type: contracts

text:
 |
 22011A0618(01)
 Protokoll mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega
 Euroopa Liidu Teataja L 160 , 18/06/2011 Lk 0003 - 0018
 Protokollmis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisegaEUROOPA LIITjaEUROOPA ÜHENDUSjaŠVEITSI KONFÖDERATSIOONjaLIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK,edaspidi "lepinguosalised",VÕTTES ARVESSE 26. oktoobril 2004. aastal allakirjutatud Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist lepingut Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja arendamisega [1] (edaspidi "assotsieerimisleping"),TULETADES MEELDE, ET selle artikkel 16 sätestab võimaluse, et Liechtensteini Vürstiriik võib kõnealuse lepinguga protokolli kaudu ühineda,ARVESTADES Liechtensteini Vürstiriigi geograafilist asukohta,ARVESTADES Liechtensteini Vürstiriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisi tihedaid sidemeid, mille tunnistuseks on Liechtensteini Vürstiriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel kontrollide kaotamine sisepiiridel,ARVESTADES Liechtensteini Vürstiriigi soovi säilitada ja luua sisepiiride kontrollita ala kõikide Schengeni riikide vahel ning sellest tulenevat soovi ühineda Schengeni acquis’ga,ARVESTADES 18. mail 1999 sõlmitud Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelist lepingut, [2] millega need kaks riiki ühinesid Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega,ARVESTADES, ET on soovitav, et Liechtensteini Vürstiriik ühineks Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega samadel alustel kui Island, Norra ja Šveits,ARVESTADES, ET Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel tuleks sõlmida protokoll, millega sätestatakse Liechtensteinile samasugused õigused ja kohustused nagu need, milles leppisid kokku ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu ning teiselt poolt Island, Norra ja Šveits,ARVESTADES, ET Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotise sätteid ja kõnealuse jaotise alusel vastuvõetud õigusakte ei kohaldata Taani Kuningriigi suhtes Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitlevast protokollist lähtuvalt, ja et otsused, mille eesmärk on edasi arendada Schengeni acquis’d kõnealuse jaotise kohaselt, mille Taani on ülevõtnud oma siseriiklikku õigusesse, loovad Taani ja teiste liikmesriikide vahele ainult rahvusvahelise õiguse kohustusi,ARVESTADES, ET Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik osalevad teatavates Schengeni acquis’ sätetes vastavalt otsustele, mille aluseks on protokoll Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimise kohta, ja mis on liidetud Euroopa Liidu lepinguga ja Euroopa Ühenduse asutamislepinguga [3],ARVESTADES, ET on vajalik tagada, et riigid, kellega Euroopa Liit on Schengeni acquis’ rakendamiseks, kohaldamiseks ja edasiarendamiseks assotsieerunud, kohaldaksid kõnealust acquis’d ka omavahelistes suhetes,ARVESTADES, ET Schengeni acquis’ tõrgeteta toimimine eeldab, et käesolevat protokolli kohaldatakse samal ajal selliste lepingutega, mis on sõlmitud Schengeni acquis’ rakendamise ja edasiarendamisega ühinenud või selles osalevate lepinguosaliste vahel ning mis reguleerivad nende omavahelisi suhteid,VÕTTES ARVESSE protokolli Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi kindlaksmääramise kriteeriume ja mehhanisme [4],PIDADES SILMAS Schengeni acquis’ ja ühenduse õigustiku vahelisi seoseid, mis käsitlevad mõnes liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi kindlaksmääramise kriteeriume ja mehhanisme ja Eurodaci süsteemi kasutuselevõttu,ARVESTADES, ET kõnealune seos eeldab, et Schengeni acquis’d kohaldatakse samal ajal ühenduse õigustikuga, mis käsitleb liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi kindlaksmääramise kriteeriume ja mehhanisme ning Eurodaci süsteemi kasutuselevõttu,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi "assotsieerimisleping") artikli 16 kohaselt ühineb Liechtensteini Vürstiriik (edaspidi "Liechtenstein") assotsieerimislepinguga käesolevas protokollis sätestatud tingimuste alusel.Lepinguga ühinemine loob lepinguosaliste vahele käesoleva protokolliga sätestatud eeskirjadele ja menetlustele vastavad vastastikused õigused ja kohustused.Aritkkel 21. Liechtenstein rakendab ja kohaldab assotsieerimislepingu lisades A ja B loetletud Schengeni acquis' sätted, nagu neid kohaldatakse Euroopa Liidu liikmesriikide suhtes kõnealustes lisades ettenähtud tingimuste kohaselt.2. Lisaks sellele rakendab ja kohaldab Liechtenstein käesoleva protokolli lisas loetletud Euroopa Liidu ja Euroopa Ühenduse õigusaktide sätteid, millega on asendatud või edasiarendatud Schengeni acquis’ sätteid.3. Liechtenstein kiidab heaks, rakendab ja kohaldab Schengeni acquis’ muutmisel või edasiarendamisel vastu võetud Euroopa Liidu ja Euroopa Ühenduse õigusakte ja meetmeid, mille suhtes on koostoimes käesoleva protokolliga kohaldatud assotsieerimislepingus sätestatud menetlusi, ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist.Artikkel 3Liechtensteini suhtes kohaldatakse assotsieerimislepingu artikli 3 lõigetes 1–4, artiklites 4–6, artiklites 8–10, artikli 11 lõigetes 2, 3 ja 4 ja artiklis 13 sätestatud õigusi ja kohustusi.Artikkel 4Assotsieerimislepingu artikliga 3 asutatud segakomitee eesistuja ametikoht kuulub ekspertide tasandil Euroopa Liidu esindajale. Ministrite ja kõrgemate ametnike tasandil on segakomitee eesistujaks kuuekuulise tähtaja jooksul vaheldumisi vastavalt Euroopa Liidu esindaja ning Liechtensteini või Šveitsi valitsuse esindaja.Artikkel 51. Artiklis 2 viidatud küsimustega seotud uute õigusaktide ja meetmete vastuvõtmine jääb Euroopa Liidu pädeva institutsiooni alluvusse. Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, jõustuvad kõnealused õigusaktid ja meetmed Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, nende vastavate asjaomaste liikmesriikide ja Liechtensteini suhtes samal ajal, välja arvatud kui nimetatud õigusaktides või meetmetes ei sätestata sõnaselgelt teisiti. Sellisel juhul võetakse segakomitees arvesse Liechtensteini nimetatud aega, et ta saaks täita oma põhiseadusest tulenevaid nõudeid.2. a) Euroopa Liidu Nõukogu (edaspidi "nõukogu") teavitab Liechtensteini kohe nende lõikes 1 viidatud õigusaktide ja meetmete vastuvõtmisest, mille suhtes kohaldatakse protokollis sätestatud menetlusi. Liechtenstein otsustab, kas nõustuda nende sisuga ning kas rakendada neid oma õiguskorra raames. Kõnealune otsus tehakse nõukogule ja Euroopa Ühenduste Komisjonile (edaspidi "komisjon") teatavaks kolmekümne päeva jooksul alates nimetatud õigusaktide või meetmete vastuvõtmisest.b) Kui nimetatud õigusakti või meetme sisu saab olla Liechtensteini jaoks siduv üksnes pärast põhiseadusest tulenevate nõuete täitmist, teavitab Liechtenstein sellest nõukogu ja komisjoni samal ajal nimetatud teatavaks tegemisega. Liechtenstein teavitab viivitamata nõukogu ja komisjoni kirjalikult kõigi põhiseadusest tulenevate nõuete täitmisest. Kui referendumi korraldamine ei ole vajalik, toimub teavitamine hiljemalt kolmekümne päeva jooksul pärast referendumi tähtaja möödumist. Kui referendum on vajalik, on Liechtensteinil teavitamiseks aega kaheksateist kuud alates nõukogu teatise avaldamise kuupäevast. Alates õigusakti või meetme Liechtensteini suhtes jõustumiseks ettenähtud kuupäevast ja kuni kõikide põhiseadusest tulenevate nõuete täitmisest teatamiseni rakendab Liechtenstein võimaluse korral nimetatud õigusakti või meedet ajutiselt.Kui Liechtenstein ei saa asjaomast õigusakti või meedet ajutiselt rakendada ning kui see põhjustab probleeme, mis takistavad Schengeni koostööd, uurib olukorda segakomitee. Euroopa Liit ja Euroopa Ühendus võivad Schengeni koostöö tõrgeteta toimimise tagamiseks võtta Liechtensteini suhtes proportsionaalseid asjakohaseid meetmeid.3. Liechtenstein nõustumine lõikes 2 viidatud õigusaktide ja meetmete sisuga loob õigused ja kohustused ühelt poolt Liechtensteini ning teiselt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja nende liikmesriikide, kelle suhtes need õigusaktid ja meetmed on siduvad, ning Šveitsi vahel.4. Juhul kui:a) Liechtenstein teatab otsusest mitte nõustuda lõikes 2 viidatud õigusakti või meetme sisuga, mille suhtes on kohaldatud käesoleva protokolli kohast menetlust, võib) Liechtenstein ei teavita lõike 2 punktis a või lõike 5 punktis a sätestatud 30-päevase tähtaja jooksul;c) Liechtenstein ei teavita hiljemalt kolmekümne päeva jooksul pärast referendumi tähtaja möödumist, või referendumi puhul lõike 2 punktis b sätestatud kaheksateistkuulise tähtaja jooksul või ei näe ette samas lõikes sätestatud ajutist rakendamist alates asjaomase õigusakti või meetme jaoks sätestatud jõustumiskuupäevast.Käesolev protokoll loetakse lõpetatuks, kui segakomitee ei otsusta pärast protokolli jätkamise viiside põhjalikku läbivaatamist üheksakümne päeva jooksul teisiti. Käesoleva protokolli kehtivuse lõpetamine jõustub kolme kuu pärast peale 90-päevase ajavahemiku möödumist.5. a) Kui uue õigusakti või meetme sätetest tulenevalt ei ole liikmesriikidel enam õigust allutada vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitlevate taotluste täitmist või mõnest muust liikmesriigist tõendite hankimise tunnustamist või läbiotsimisordeneid vastavalt Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni [5] artiklis 51 esitatud tingimustele, võib Liechtenstein teavitada nõukogu ja komisjoni lõike 2 punktis a viidatud 30päevase ajavahemiku jooksul, et Liechtenstein nende sätetega ei nõustu või ei rakenda neid sätteid oma siseriikliku õiguskorra raames, juhul kui neid kohaldatakse läbiotsimis- ja arestimistaotluste või -korralduste suhtes, mida kasutatakse otseste maksudega seotud kuritegude uurimisel või süüdistuse esitamisel, mis ei ole Liechtensteinis sooritamise korral Liechtensteini seaduste kohaselt vabadusekaotusega karistatavad. Sellisel juhul ei kaota protokoll vastupidiselt lõike 4 sätetele kehtivust.b) Segakomitee koguneb hiljemalt kahe kuu jooksul pärast ühe oma liikme taotlust ning, arvestades rahvusvahelisel tasemel toimunud arenguid, arutleb punkti a kohase teavitamise järel tekkinud olukorra üle.Kui segakomitee on jõudnud ühehäälselt kokkuleppele, mille kohaselt Liechtenstein nõustub ja rakendab uue akti või uue meetme olulised sätted täielikult, kohaldatakse lõike 2 punkti b ning lõiked 3 ja 4. Lõike 2 punkti b esimeses lauses viidatud teave esitatakse 30 päeva jooksul pärast segakomitees saavutatud kokkulepet.Artikkel 6Täites oma kohustusi vastavalt Schengeni infosüsteemile ja viisainfosüsteemile, võib Liechtenstein Schengeni infosüsteemile ja viisainfosüsteemile juurdepääsul kasutada Šveitsi tehnilist infrastruktuuri.Artikkel 7Käesoleva protokolli rakendamisega kaasnevatest halduskuludest tasub Liechtenstein Euroopa Ühenduse üldeelarvesse aastas 0,071 % 8100000-eurosest üldsummast vastavalt iga-aastasele kohandusele, pidades silmas Euroopa Liidus esinevat inflatsiooni.Artikkel 81. Käesolev protokoll ei mõjuta Euroopa Majanduspiirkonna lepingut ega muid Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini vahel sõlmitud lepinguid.2. Käesolev protokoll ei mõjuta tulevasi lepinguid, mis sõlmitakse ühelt poolt Liechtensteini ning teiselt poolt ühe või enama liikmesriigi vahel, juhul kui need on kooskõlas käesoleva protokolliga. Kui need lepingud ja käesolev protokoll ei ole kooskõlas, kohaldatakse viimatinimetatut.3. Käesolev protokoll ei mõjuta tulevasi lepinguid, mis võidakse sõlmida Liechtensteini ning Euroopa Ühenduse vahel, nagu ka lepinguid Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning Liechtensteini vahel või Euroopa Liidu lepingu artiklite 24 ja 38 alusel sõlmitavaid lepinguid.4. Käesolev protokoll ei mõjuta Liechtensteini ja Šveitsi vahelisi lepinguid, juhul kui need on kooskõlas käesoleva protokolliga. Kui need lepingud ja käesolev protokoll ei ole kooskõlas, kohaldatakse viimatinimetatut.Artikkel 91. Käesolev protokoll jõustub