. točkama (a) i (b) Financijske uredbe.
 [33] Pojedinosti o načinima upravljanja i upućivanja
 na Financijsku uredbu mogu se naći na internetskoj stranici BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [34] Dif. = diferencirana odobrena sredstva / nedif.
 = nediferencirana odobrena sredstva.
 [35] EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 [36] Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne
 zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
 [37] Godina N je godina početka provedbe
 prijedloga/inicijative.
 [38] Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi
 za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”),
 neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
 [39] Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se
 isporučuju (npr.: broj financiranih studentskih razmjena, kilometri
 izgrađenih prometnica itd.).
 [40] Kako je opisano u točki 1.4.2. „Posebni
 cilj/ciljevi...”.
 [41] Godina N je godina početka provedbe
 prijedloga/inicijative.
 [42] Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi
 za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”),
 neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
 [43] UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno
 osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjak;
 UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u
 delegacijama).
 [44] U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih
 sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
 [45] Vidi točke 19. i 24. Međuinstitucijskog
 sporazuma (za razdoblje 2007. – 2013.).
 [46] Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima
 (carine, pristojbe na šećer), navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to
 jest bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.


type: contracts

text:
 4.8.2016
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 211/86
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 125/2015
 ze dne 30. dubna 2015,
 kterým se mění příloha XXI (Statistika) Dohody o EHP [2016/1308]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1397/2014 ze dne 22. října 2014, kterým se mění nařízení (EU) č. 318/2013 o přijetí programu modulů ad hoc na období 2016 až 2018 pro výběrové šetření pracovních sil stanovené podle nařízení Rady (ES) č. 577/98 (1), má být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Příloha XXI Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V bodě 18at (nařízení Komise (EU) č. 318/2014) přílohy XXI Dohody o EHP se doplňují slova a odrážka:
 „ve znění:
 —
 32014 R 1397: nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1397/2014 ze dne 22. října 2014 (Úř. věst. L 370, 30.12.2014, s. 42)“.
 Článek 2
 Znění nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1397/2014 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. května 2015 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 30. dubna 2015.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Gianluca GRIPPA
 (1) Úř. věst. L 370, 30.12.2014, s. 42.
 (*) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.