type: other

jurisdiction: US

text: b'NATIONAL CREDIT UNION ADMINISTRATION\n OFFICE OF INSPECTOR GENERAL\n\n\n REAL ESTATE LENDING\n SURVEY\n\n\n\n Report #OIG-07-07\n September 5, 2007\n\n\n\n\n William DeSarno\n Inspector General\n\n\n Released By: Auditor-in-Charge:\n\n\n\n James Hagen Charles E. Funderburk, CPA\n Assistant Inspector General for Audits Senior Auditor\n\x0c TABLE OF CONTENTS\n\n\n Page\n\nEXECUTIVE SUMMARY 2\n\nBACKGROUND 4\n\nPURPOSE AND OBJECTIVES 5\n\nSCOPE AND METHODOLOGY 5\n\nRESULTS 6\n\nAPPENDIX I \xe2\x80\x93 AGENCY COMMENTS 11\n\x0c EXECUTIVE SUMMARY\n\nAs of December 31, 2006, federally chartered credit unions held approximately $131\nbillion in real estate loans. In addition, within the past year the U.S. Congress has shown\nan interest in regulatory practices with regard to sub-prime mortgage lending, particularly\nwith certain types of adjustable rate mortgages.\n\nTherefore, the Office of Inspector General conducted an audit survey to determine if\nthere are any real estate lending risks in federally chartered credit unions which could\nlead to an audit engagement. Initially, we attempted to review the area of sub-prime\nmortgages. However, we determined that NCUA does not collect data on sub-prime\nmortgage loans via the credit union quarterly call reports. Currently, these loans are\ncaptured for reporting purposes within a much larger group of mortgage loans that\ninclude adjustable rate mortgages as well as balloon/hybrid loans. Consequently, it was\nnot possible to specifically identify sub-prime mortgage loans.\n\nThe Office of Inspector General determined through this survey that an audit of credit\nunion real estate lending is not warranted at this time primarily because, as explained\nabove, NCUA does not collect data on sub-prime mortgages. Furthermore, our sample\nreview of credit unions with high real estate loans to total loan ratios indicated that such\ncredit unions pose no greater overall risk than all federally chartered credit unions viewed\nas a whole. In reaching this conclusion, we conducted a survey the objectives of which\nwere to:\n\n 1. Determine the significance of real estate lending in the credit union industry;\n 2. Identify potential real estate lending risks in the credit union industry; and\n 3. Determine what NCUA is doing to mitigate identified potential real estate lending\n risks.\n\nReal estate lending is a significant program of federally chartered credit unions. A\nsignificant percentage (34%) of federally chartered credit unions has real estate lending\nprograms. Real estate loans comprise 49% of total loans in federally chartered credit\nunions and 34% of total assets. Approximately 20% of federal credit unions have 25% or\nmore real estate loans to assets and over 4% have 50% or more real estate loans to assets.\n\nReal estate lending potentially impacts all seven risk component areas NCUA has\nidentified in its Examiners Guide:\n\n \xe2\x80\xa2 Credit risk due to loan underwriting quality and products offered;\n \xe2\x80\xa2 Interest rate risk due to mortgage mismatches with the types of funding and rising\n interest rates;\n \xe2\x80\xa2 Liquidity risk that can occur with high loan to share ratios and holding of loans;\n \xe2\x80\xa2 Compliance risk with regard to real estate consumer compliance regulations;\n \xe2\x80\xa2 Transaction risk due to the complexity of real estate transactions and products;\n \xe2\x80\xa2 Strategic risk due to the complexity and foresight in planning; and\n\n\n\n2\n\x0c \xe2\x80\xa2 Reputation risk whereby a credit union may be impacted by all of the above risks.\n\nNCUA appears to be identifying and addressing most potential real estate lending risks.\nThis is evidenced through the agency\xe2\x80\x99s issuance of extensive guidance for examiners and\ncredit unions, identification of risk trends in quarterly reports, and statistical data\nanalysis. However, we identified the following areas where potential risk may be\nelevated due to current practices:\n\n \xe2\x80\xa2 A lack of examination documentation 1 in support of examiner loan reviews and\n consumer compliance reviews;\n \xe2\x80\xa2 A lack of credit union management planning and oversight in such areas as\n business plans, asset liability management, and budgeted/planned parameters\n directly related to real estate lending.\n\nThese items are discussed in the results section of this report.\n\n\n\n\n1\n It is not NCUA policy for examiners to detail work performed during an examination as long as no\nproblems were found by the examiner. Consequently, while we could not identify all of the examination\nprocedures performed, we did find that examiners were following established procedures.