ühe kuu möödumisel päevast, mil hoiulevõtjana tegutsev nõukogu peasekretär on teinud kindlaks, et täidetud on kõik ametlikud nõuded seoses nende lepinguosaliste poolt või nimel nõusoleku avaldamisega, kelle jaoks käesolev protokoll muutub siduvaks.2. Käesoleva protokolli artikleid 1 ja 4 ning artikli 5 lõike 2 punkti a esimest lauset ja assotsieerimislepingu artikli 3 lõigetes 1–4 ning artiklites 4–6 sätestatud õigusi ja kohustusi kohaldatakse Liechtensteinile ajutiselt alates käesoleva protokolli allakirjutamise päevast.3. Pärast käesolevale protokollile allakirjutamist, kuid enne selle jõustumist vastu võetud õigusaktide või meetmete suhtes algab artikli 5 lõike 2 punkti a viimases lauses viidatud 30päevane ajavahemik käesoleva protokolli jõustumise päevast.Artikkel 101. Liechtenstein jõustab artiklis 2 viidatud sätted kuupäeval, mille on määranud nõukogu, kes tegutseb artiklis 2 osutatud sätteid kohaldavate liikmesriikide valitsuste esindajate ühehäälse otsuse alusel, pärast segakomiteega konsulteerimist, ja olles teinud kindlaks, et Liechtenstein on täitnud asjakohaste sätete rakendamise eeltingimused.Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsusi esindavad vastavad nõukogu liikmed võtavad otsustamisest osa niivõrd, kuivõrd otsus käsitleb selliseid Schengeni acquis’ sätteid ja sellel põhinevaid või sellega muul viisil seotud õigusakte, milles nimetatud liikmesriigid osalevad.Nõukogu liikmed, kes esindavad liikmesriikide valitsusi, kelle suhtes kohaldatakse vastavalt ühinemislepingule ainult teatavaid artiklis 2 viidatud sätteid, osalevad otsuse vastuvõtmisel niivõrd, kuivõrd see käsitleb Schengeni acquis’ neid sätteid, mis on juba nende vastavate liikmesriikide suhtes kohaldatavad.2. Lõikes 1 viidatud sätete rakendamine loob õigused ja kohustused ühelt poolt Šveitsi ja Liechtensteini vahel ning teiselt poolt Liechtensteini ja olenevalt olukorrast Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja liikmesriikide vahel, niivõrd kuivõrd need sätted on nende suhtes siduvad.3. Käesolevat protokolli kohaldatakse ainult siis, kui rakendatakse ka assotsieerimislepingu artiklis 13 viidatud lepinguid, mille Liechtenstein sõlmib.4. Lisaks sellele tuleks käesolevat protokolli kohaldada ainult siis, kui rakendatakse ka Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist protokolli Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb mõnes liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi kindlaksmääramise kriteeriume ja mehhanisme.Artikkel 111. Käesoleva protokolli võib denonsseerida Liechtenstein või Šveits või nõukogu oma liikmete ühehäälse otsusega. Hoiulevõtjat teavitatakse denonsseerimisest ja denonsseerimine jõustub kuus kuud pärast teavitamist.2. Kui käesoleva protokolli või assotsieerimislepingu denonsseerib Šveits või kui assotsieerimisleping Šveitsi suhtes lõpetatakse, jäävad assotsieerimisleping ja käesolev protokoll ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Liechtensteini vaheliste suhete suhtes jõusse. Sellisel juhul teeb nõukogu otsuse vajalike meetmete kohta pärast konsulteerimist Liechtensteiniga. Kõnealused meetmed on Liechtensteini suhtes siduvad ainult siis, kui Liechtenstein nendega nõustub.3. Käesolev protokoll loetakse lõpetatuks, kui Liechtenstein lõpetab mõne assotsieerimislepingu artiklis 13 viidatud Liechtensteini poolt sõlmitud lepingu või artikli 10 lõikes 4 viidatud protokolli.Artikkel 12Käesolev protokoll koostatakse kolmes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kõik tekstid on võrdselt autentsed.Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale konventsioonile alla kirjutanud.Съставено в Брюксел на двадесет и осми февруари две хиляди и осма година.Hecho en Bruselas, el veintiocho de febrero de dos mil ocho.V Bruselu dne dvacátého osmého února dva tisíce osm.Udfærdiget i Bruxelles den otteogtyvende februar to tusind og otte.Geschehen zu Brüssel am achtundzwanzigsten Februar zweitausendacht.Kahe tuhande kaheksanda aasta veebruarikuu kahekümne kaheksandal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι οκτώ Φεβρουαρίου δύο χιλιάδες οκτώ.Done at Brussels on the twenty-eighth day of February in the year two thousand and eight.Fait à Bruxelles, le vingt-huit février deux mille huit.Fatto a Bruxelles, addì ventotto febbraio duemilaotto.Briselē, divtūkstoš astotā gada divdesmit astotajā februārī.Priimta du tūkstančiai aštuntų metų vasario dvidešimt aštuntą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év február huszonnyolcadik napján.Magħmul fi Brussell, fit- tmienja u għoxrin jum ta’ Frar tas-sena elfejn u tmienja.Gedaan te Brussel, de achtentwintigste februari tweeduizend acht.Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego ósmego lutego roku dwa tysiące ósmego.Feito em Bruxelas, em vinte e oito de Fevereiro de dois mil e oito.Încheiat la Bruxelles, la douăzeci și opt februarie în anul două mii opt.V Bruseli dňa dvadsiateho ôsmeho februára dvetisícosem.V Bruslju, dne osemindvajsetega februarja leta dva tisoč osem.Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.Som skedde i Bryssel den tjugoåttonde februari tjugohundraåtta.За Европейския съюзPor la Unión EuropeaZa Evropskou uniiFor Den Europæiske UnionFür die Europäische UnionEuroopa Liidu nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΈνωσηFor the European UnionPour l'Union européennePer l'Unione europeaEiropas Savienības vārdāEuropos Sajungos varduAz Európai Unió részérőlGħall-Unjoni EwropeaVoor de Europese UnieW imieniu Unii EuropejskiejPela União EuropeiaPentru Uniunea EuropeanăZa Európsku úniuZa Evropsko unijoEuroopan unionin puolestaPå Europeiska unionens vägnar+++++ TIFF +++++За Европейската общностPor la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduAz Európai Közösség részérőlGħall-Komunità EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaPentru Comunitatea EuropeanăZa Európske spoločenstvoZa Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnar+++++ TIFF +++++За Конфедерация ШвейцарияPor la Confederación SuizaZa Švýcarskou konfederaciFor Det Schweiziske ForbundFür die Schweizerische EidgenossenschaftŠveitsi Konföderatsiooni nimelΓια την Ελβετική ΣυνομοσπονδίαFor the Swiss ConfederationPour la Confédération SuissePer la Confederazione svizzeraŠveices Konfederācijas vārdāŠveicarijos Konfederacijos varduA Svájci Államszövetség részérőlGħall-Konfederazzjoni ŻvizzeraVoor de Zwitserse BondsstaatW imieniu Konfederacji SzwajcarskiejPela Confederação SuíçaPentru Confederația ElvețianăZa Švajčiarskou konfederáciuZa Švicarsko konfederacijoSveitsin valaliiton puolestaFör Schweiziska edsförbundet+++++ TIFF +++++За Княжество ЛихтенщайнPor el Principado de LiechtensteinZa Lichtenštejnské knížectvíFor Fyrstendømmet LiechtensteinFür das Fürstentum LiechtensteinLiechtensteini Vürstiriigi nimelΓια το Πριγκιπάτο του ΛιχτενστάινFor the Principality of LiechtensteinPour la Principauté de LiechtensteinPer il Principato del LiechtensteinLihtenšteinas Firstistes vārdāLichtenšteino Kunigaikštystės varduA Liechtensteini Hercegség részérőlGħall-Prinċipat ta’ LiechtensteinVoor het Vorstendom LiechtensteinW imieniu Księstwa LiechtensteinuPelo Principado do LiechtensteinPentru Principatul LiechtensteinZa Lichtenštajnské kniežatstvoZa Kneževino LihtenštajnLiechtensleinin ruhtinaskunnan puolestaFör Furstendömet Liechtenstein+++++ TIFF +++++[1] ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.[2] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.[3] Vastavalt EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20 ja EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.[4] Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 39.[5] Konventsioon, millega rakendatakse Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel 14. juunil 1985. aastal sõlmitud Schengeni lepingut kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta nende ühispiiridel (EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19).--------------------------------------------------LISALisa protokollile, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisegaArtikli 2 lõikes 2 osutatud sätted, mida Liechtenstein kohaldab vastavalt artiklile 10 nõukogu määratud kuupäevast alates:- nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta (ELT L 349, 25.11.2004, lk 1);- nõukogu 13. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2252/2004 liikmesriikide poolt väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite kohta (ELT L 385, 29.12.2004, lk 1); komisjoni 28. veebruari 2005. aasta otsus, millega nähakse ette liikmesriikides väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardeid käsitlevad tehnilised kirjeldused (K(2005) 409 (lõplik)) ja komisjoni 28. juuni 2006. aasta otsus, millega nähakse ette liikmesriikides väljaantavate passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardeid käsitlevad tehnilised kirjeldused (K(2006) 2909 (lõplik));- nõukogu 24. veebruari 2005. aasta otsus 2005/211/JSK Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmise kohta (ELT L 68, 15.3.2005, lk 44);- nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta otsus 2005/719/JSK, millega määratakse kindlaks otsuse 2005/211/JSK (Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmise kohta) teatavate sätete kohaldamise kuupäev (ELT L 271, 15.10.2005, lk 54);- nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta otsus 2005/727/JSK, millega määratakse kindlaks otsuse 2005/211/JSK (Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmise kohta) teatavate sätete kohaldamise kuupäev (ELT L 273, 19.10.2005, lk 25);- nõukogu 9. märtsi 2006. aasta otsus 2006/228/JSK, millega määratakse kindlaks otsuse 2005/211/JSK (Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmise kohta) teatavate sätete kohaldamise kuupäev (ELT L 81, 18.3.2006, lk 45);- nõukogu 9. märtsi 2006. aasta otsus 2006/229/JSK, millega määratakse kindlaks otsuse 2005/211/JSK (Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmise kohta) teatavate sätete kohaldamise kuupäev (ELT L 81, 18.3.2006, lk 46);- nõukogu 24. juuli 2006. aasta otsus 2006/631/JSK, millega määratakse kindlaks otsuse 2005/211/JSK (Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmise kohta) teatavate sätete kohaldamise kuupäev (ELT L 20.9.2006, lk 18);- nõukogu 16. märtsi 2005. aasta otsus 2005/267/EÜ, millega luuakse liikmesriikide migratsiooniteenistustele turvaline veebipõhine teabe- ja koordineerimisvõrk (ELT L 83, 1.4.2005, lk 48);- komisjoni 15. detsembri 2005. aasta otsus, millega kehtestatakse üksikasjalikud reeglid nõukogu otsuse 2005/267/EÜ (millega luuakse liikmesriikide migratsiooniteenistustele turvaline veebipõhine teabe- ja koordineerimisvõrk) rakendamiseks (K(2005) 5159 (lõplik));- nõukogu 2. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 851/2005, millega muudetakse vastastikkuse mehhanismi osas määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (ELT L 141, 4.6.2005, lk 3);- nõukogu 13. juuni 2005. aasta otsus 2005/451/JSK, millega määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 871/2004 (Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmise kohta) teatavate sätete kohaldamise kuupäev (ELT L 158, 21.6.2005, lk 26);- Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1160/2005, millega muudetakse ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta 14. juunil 1985. aastal sõlmitud Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni osas, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääsu Schengeni infosüsteemile (ELT L 191, 22.7.2005, lk 18);- Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. septembri 2005. aasta soovitus 2005/761/EÜ liikmesriikide poolt ühtsete lühiajaliste viisade andmise hõlbustamise kohta kolmandate riikide teadlastele, kes reisivad ühenduses teadusliku uurimistegevuse eesmärgil (ELT L 289, 3.11.2005, lk 23);- komisjoni 29. septembri 2005. aasta otsus 2005/687/EÜ sisserände kontaktametnike võrgustiku