\n\n\n\n3\n\x0c BACKGROUND\nAs of December 31, 2006, federally insured credit unions held over $244 billion in real\nestate loans. This amount represented 49 percent of total loans and 34 percent of total\nassets. Over $159 billion of these loans were first mortgage loans and more than $84\nbillion were other real estate loans such as lines of credit. Fifty seven percent of the first\nmortgage loans were fixed rate loans; twenty six percent were balloon/hybrid loans; and\nseventeen percent were adjustable rate loans.\n\n Figure 1 - Percentage First Mortgage Loans\n\n\n\n 17\n\n\n fixed rate\n ballon/hybrid\n 57 adjustable rate\n 26\n\n\n\n\nIn 1977, credit unions were authorized to make first lien mortgages. Since then, laws,\nregulations, and guidance have continued to evolve to address real estate secured loans,\nrisk management, real estate appraisals, and consumer compliance.\n\nWithin the past year, the U.S. Congress has shown an interest in regulatory practices with\nregard to sub-prime mortgage lending, particularly with certain types of adjustable rate\nmortgages. Since NCUA does not collect specific data on sub-prime loans on credit\nunion quarterly call reports, the Office of Inspector General could not effectively review\nthis area.\n\nThe agency issues real estate lending guidance to examiners and credit unions. The\nmajority of this guidance is found in the NCUA Examiner\xe2\x80\x99s Guide and in various Letters\nto Credit Unions. In addition, the agency monitors trends in credit unions and produces\nrisk trend reports. Examiners perform examination and supervision risk-based\nprocedures in credit unions, which include reviews of real estate lending.\n\n\n\n\n4\n\x0c PURPOSE AND OBJECTIVES\nThe purpose of this audit survey was to determine if real estate lending risks exist in\nfederally chartered credit unions which could lead to an audit engagement.\n\nThe objectives of this survey were to:\n\n 1. Determine the significance of real estate lending in the credit union industry;\n 2. Identify potential real estate lending risks in the credit union industry; and\n 3. Determine what NCUA is doing to mitigate identified potential real estate lending\n risks.\n\n\n SCOPE AND METHODOLOGY\nThe scope included federally chartered credit unions, as of December 31, 2006, with real\nestate lending programs.\n\nThe engagement methodology included the following:\n\n \xe2\x80\xa2 Review of agency real estate lending guidance;\n \xe2\x80\xa2 Review of applicable laws and regulations;\n \xe2\x80\xa2 Interviews with Office of Examination and Insurance staff;\n \xe2\x80\xa2 Assessment of real estate inherent and program risks;\n \xe2\x80\xa2 Review of a sample of ten federally chartered credit unions with the highest real\n estate loans to total loans ratio; and\n \xe2\x80\xa2 Analysis of quarterly call report data and reports.\n\n\n\n\n5\n\x0c RESULTS\nThe Office of Inspector General has determined through this survey that an audit of credit\nunion real estate lending is not warranted at this time.\n\nObjective 1: Determine the significance of real estate lending in the credit union\nindustry.\n\nReal estate lending is a significant program of federally chartered credit unions. A\nsignificant percentage (34 percent) of federally chartered credit unions has real estate\nlending programs. Real estate loans comprise 49 percent of total loans in credit unions\nand 34 percent of total assets. Approximately 20 percent of federal credit unions have 25\npercent or more real estate loans to assets and over 4 percent have 50 percent or more real\nestate loans to assets. In addition, the Office of Examination and Insurance considers real\nestate lending a significant program.\n\nBecause NCUA does not collect specific data on sub-prime loans on call reports, we\ncould not determine the percentage of loans in this category. In February 2007, NCUA\nreported to the Senate Banking Committee and House Financial Services Committee,\nbased on the Committee\xe2\x80\x99s requests for information on subprime mortgage lending. In\nparticular, the Committee inquired about 2/28 and 3/27 type adjustable rate mortgages.\nNCUA could not report how many loans were sub-prime but could report that these types\nof mortgages are captured in the quarterly call report under the Hybrid /balloon ARMs\nless than five years. As of December 31, 2006, this pool of loans accounts for less than 6\npercent of all federally insured credit union loans. In addition, the subprime loans\naccount for only a portion of this category and reflect an even small percentage of loans.\n\nAs mentioned previously, our survey did not specifically identify and review sub-prime\nmortgages because NCUA does not collect specific data on sub-prime loans on credit\nunion quarterly call reports. As a result, NCUA cannot provide statistics on sub-prime\nmortgages and cannot readily identify credit unions that may have a more significant\nportfolio of sub-prime mortgages.