tegevust ja vastuvõtjariigis ebaseadusliku sisserände olukorda kajastava aruande vormi kohta (ELT L 264, 8.10.2005, lk 8);- nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta otsus 2005/728/JSK, millega määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 871/2004 (mis käsitleb Schengeni infosüsteemi mõningate uute toimingute sisseseadmist, sealhulgas terrorismivastases võitluses) teatavate sätete kohaldamise kuupäev (ELT L 273, 19.10.2005, lk 26);- Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2046/2005 meetmete kohta, mis on kavandatud viisade taotlemise ja andmise korra hõlbustamiseks olümpiapere liikmetele, kes osalevad 2006. aasta Torino olümpia ja/või paraolümpia talimängudel (ELT L 334, 20.12.2005, lk 1);- Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 526/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 105, 13.4.2006, lk 1);- nõukogu 1. juuni 2006. aasta otsus 2006/440/EÜ, millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste lisa 12 ja üldkäsiraamatu lisa 14a, mis käsitlevad viisataotluste menetlemisega seotud halduskuludele vastavalt võetavaid lõivusid (ELT L 175, 29.6.2006, lk 77);- nõukogu 24. juuli 2006. aasta otsus 2006/628/EÜ, millega määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 871/2004 (mis käsitleb Schengeni infosüsteemi mõningate uute toimingute sisseseadmist, sealhulgas terrorismivastases võitluses) artikli 1 lõigete 4 ja 5 kohaldamise kuupäev (ELT L 256, 20.9.2006, lk 15);- komisjoni 22. septembri 2006. aasta otsus 2006/648/EÜ, millega nähakse ette viisainfosüsteemi väljatöötamisega seotud biomeetriliste tunnuste standardeid käsitlevad tehnilised kirjeldused (ELT L 267, 27.9.2006, lk 41);- nõukogu 8. juuni 2004. aasta otsuse 2004/512/EÜ (viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta) parandus (ELT L 271, 30.9.2006, lk 85);- komisjoni 22. septembri 2006. aasta otsus 2006/757/EÜ Sirene käsiraamatu muutmise kohta (ELT L 317, 16.11.2006, lk 1);- komisjoni 22. septembri 2006. aasta otsus 2006/758/EÜ Sirene käsiraamatu muutmise kohta (ELT L 317, 16.11.2006, lk 41);- nõukogu 5. oktoobri 2006. aasta otsus 2006/684/EÜ, millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste 2. lisa nimekirja A seoses Indoneesia diplomaatiliste passide ja teenistuspasside omanike suhtes kohaldatava viisanõudega (ELT L 208, 12.10.2006, lk 29);- komisjoni 3. novembri 2006. aasta otsus 2006/752/EÜ, millega määratakse kindlaks viisainfosüsteemi asukohad väljatöötamisetapil (ELT L 305, 4.11.2006, lk 13);- komisjoni 6. novembri 2006. aasta soovitus, millega kehtestatakse liikmesriikide pädevatele asutustele isikute piirikontrolli teostamisel kasutamiseks ühtne "Praktiline juhend piirivalvele (Schengeni käsiraamat)" (K(2006) 5186 (lõplik));- nõukogu 18. detsembri 2006. aasta raamotsus 2006/960/JHA Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta (ELT L 386, 29.12.2006, lk 89, ja parandus ELT L 75, 15.3.2007, lk 26);- Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1986/2006, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II) (ELT L 381, 28.12.2006, lk 1);- Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 381, 28.12.2006, lk 4);- Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1931/2006, millega kehtestatakse maismaal liikmesriikide välispiiril toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni sätteid (ELT L 405, 30.12.2006, lk 1, parandatud versioon väljaandes ELT L 29, 3.2.2007, lk 3);- nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1932/2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (ELT L 405, 30.12.2006, lk 23, parandatud versioon väljaandes ELT L 29, 3.2.2007, lk 10);- nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1988/2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2424/2001 teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta (ELT L 411, 30.12.2006, lk 1, parandatud versioon väljaandes ELT L 27, 2.2.2007, lk 3);- nõukogu 21. detsembri 2006. aasta otsus 2006/1007/JSK, millega muudetakse otsust 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta (ELT L 411, 30.12.2006, lk 78, parandatud versioon väljaandes ELT L 27, 2.2.2007, lk 43);- komisjoni 16. märtsi 2007. aasta otsus 2007/170/EÜ, millega nähakse ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule (I sammas) (ELT L 79, 20.3.2007, lk 20);- komisjoni 16. märtsi 2007. aasta otsus 2007/171/EÜ, millega nähakse ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule (III sammas) (ELT L 79, 20.3.2007, lk 29);- Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsus nr 574/2007/EÜ, millega luuakse üldprogrammi "Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine" raames Välispiirifond aastateks 2007–2013 (ELT L 144, 6.6.2007, lk 22);- nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsus 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 205, 7.8.2007, lk 63);- nõukogu 25. juuni 2007. aasta otsus 2007/472/EÜ, millega muudetakse 1990. aasta Schengeni konventsiooniga loodud täitevkomitee otsust, millega muudetakse Schengeni infosüsteemi (C.SIS) tehnilise abi üksuse paigaldus- ja tegevuskulusid käsitlevat finantsmäärust (ELT L 179, 7.7.2007, lk 50);- Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 863/2007, millega kehtestatakse mehhanism piirivalve kiirreageerimisrühmade loomiseks, muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004 kõnealuse mehhanismiga seoses ning reguleeritakse külalisametnike ülesandeid ja volitusi (ELT L 199, 31.7.2007, lk 30);- nõukogu 16. juuli 2007. aasta otsus 2007/519/EÜ, millega muudetakse Schengeni konsultatsioonivõrgu 2. osa (tehnilised näitajad) (ELT L 192, 24.7.2007, lk 26),- komisjoni 27. augusti 2007. aasta otsus 2007/599/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 574/2007/EÜ strateegiliste suuniste aastateks 2007–2013 vastu võtmise kohta (ELT L 233, 5.9.2007, lk 3);- nõukogu 6. detsembri 2007. aasta otsus 2007/866/EÜ, millega muudetakse Schengeni konsultatsioonivõrgu 1. osa (tehnilised näitajad) (ELT L 340, 22.12.2007, lk 92).--------------------------------------------------LÕPPAKTEUROOPA LIIDUjaEUROOPA ÜHENDUSEjaŠVEITSI KONFÖDERATSIOONIjaLIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIGI(edaspidi "lepinguosalised")täievolilised esindajad,kohtudes kahe tuhande kaheksanda aasta veebruarikuu kahekümne kaheksandal päeval Brüsselis, et kirjutada alla Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelisele protokollile, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi konföderatsiooni ühinemise kotha Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, on protokolli vastu võtnud.Lepinguosaliste täievolilised esindajad on arvesse võtnud järgmised allpool loetletud käesolevale lõppaktile lisatud deklaratsioonid:- lepinguosaliste ühisdeklaratsioon Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri kohta;- lepinguosaliste ühisdeklaratsioon Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva 29. mai 2000. aasta konventsiooni [1] artikli 23 lõike 7 kohta;- Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini deklaratsioon välissuhete kohta;- Liechtensteini deklaratsioon vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades;- Liechtensteini deklaratsioon artikli 5 lõike 2 punkti b kohta;- Liechtensteini deklaratsioon vastastikuste õigusabi andmist kriminaalasjades käsitleva Euroopa konventsiooni ja isikute väljaandmist käsitleva Euroopa konventsiooni kohaldamise kohta;- Euroopa Ühenduse deklaratsioon välispiiride fondi kohta aastateks 2007–2013;- Euroopa Komisjoni deklaratsioon ettepanekute üleandmise kohta;- ühiskoosolekute ühisdeklaratsioon.За Европейския съюзPor la Unión EuropeaZa Evropskou uniiFor Den Europæiske UnionFür die Europäische UnionEuroopa Liidu nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΈνωσηFor the European UnionPour l'Union européennePer l'Unione europeaEiropas Savienības vārdāEuropos Sajungos varduAz Európai Unió részérőlGħall-Unjoni EwropeaVoor de Europese UnieW imieniu Unii EuropejskiejPela União EuropeiaPentru Uniunea EuropeanăZa Európsku úniuZa Evropsko unijoEuroopan unionin puolestaPå Europeiska unionens vägnar+++++ TIFF +++++За Европейската общностPor la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduaz Európai Közösség részérőlGħall-Komunità EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaPentru Comunitatea EuropeanăZa Európske spoločenstvoZa Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnar+++++ TIFF +++++За Конфедерация ШвейцарияPor la Confederación SuizaZa Švýcarskou konfederaciFor Det Schweiziske ForbundFür die Schweizerische EidgenossenschaftŠveitsi Konföderatsiooni nimelΓια την Ελβετική ΣυνομοσπονδίαFor the Swiss ConfederationPour la Confédération suissePer la Confederazione svizzeraŠveices Konfederācijas vārdāŠveicarijos Konfederacijos varduA Svájci Államszövetség részérőlGħall-Konfederazzjoni ŻvizzeraVoor de Zwitserse BondsstaatW imieniu Konfederacji SzwajcarskiejPela Confederação SuíçaPentru Confederația ElvețianăZa Švajčiarskou konfederáciuZa Švicarsko konfederacijoSveitsin valaliiton puolestaFör Schweiziska edsförbundet+++++ TIFF +++++За Княжество ЛихтенщайнPor el Principado de LiechtensteinZa Lichtenštejnské knížectvíFor Fyrstendømmet LiechtensteinFür das Fürstentum LiechtensteinLiechtensteini Vürstiriigi nimelΓια το Πριγκιπάτο του ΛιχτενστάινFor the Principality of LiechtensteinPour la Principauté de LiechtensteinPer il Principato del LiechtensteinLihtenšteinas Firstistes vārdāLichtenšteino Kunigaikštystės varduA Liechtensteini Hercegség részérőlGħall-Prinċipat ta’ LiechtensteinVoor het Vorstendom LiechtensteinW imieniu Księstwa LiechtensteinuPelo Principado do LiechtensteinPentru Principatul LiechtensteinZa Lichtenštajnské kniežatstvoZa Kneževino LihtenštajnLiechtensleinin ruhtinaskunnan puolestaFör Furstendömet Liechtenstein+++++ TIFF +++++[1] EÜT C 197, 12.7.2000, lk 1.--------------------------------------------------LEPINGUOSALISTE ÜHISDEKLARATSIOONIDLEPINGUOSALISTE ÜHISDEKLARATSIOON EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE VÄLISPIIRIL TEHTAVA OPERATIIVKOOSTÖÖ JUHTIMISE EUROOPA AGENTUURI KOHTALepinguosalised märgivad, et Šveitsi ja Liechtensteini ühinemiseks Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuriga võetakse Norra ja Islandiga sõlmitud kokkulepete eeskujul täiendavaid meetmeid.LEPINGUOSALISTE ÜHISDEKLARATSIOON EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE VAHELIST VASTASTIKUST ÕIGUSABI KRIMINAALASJADES KÄSITLEVA 29. MAI 2000. AASTA KONVENTSIOONI ARTIKLI 23 LÕIKE 7 KOHTALepinguosalised lepivad kokku, et Liechtenstein võib vastavalt Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva 29. mai 2000. aasta konventsiooni artikli 23 lõike 1 punktile c konkreetse juhtumi asjaolusid arvestades nõuda, et välja arvatud juhul, kui asjaomane liikmesriik on saanud andmesubjekti nõusoleku, võib isikuandmeid artikli 23 lõike 1 punktides a ja b nimetatud eesmärkidel kasutada üksnes Liechtensteini nõusolekul seoses menetlustega, mille puhul Liechtenstein oleks võinud konventsiooni või selle artiklis 1 osutatud aktide alusel isikuandmete edastamisest ja kasutamisest keelduda või seda piirata.Kui Liechtenstein keeldub konkreetse juhtumi puhul eespool nimetatud sätete alusel teise liikmesriigi taotlust rahuldamast, peab ta oma otsust kirjalikult põhjendama.