\n\nRecommendation:\nNCUA management should review the current tracking and reporting of sub-prime\nmortgages and determine if these mortgages should be specifically reported on the credit\nunion quarterly report.\n\nManagement Response:\nManagement has reviewed this recommendation and stated that \xe2\x80\x9cSince no specific\nempirical definition of subprime lending exists, it would be difficult for credit unions to\ngauge which loans were subprime and were thus required to be reported if a reporting\nrequirement were enacted.\xe2\x80\x9d\n\n\n\n\n6\n\x0cObjective 2: Identify potential real estate lending risks in the credit union industry.\n\nReal estate lending potentially impacts all seven risk component areas identified by\nNCUA in its Examiners Guide. The potential real estate lending risk for each component\nis as follows:\n\n \xe2\x80\xa2 Credit risk is inherent in loan programs with the degree of risk dependent upon\n the quality of loan underwriting and the products offered.\n \xe2\x80\xa2 The primary interest rate risk involves low fixed rate mortgages mismatched with\n the types of shares/borrowing in the credit union and rising interest rates.\n \xe2\x80\xa2 Liquidity risk can occur with high and/or increasing loan to share ratios, holding\n of loans, and migration of shares.\n \xe2\x80\xa2 Compliance risk is present due to the fact that many consumer compliance\n regulations are related to real estate lending.\n \xe2\x80\xa2 Transaction risk is related to the complexity of real estate transactions and\n products.\n \xe2\x80\xa2 Strategic risk is due to the complexity of and foresight involved in planning for\n the types and amounts of various real estate products.\n \xe2\x80\xa2 Reputation risk to the credit union is impacted by all of the above risks.\n\nObjective 3: Determine what NCUA is doing to mitigate identified potential real estate\nlending risks.\n\nNCUA appears to be identifying and addressing most potential real estate lending risks.\nThis is evidenced through the issuance of extensive guidance, identification of risk trends\nin quarterly reports, and statistical data analysis. However, there are a few areas where\npotential risk may be elevated due to the following:\n\n \xe2\x80\xa2 A lack of examination documentation in support of examiner loan reviews and\n consumer compliance reviews; and\n \xe2\x80\xa2 A lack of credit union management planning and oversight in such areas as\n business plans, asset liability management, and budgeted/planned parameters\n directly related to real estate lending.\n\nThe Office of Examination and Insurance issues real estate lending guidance. Regional\nexaminers review real estate lending programs based upon risk and address safety and\nsoundness concerns. In addition, examination policy and procedures are extensive and\nprovide comprehensive real estate lending guidance. Furthermore, NCUA is actively\ninvolved with other federal and state regulators to address the risk of foreclosure due to\nsub-prime or nontraditional mortgages.\n\nThe Office of Examination and Insurance identified the following risk trends in real\nestate lending in its December 31, 2006, Risk Trends Report:\n\n\n\n\n7\n\x0c \xe2\x80\xa2 Continued real estate growth and expansion into more variable rate credit\n products;\n \xe2\x80\xa2 The majority of loan growth is seen in real estate lending and, if loan growth\n continues to exceed share growth, liquidity pressures could emerge;\n \xe2\x80\xa2 Without an adequate asset-liability process with the dominant loan category\n identified as real estate, the level of interest rate risk could be elevated;\n \xe2\x80\xa2 Real estate delinquency has increased, which is counter to the trend in total\n delinquency; and\n \xe2\x80\xa2 Increasing loan rates may continue to put pressure on consumers to seek fixed rate\n real estate products as variable rate loans begin to reprice, particularly with any\n exotic variable rate real estate loans with special balloon options. These loans\n will continue to pose a higher degree of credit risk.\n\nCall Report Statistical Analysis\nWe conducted a statistical analysis of federally chartered credit unions with a heavy\nconcentration of real estate loans as of December 31, 2006. Our testing showed that\ncredit unions with a concentration of real estate loans show a no greater overall risk\nposition than all federally chartered credit unions.\n\nWe analyzed December 31, 2006, call report data and financial performance ratios for all\nfederally chartered credit unions with real estate loans to assets greater than 50 percent\nand having at least $100 million in total assets. We identified 97 federally charted credit\nunions with total assets of at least $100 million and with a heavy concentration of real\nestate assets; 119 federally charted credit unions with total assets under $100 million with\na heavy concentration of real estate assets; and 5,187 total federally charted credit unions\nat December 31, 2006.\n\n Figure 2 \xe2\x80\x93 Percentage FCUs by Real Estate Loans/Assets Ratio\n\n\n 50.00%\n\n 40.00%\n 50-100%\n 30.00%\n 25-49%\n 20.00% 1-24%\n 10.00% 0%\n\n 0.00%\n # FCUs\n\n\n\n\nThe results of the analysis are as follows:\n\nOverall CAMEL \xe2\x80\x93\n \xe2\x80\xa2 97.9 percent of the sampled 97 FCUs had a composite 1 or 2 CAMEL rating.\n Whereas, 78.3 percent of all FCUs had a composite 1 or 2 CAMEL rating. This\n\n\n\n\n8\n\x0c indicates that overall, these credit unions are in better condition than all other\n federally chartered credit unions.\nCapital \xe2\x80\x93\n \xe2\x80\xa2 73 percent of the sampled FCUs had a Net Worth ratio lower than their peer\n average. This indicates that these credit unions do not have as large a cushion of\n safety as other credit unions within their peer.\nAsset Quality \xe2\x80\x93\n \xe2\x80\xa2 75 percent of the sampled FCUs had Delinquency ratios below their peer average.\n \xe2\x80\xa2 89 percent of the sample FCUs had Charge-Off ratios below their peer average.\n \xe2\x80\xa2 67 percent of the sample FCUs had Real Estate Loan Delinquency ratios below\n their peer average. In addition, 77 percent of the 119 FCUs under $100M had\n Real Estate Loan Delinquency ratios below their peer averages. These ratios\n indicate that, at least presently, these credit unions have a lower credit risk\n compared to their peers.\nEarnings \xe2\x80\x93\n \xe2\x80\xa2 51 percent of the sampled FCUs had a Return on Assets ratio greater than peer.\n This ratio indicates that these credit unions have earnings relatively equal to their\n peers.\nAsset Liability Management \xe2\x80\x93\n \xe2\x80\xa2 89 percent of the sampled FCUs have a higher Loan to Share ratio compared to\n their peers.\n \xe2\x80\xa2 72 percent of the sampled FCUs have a higher Net Long Term Asset ratio\n compared to their peers.\n \xe2\x80\xa2 78 percent of the sampled FCUs have lower Core Shares to Total Shares and\n Borrowings ratios compared to peer.\n \xe2\x80\xa2 66 percent of the sampled FCUs have Average Loan Yields below peer.\n \xe2\x80\xa2 54 percent of the sampled FCUs have a Net Interest Margin below peer. These\n ratios indicate that the sampled FCUs have an elevated Asset Liability\n Management risk, primarily in liquidity risk.\n\nPotential Concerns from Testing\n\n During our testing of federally chartered credit unions with the highest concentrations\n of real estate loans to total loans, some potential audit issues were identified as\n follows:\n\n \xe2\x80\xa2 We found a lack of examination documentation in support of examiner loan\n reviews. For instance, there were several instances where the supporting loan\n review workpaper(s) were not present in the downloaded examination.\n \xe2\x80\xa2 We found a lack of examination documentation in support of examiner consumer\n compliance reviews. In reviewing the available documentation we could not\n determine if examiner consumer compliance reviews were completed. According\n to the Office of Examination and Insurance and upon examiner inquiry, we\n learned that there may be no specific consumer compliance review workpapers.\n Examiner-identified consumer compliance violations should be documented in the\n examination workpapers.\n\n\n\n9\n\x0c \xe2\x80\xa2 We found several instances where Examiners noted and addressed in the\n workpaper a lack of credit union management planning and oversight in such\n areas as business plans, asset liability management, and budgeted/planned\n parameters that directly related to real estate lending.\n \xe2\x80\xa2 We noted indications of potential issues in credit union asset liability\n management. For instance, planning as mentioned above, mortgage sale issues\n for liquidity (e.g., approval, expertise), long term asset mismatches, and \xe2\x80\x9chot\xe2\x80\x9d\n shares fueling growth.\n\nIt should be noted that it is not NCUA\xe2\x80\x99s policy that examiners detail all work that they\nperformed in the course of an examination, so long as the Examiner found that no\nproblems existed. Consequently, while we could not identify all of the examination\nprocedures performed, we could conclude that the examiners were following established\nprocedures.