--------------------------------------------------MUUD DEKLARATSIOONIDEUROOPA ÜHENDUSE JA LIECHTENSTEINI DEKLARATSIOON VÄLISSUHETE KOHTAEuroopa Ühendus ja Liechtenstein lepivad kokku, et Euroopa Ühendus võtab ülesandeks julgustada neid kolmandaid riike või rahvusvahelisi organisatsioone, kellega ta sõlmib Schengeni koostööga ja sealhulgas viisapoliitikaga seotud kokkuleppeid, sõlmima samalaadseid kokkuleppeid Liechtensteini Vürstiriigiga, ilma et see piiraks viimase pädevust nimetatud kokkuleppeid sõlmida.LIECHTENSTEINI DEKLARATSIOON VASTASTIKUSE ÕIGUSABI KOHTA KRIMINAALASJADESLiechtenstein deklareerib, et Liechtensteini ametivõimude uuritud maksukuritegude puhul ei saa esitada apellatsioonkaebust kohtule, mille pädevuses on muu hulgas kriminaalasjade arutamine.LIECHTENSTEINI DEKLARATSIOON ARTIKLI 5 LÕIKE 2 PUNKTI b(Schengeni acquis’ uute edasiarendustega nõustumise tähtaeg) kohtaArtikli 5 lõike 2 punktis b sätestatud maksimaalne kaheksateistkuuline tähtaeg hõlmab nii õigusakti või meetme heakskiitmist kui ka rakendamist. See sisaldab järgmisi etappe:- ettevalmistav etapp,- menetlus parlamendis,- kolmekümnepäevane referendumitähtaeg,- vajaduse korral referendum (korraldamine ja hääletamine),- valitseva vürsti võetavad meetmed.Liechtensteini valitsus teavitab viivitamata nõukogu ja komisjoni iga etapi lõpetamisest.Liechtensteini valitsus teeb kõik, et tagada eespool nimetatud etappide võimalikult sujuv lõpetamine.LIECHTENSTEINI DEKLARATSIOON VASTASTIKUST ÕIGUSABI KRIMINAALASJADES KÄSITLEVA EUROOPA KONVENTSIOONI JA ISIKUTE VÄLJAANDMIST KÄSITLEVA EUROOPA KONVENTSIOONI KOHALDAMISE KOHTALiechtenstein kohustub hoiduma tuginemast reservatsioonidele ja deklaratsioonidele, mida ta on teinud isikute väljaandmist käsitleva 13. detsembri 1957. aasta Euroopa konventsiooni ning vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva 20. aprilli 1959. aasta Euroopa konventsiooni ratifitseerimisel, kuivõrd need reservatsioonid ja deklaratsioonid ei ühti käesoleva lepingu eesmärkidega.EUROOPA ÜHENDUSE DEKLARATSIOON VÄLISPIIRIDE FONDI KOHTA AASTATEKS 2007–2013Euroopa Ühendus loob praegu välispiiride fondi aastateks 2007–2013, mille jaoks sõlmitakse Schengeni acquis’ga ühinenud kolmandate riikidega täiendavad kokkulepped.EUROOPA KOMISJONI DEKLARATSIOON ETTEPANEKUTE ÜLEANDMISE KOHTAKäesoleva lepinguga seotud ettepanekute edastamisel Euroopa Liidu Nõukogule ja Euroopa Parlamendile edastab komisjon selliste ettepanekute koopiad ka Liechtensteinile.Osalemine komiteedes, kes aitavad Euroopa Komisjonil teostada täidesaatvat võimu:1. juunil 2006. aastal volitas nõukogu komisjoni algatama läbirääkimisi Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga, et sõlmida leping viimaste ühinemise kohta nende komiteede tööga, kes aitavad Euroopa Komisjonil teostada täidesaatvat võimu Schengeni acquis’ rakendamisel, kohaldamisel ja edasiarendamisel.Kuni kõnealuse lepingu sõlmimiseni kohaldatakse Liechtensteini suhtes Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepet osalemise kohta komiteedes, mis aitavad Euroopa Komisjonil teostada täidesaatvat võimu, võttes arvesse, et mis puutub Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, [1] on Liechtensteini osalemise tingimused sätestatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikliga 100.ÜHISKOOSOLEKUTE ÜHISDEKLARATSIOONEuroopa Liidu liikmesriikide valitsusi esindavad delegatsioonid,Euroopa Komisjoni delegatsioon,Islandi Vabariigi valitsust ja Norra Kuningriigi valitsust esindavad delegatsioonid,Šveitsi Konföderatsiooni valitsust esindav delegatsioon,Liechtensteini Vürstiriigi valitsust esindav delegatsioon,Märgivad, et Liechtenstein ühineb käesolevale lepingule lisatud protokolli kaudu segakomiteega, mis loodi Šveitsi ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega käsitleva lepinguga.On otsustanud ühiselt kokku kutsuda mis tahes koosseisuga segakomiteede koosolekud, mis on loodud ühelt poolt lepinguga Islandi ja Norra ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning teiselt poolt lepinguga Šveitsi ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mida on täiendatud Liechtensteini ühinemist käsitleva protokolliga.Märgivad, et kõnealuste koosolekute pidamine nõuab pragmaatilisi meetmeid seoses koosolekute eesistuja ametikohaga, kui eesistuja ametikoht kuulub ühinenud riikidele vastavalt Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise kohta, mida on täiendatud Liechtensteini ühinemist käsitleva protokolliga, või Euroopa Liidu Nõukogu, Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepinguga Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise kohta.Märgivad ühinenud riikide soovi anda eesistuja ametikoht üksteisele tähestikulises järjekorras nõuetekohaselt edasi Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (mis käsitleb Schengeni acquis’ rakendamist, kohaldamist ja edasiarendamist) ning Liechtensteini ühinemist käsitleva protokolli jõustumisest alates.[1] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).--------------------------------------------------


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 6.2.2017
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 38/41
 Acțiune introdusă la 1 decembrie 2016 – Deichmann/EUIPO – Vans (V)
 (Cauza T-848/16)
 (2017/C 038/55)
 Limba în care a fost formulată acțiunea: germana
 Părțile
 Reclamantă: Deichmann SE (Essen, Germania) (reprezentant: C. Onken, avocat)
 Pârât: Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală (EUIPO)
 Cealaltă parte din procedura care s-a aflat pe rolul camerei de recurs: Vans, Inc. (Cypress, California, Statele Unite ale Americii)
 Datele privind procedura în fața EUIPO
 Solicitantul mărcii în litigiu: cealaltă parte din procedura care s-a aflat pe rolul camerei de recurs
 Marca în litigiu: marca Uniunii Europene figurativă (Reprezentarea „V”) – înregistrarea nr. 10 345 403
 Procedura care s-a aflat pe rolul EUIPO: procedură de opoziție
 Decizia atacată: Decizia Camerei a patra de recurs a EUIPO din 20 septembrie 2016 în cauza R 2129/2015-4
 Concluziile
 Reclamanta solicită Tribunalului:
 —
 anularea deciziei atacate;
 —
 obligarea EUIPO la plata cheltuielilor de judecată.
 Motivele invocate
 —
 încălcarea articolului 15 alineatul (2) din Regulamentul nr. 207/2009 coroborat cu norma 19 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul nr. 2868/95;
 —
 încălcarea normei 19 alineatul (2) litera (a) punctul (ii) și alineatul (3) precum și a normei 20 alineatul (1) din Regulamentul nr. 2868/95;
 —
 încălcarea principiilor securității juridice, bunei administrări, egalității de tratament și neretroactivității.