\n\n\n\n\n10\n\x0c APPENDIX I \xe2\x80\x93 MANAGEMENT COMMENTS\n\nSENT VIA E-MAIL\n\n\n\nTO: William DeSarno, Inspector General\n Office of Inspector General\n\n\nFROM: J. Leonard Skiles, Executive Director\n\nSUBJ: Real Estate Lending Survey\n Report #OIG-07-07\n\nDATE: September 4, 2007\n\n\nWe agree that an audit of credit union real estate lending is not warranted at this\ntime; however, we have some concerns about comments made in the report.\nPlease find our comments below.\n\nLack of Documentation\n\nWe have reservations with the assertion in the Executive Summary and Results\nsections of the report (pages 3, 7, and 9) that a lack of examination\ndocumentation exists in support of examiner loan and consumer compliance\nreviews. Under NCUA\xe2\x80\x99s current risk-focused examination program,\ndocumentation is not required for all areas of review when concerns or risks are\nnot identified in the course of examination or supervision scoping. Additionally,\ncertain review areas may not be included at all in the scope of the examination or\nsupervision contact, based upon the examiner\xe2\x80\x99s professional consideration and\njudgment of existing risk areas. These assessments and the examination steps\ncompleted are documented in the scope workbook. Additionally, we have on-\ngoing quality control processes in place to evaluate the adequacy of examination\ndocumentation.\n\nNCUA\xe2\x80\x99s Examiner\xe2\x80\x99s Guide indicates that when loan reviews are warranted, an\nAIRES loan review or self-designed workpaper can be used to support the loan\narea reviewed, and noted concerns should be documented in the AIRES Loan\nExceptions or self-designed workpapers. Likewise, when consumer compliance\nreviews are warranted or occur as part of the required examination process,\nexaminers are required to document compliance violations in the examination\nquestionnaires, as well as in the compliance violation log. In footnote 1, the\nreport indicates \xe2\x80\x9c...examiners were following established procedures...\xe2\x80\x9d with\nregard to examination documentation.\n\n\n\n\n11\n\x0c APPENDIX I \xe2\x80\x93 MANAGEMENT COMMENTS\n\nTracking of Subprime Mortgages\n\nOne recommendation in the report (page 6) indicated that NCUA management\nshould review the current tracking and reporting of subprime mortgages and\ndetermine if these mortgages should be specifically reported on the call report.\nWhile we do not object to this recommendation, the Office of Examination and\nInsurance continually reviews and updates the required reporting content for the\nquarterly 5300 call report and has previously considered whether to require\nreporting in this area. A significant barrier to the collection of this data exists.\nNCUA\xe2\x80\x99s definition of subprime lending, which closely matches the definition of\nsubprime lending agreed upon by the federal banking regulators, includes loans\nmade to borrowers who have weak credit histories (e.g., delinquent payments,\ncharge-offs, judgments, bankruptcies), or reduced payment capacity (e.g., high\ndebt ratios or low credit scores). Since no specific empirical definition of\nsubprime lending exists, it would be difficult for credit unions to gauge which\nloans were subprime and were thus required to be reported if a reporting\nrequirement were enacted.\n\nThank you for the opportunity to comment. If you have any questions, please\ncontact me.\n\n\n\n\n12\n\x0c'


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
 Briselē, 7.7.2004
 COM(2004) 485 galiga redakcija
 2004/0142 (ACC)
 (COD)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMAM
 par noslēgto vienošanos, kas notikusi, apmainoties vēstulēm starp Eiropas Kopienu
 un Indiju par 1994. gada VVTT (Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību)
 XXVIII pantu, kas attiecas uz koncesiju korekcijām attiecībā uz rīsiem,
 kas paredzētas VVTT pievienotajā CXL sarakstā
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMAM
 par noslēgto vienošanos, kas notikusi, apmainoties vēstulēm starp Eiropas Kopienu un
 Pakistānu par 1994. gada VVTT (Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību)
 XXVIII pantu, kas attiecas uz koncesiju korekcijām attiecībā uz rīsu,
 kas paredzētas VVTT pievienotajā CXL sarakstā
 (iesniegusi Komisija)
 LV LV
 ---pagebreak--- PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1. 2003. gada 26. jūnijā Padome atļāva Komisijai informēt PTO (Pasaules
 Tirdzniecības organizāciju) par Eiropas Kopienas nodomu mainīt koncesiju HS
 grupas produktiem ar kodu 1006 20 (lobīti rīsi), 1006 30 (skaldīti rīsi), kas paredzēta
 Eiropas Komisijas VVTT pievienotajā sarakstā. Attiecīgi Eiropas
 Kopiena 2003. gada 2. jūlijā ir informējusi PTO par mērķi veikt noteiktas izmaiņas
 EK CXL sarakstā.
 2. Kopiena apspriedās Padomes izvirzīto direktīvu ietvaros, apspriežoties ar Komiteju,
 kas izveidota, pamatojoties uz EK līguma 133. pantu.
 3. Komisija apspriedās ar ASV, kurai bija principiāla interese par HS grupas produktu
 ar kodu 1006 20 (lobītie rīsi) piegādi un nozīmīga piegādātāja interese par HS grupas
 produktiem ar kodu 1006 30 (skaldītie rīsi); Taizemi, kurai bija principiāla interese
 par HS grupas produktu ar kodu 1006 30 (skaldītie rīsi) piegādi un nozīmīga
 piegādātāja interese par HS grupas produktiem ar kodu 1006 20 (lobītie rīsi), kā arī
 ar Indiju un Pakistānu, kurām katrai bija nozīmīga piegādātāja interese par HS grupas
 produktiem ar kodu 1006 20 (lobītie rīsi).
 4. Tomēr Komisija nespēja panākt pieņemamu vienošanos ar Amerikas Savienotajām
 Valstīm un Taizemi.
 5. Komisija panāca vienošanos ar Indiju un Pakistānu, apmainoties vēstulēm.
 Vēstuļu apmaiņu iesāka Komisija 2004. gada .... jūlijā.
 6. Šis priekšlikums lūdz Padomei apstiprināt vienošanos, kas notikusi, apmainoties
 vēstulēm ar Eiropas Kopienu un Indiju. Tiklīdz Padome pieņems šo lēmumu,
 Komisija informēs PTO par nepieciešamajām izmaiņām Eiropas Komisijas CXL
 sarakstā.
 7. Tā kā nepieciešamās izmaiņas Padomes Nolikumā Nr.1785/2003 (EK) pieprasa
 Eiropas Parlamenta viedokli, ir nepieciešams, lai Komisija pieņemtu nepieciešamās
 pagaidu vienošanās. Tādēļ, lai nodrošinātu šo divu vienošanos stāšanos spēkā
 no 2004. gada 1. septembra, šie divi lēmumi ļauj Komisijai izvairīties no Padomes
 Nolikuma Nr. 1785/2003 (EK) pārejas perioda laikā, t.i., kamēr izmaiņas nav
 stājušās spēkā, bet ne ilgāk par 2005. gada 30. jūniju.
 Komisija nodos priekšlikumu par nepieciešamajām izmaiņām Padomes nolikumā,
 cik drīz vien iespējams.
 LV 2 LV
 ---pagebreak--- 2004/0142 (ACC)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMAM
 par noslēgto vienošanos, kas notikusi, apmainoties vēstulēm starp Eiropas Kopienu
 un Indiju par 1994. gada VVTT (Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību)
 XXVIII pantu, kas attiecas uz koncesiju korekcijām attiecībā uz rīsiem,
 kas paredzētas VVTT pievienotajā CXL sarakstā
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 Ņemot vērā Eiropas Komisiju līgumu un jo īpaši 133. pantu un 300(2). panta pirmā paragrāfa
 pirmo teikumu,
 Ņemot vērā priekšlikumu Komisijai1,
 Ņemot vērā šo:
 (1) 2003. gada 26. jūlijā Padome pilnvaroja Komisiju uzsākt pārrunas saistībā ar
 1994. gada VVTT 28. pantu ar mērķi veikt noteiktu koncesiju izmaiņas EK CXL
 sarakstā. Attiecīgi Eiropas Kopiena 2003. gada 2. jūlijā ir informējusi PTO par mērķi
 veikt noteiktas izmaiņas EK CXL sarakstā.
 (2) Kopiena apspriedās Padomes izvirzīto direktīvu ietvaros, apspriežoties ar Komiteju,
 kas izveidota, pamatojoties uz EK līguma 133. pantu.
 (3) Komisija apspriedās ar ASV, kurai bija principiāla interese par HS grupas produktu ar
 kodu 1006 20 (lobītie rīsi) piegādi un nozīmīga piegādātāja interese par HS grupas
 produktiem ar kodu 1006 30 (skaldītie rīsi); Taizemi, kurai bija principiāla interese par
 HS grupas produktu ar kodu 1006 30 (skaldītie rīsi) piegādi un nozīmīga piegādātāja
 interese par HS grupas produktiem ar kodu 1006 20 (lobītie rīsi), kā arī ar Indiju un
 Pakistānu, kurām katrai bija nozīmīga piegādātāja interese par HS grupas produktiem
 ar kodu 1006 20 (lobītie rīsi).
 (4) Komisija ir vienojusies ar Indiju. Tādēļ ir nepieciešams apstiprināt vienošanos, kas
 panākta, apmainoties vēstulēm starp Eiropas Kopienu un Indiju.