text:
 5.12.2009
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 297/35
 2009 m. spalio 21 d. Tarnautojų teismo (pirmoji kolegija) sprendimas byloje V prieš Komisiją
 (Byla F-33/08) (1)
 (Viešoji tarnyba - Sutartininkai - Įdarbinimas - Atsisakymas įdarbinti dėl sveikatos būklės neatitikimo darbui keliamiems reikalavimams - Procedūros teisėtumas - Sveikatos patikrinimo prieš įdarbinant teisėtumas - Parengiamieji aktai)
 2009/C 297/54
 Proceso kalba: prancūzų
 Šalys
 Ieškovė: V (Briuselis, Belgija), atstovaujama advokatų C. Ronzi, A. Grauling ir É. Boigelot
 Atsakovė: Europos Bendrijų Komisija, atstovaujama L. Lozano Palacios ir D. Martin
 Dalykas
 Viešoji tarnyba — 2007 m. gegužės 15 d. Komisijos sprendimo, kuriuo ieškovė informuojama, kad jos sveikatos būklė neatitinka darbui keliamų reikalavimų, panaikinimas, prašymas atlyginti patirtą neturtinę ir materialinę žalą.
 Sprendimo rezoliucinė dalis
 1.
 Atmesti ieškinį.
 2.
 Europos Bendrijų Komisija padengia savo ir pusę V bylinėjimosi išlaidų.
 3.
 V padengia pusę savo bylinėjimosi išlaidų.
 (1) OL C 158, 2008 6 21, p. 26.


text:
 22.11.2007
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 304/51
 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
 Nr. 67/2007
 (2007. gada 29. jūnijs),
 ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav saistītas ar četrām pamatbrīvībām
 EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar kuru pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā – “Līgums”, un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,
 tā kā:
 (1)
 Līguma 31. protokols ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 2. jūnija Lēmumu Nr. 74/2006 (1).
 (2)
 Ir lietderīgi paplašināt līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (2006. gada 24. oktobris), ar ko izveido Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads) (2).
 (3)
 Tādēļ būtu jāgroza Līguma 31. protokols, lai šī paplašinātā sadarbība varētu sākties 2007. gada 1. janvārī,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Līguma 31. protokola 7. panta 5. punktam pievieno šādu ievilkumu:
 “—
 32006 D 1639: Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmums Nr. 1639/2006/EK, ar ko izveido Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads) (OV L 310, 9.11.2006., 15. lpp.).”
 2. pants
 Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas EEZ Apvienotajai komitejai saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).
 To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.
 3. pants
 Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.
 Briselē, 2007. gada 29. jūnijā
 EEZ Apvienotās komitejas vārdā —
 priekšsēdētājs
 Alan SEATTER
 (1) OV L 245, 7.9.2006., 45. lpp.
 (2) OV L 310, 9.11.2006, 15. lpp.
 (3) Konstitucionālās prasības nav norādītas.


type: wikipedia

text:
Ο Σάμουελ Τόμας φον Ζέμερινγκ (Γερμανικά: Samuel Thomas von Sömmerring, 28 Ιανουαρίου 1755 - 2 Μαρτίου 1830) ήταν Γερμανός ιατρός, ανατόμος, φυσιολόγος, ανθρωπολόγος, παλαιοντολόγος και εφευρέτης. Ο Ζέμερινγκ ανακάλυψε την κηλίδα στον αμφιβληστροειδή χιτώνα του ανθρώπινου ματιού. Οι έρευνες που πραγματοποίησε σχετικά με τον εγκέφαλο και το νευρικό σύστημα, τα αισθητήρια όργανα, το έμβρυο και τις δυσμορφίες του, τη δομή των πνευμόνων κ.ά., τον τοποθετούν ανάμεσα στους σημαντικότερους Γερμανούς ανατόμους. Το 1809 κατασκεύασε έναν ηλεκτροχημικό τηλέγραφο.
 Βιογραφία
 Ο Ζέμερινγκ έγινε καθηγητής της Ιατρικής στο Πανεπιστήμιο της Μαγεντίας το 1784, όπου έγραψε το περίφημο σύγγραμμα «De corporis humani Fabrica». Το 1803 τοποθετήθηκε καθηγητής στο Πανεπιστήμιο της Χαϊδελβέργης. Στο έργο του «Φυσικές διαφορές μεταξύ μαύρων και Ευρωπαίων» το 1785 υποστήριξε τη θεωρία ότι η μορφολογία του ανθρωπίνου σώματος διαφέρει ανάλογα με τη φυλή. Έδωσε νέα ώθηση στην Ανατομία μέσω της Φυσιολογίας. Επιχείρησε να καθορίσει τις βάσεις της ανατομοπαθολογίας, κυρίως εκείνης των αισθητηρίων οργάνων. Στο έργο του «Tabulae baseos encephali», που δημοσιεύθηκε στη Φρανκφούρτη το 1811, παρουσίασε σε πίνακες πολύ διεξοδικά τις βασικές διαφορές που έχει ο ανθρώπινος εγκέφαλος από εκείνον των ζώων. Στο Μουσείο Ανατομίας του Κάσσελ έκανε πολύ σημαντικές παρατηρήσεις επί ακεφάλων και πολυκεφάλων τεράτων.
 Το σημαντικότερο έργο στο οποίο οφείλει και τη μεγάλη του φήμη, είναι το «Icones embryorum humanorum», μια θεμελιώδης συνεισφορά στην Εμβρυολογία. Άλλα έργα του: «Περί διασταυρώσεως των οπτικών νεύρων» (1786), «Περί εγκεφάλου και νωτιαίου μυελού» (1788), «Περί του οργάνου της ψυχής», την οποία ψυχή τοποθετούσε στις κοιλίες του εγκεφάλου, κ.ά.
 Παραπομπές
 Γερμανοί ιατροί
 Γερμανοί ανθρωπολόγοι
 Γερμανοί εφευρέτες
 Γερμανοί βιολόγοι
 Φυσιολόγοι
 Παλαιοντολόγοι
 Ανατόμοι


text:
L'artériectomie est une opération chirurgicale consistant à faire la résection d'une artère ou plus souvent d'un segment d'artère.
 La résection artérielle est étendue au plexus sympathique qui l’entoure et est suivie de rétablissement de la continuité par une greffe. Le greffon est un fragment veineux prélevé sur le patient ou une prothèse artérielle en téflon.
 Les premières techniques d'artériectomie, entrevues en médecine vétérinaire, ont été décrites dès 1917 par René Leriche et développées par lui même ses élèves dans les années 1930.
 Il ne faut pas confondre l'artériectomie et l' qui consiste à éliminer la seule plaque athéromateuse dans la muqueuse d'une artère rétrécie par l'accumulation de dépôts.
 Références
 Ablation chirurgicale