 (5) Lai nodrošinātu vienošanās izpildi 2004. gada 1. septembrī un līdz izmaiņām Padomes
 nolikumā Nr. 1785/2003 (EK), kas datēts ar 2003. gada 29. septembri par vispārējo
 rīsa tirgus organizāciju2, ir nepieciešams pilnvarot Komisiju veikt pagaidu izmaiņas
 reglamentā.
 OJ C ..., ..., p. ...
 2
 OJ L 270, 21.10.2003, p. 96.
 LV 3 LV
 ---pagebreak--- (6) Lai īstenotu šo lēmumu, pasākumi ir jāveic saskaņā ar Padomes lēmumu
 1999/468/EK, kas datēts ar 1999. gada 28. jūniju un kas paskaidro rīcību, kā izmantot
 3
 Komisijai piešķirtās pilnvaras .
 IR NOLĒMUSI:
 1. pants
 Vienošanās, kas notikusi, apmainoties vēstulēm starp Eiropas Kopienu un Indiju, par
 1994. gada VVTT (Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību) 28. pantu, kas attiecas
 uz koncesiju korekcijām attiecībā uz rīsu, kas paredzētas VVTT pievienotajā sarakstā CXL ,ar
 šo tiek apstiprināta no Kopienas puses.
 Vienošanās teksts ir pievienots šim lēmumam.
 2. pants
 Sakarā ar nepieciešamības pakāpi, lai nodrošinātu šīs vienošanos stāšanos spēkā
 no 2004. gada 1. septembra, Komisija var izvairīties no Padomes Nolikuma Nr. 1785/2003
 (EK) saskaņā ar šī lēmuma 3(2). pantu, kamēr izmaiņas nav stājušās spēkā, bet ne ilgāk
 par 2005. gada 30. jūniju.
 3. pants
 1. Komisijai asistēs Graudaugu Pārvaldes Komiteja ar Regulas Nr.1784/2003 (EK)
 25. pantu.
 2. Ja ir atsauce uz šo paragrāfu, tiek piemērots lēmuma 1999/468/EC 4. un 7. pants.
 Lēmumā 1999/468/EK 4(3). pantā minētais laika periods būs viens mēnesis.
 4. pants
 Ar šo Padomes Prezidents tiek pilnvarots iecelt personu ar tiesībām parakstīt vienošanos, lai
 4
 izteiktu Padomes piekrišanu .
 Briselē,
 Padomes vārdā
 priekšsēdētājs
 3
 OJ L 184, 17.7.1999, p. 23.
 4
 Vienošanās spēkā stāšanās datums tiks publicēta Eiropas Kopienas Oficiālajā Vēstnesī.
 LV 4 LV
 ---pagebreak--- PIELIKUMS
 VIENOŠANĀS
 apmainoties vēstulēm starp Eiropas Kopienu un Indiju par 1994. gada VVTT (Vispārējo
 vienošanos par tarifiem un tirdzniecību) 28. pantu, kas attiecas uz koncesiju korekcijām
 attiecībā uz rīsu, kas paredzētas VVTT pievienotajā CXL sarakstā
 Vēstule Nr.1
 Vēstule no Eiropas Kopienas
 Brisele, .....
 Cienītais kungs,
 Sekojot pārrunām starp Eiropas Kopienu (EK) un Indiju, saskaņā ar 1994. gada VVTT
 28. pantu par izmaiņām koncesijā attiecībā uz rīsu, kas paredzēts EK CXL sarakstā, kas
 pievienots Vispārējai Vienošanās par Tarifiem un Tirdzniecību 1994 (GATT 1994), EK
 piekrīt tālāk aprakstītajam slēdzienam.
 Importa režīma izmaiņas
 Tarifs lobītiem rīsiem (CN kods 1006 20) būs 65 eiro/t.
 Attiecībā uz lobīto rīsu importa režīmu (CN kods 1006 20 17 un NC 1006 20 98) par šķirnēm
 Basmati 370, Basmati 386, Type-3 (Dehradun), Taraori Basmati (HBC-19), Basmati 217,
 Ranbir Basmati, Pusa Basmati un Super Basmati EK īpašais muitas nodoklis būs nulle. Tādēļ:
 – uz robežas jāizveido Kopienas kontroles sistēma, kas balstīta uz DNS analīzi; Indijai
 aktīvi jāsadarbojas ar EK, lai ieviestu šādu kontroles sistēmu un EK jānodrošina
 atbilstoša tehniskā palīdzība šajā sakarā.
 – ir saprotams, ka Basmati rīsa šķirne tiek audzēta atsevišķos ģeogrāfiskos apgabalos
 un ka Indija aizsargās Basmati šķirnes rīsu kā ģeogrāfisku pazīmi. EK atbalstīs
 iesniegumu aizsargāt Basmati šķirnes rīsu kā ģeogrāfisku pazīmi ar Padomes regulu
 Nr. 2081/92 (EK). EK izskatītu šādu vai līdzīgu iesniegumu, cik drīz vien iespējams.
 EK nodrošinās nepieciešamo tehnisko palīdzību šajā sakarā.
 Pagaidu vienošanās
 No 2004. gada 1. septembra līdz datumam, kad stājas spēkā iepriekš minētā Kopienas
 kontroles sistēma, EK jāpieņem pagaidu režīms attiecībā uz lobītajiem rīsiem (CN kods
 1006 20 17 un 1006 20 98) iepriekš minētajām šķirnēm, balstoties uz šādiem elementiem.
 EK autonomais muitas nodoklis būs nulle. Tomēr, ja notiks tirgus traucējumi, EK konsultēsies
 ar kompetentām Indijas varas institūcijām, lai vienotos par atbilstošu risinājumu. Ja
 vienošanās netiek panākta, EK patur tiesības atgriezties pie iepriekšējā muitas nodokļa
 65 eiro/t par lobītajiem rīsiem (CN kods 1006 20).
 LV 5 LV
 ---pagebreak--- Vispārīgi
 Šīs vienošanās mērķa sasniegšanai:
 – EK izveidos atsevišķus tarifus Basmati šķirnes rīsam, kas norādītas vienošanās ar
 Indiju un Pakistānu.
 – kompetentas Indijas varas institūcijas turpinās izsniegt autentiskuma sertifikātus
 pirms importa licenču izsniegšanas, kas nozīmē, ka pašreizējā autentiskuma
 sertifikācijas sistēma saglabāsies.
 EK apzinās, ka Indijai ir sākotnējo pārrunu tiesības attiecībā uz koncesijām, kas minētas šajā
 vēstulē.
 Šo vienošanos apstiprinās abas puses saskaņā ar savām procedūrām.
 Šīs vienošanās noteikumi stāsies spēkā no 2004. gada 1. septembra.
 Es būtu ļoti pateicīgs, ja Jūs varētu apstiprināt Jūsu valdības piekrišanu iepriekš minētajam.
 Lūdzu, pieņemiet manus cieņas apliecinājumus.
 Eiropas Kopienas vārdā
 LV 6 LV
 ---pagebreak--- Vēstule Nr.2.
 Vēstule no Indijas
 Brisele, ........
 Cienītais kungs,
 Man ir gods apstiprināt Jūsu vēstules saņemšanu šīsdienas datumā, ar šādu tekstu:
 “Sekojot pārrunām starp Eiropas Kopienu (EK) un Indiju, saskaņā ar 1994. gada VVTT
 28. pantu par izmaiņām koncesijā attiecībā uz rīsu, kas paredzēts EK CXL sarakstā, kas
 pievienots Vispārējai Vienošanās par Tarifiem un Tirdzniecību 1994 (GATT 1994), EK
 piekrīt tālāk aprakstītajam slēdzienam.
 Importa režīma izmaiņas
 Tarifs lobītiem rīsiem (CN kods 1006 20) būs 65 eiro/t.
 Attiecībā uz lobīto rīsu importa režīmu (CN kods 1006 20 17 un NC 1006 20 98) par šķirnēm
 Basmati 370, Basmati 386, Type-3 (Dehradun), Taraori Basmati (HBC-19), Basmati 217,
 Ranbir Basmati, Pusa Basmati un Super Basmati EK īpašais muitas nodoklis būs nulle. Tādēļ:
 – uz robežas jāizveido Kopienas kontroles sistēma, kas balstīta uz DNS analīzi; Indijai
 aktīvi jāsadarbojas ar EK, lai ieviestu šādu kontroles sistēmu un EK jānodrošina
 atbilstoša tehniskā palīdzība šajā sakarā.
 – ir saprotams, ka Basmati rīsa šķirne tiek audzēta atsevišķos ģeogrāfiskos apgabalos
 un ka Indija aizsargās Basmati šķirnes rīsu kā ģeogrāfisku pazīmi. EK atbalstīs
 iesniegumu aizsargāt Basmati šķirnes rīsu kā ģeogrāfisku pazīmi ar Padomes regulu
 Nr. 2081/92 (EK). EK izskatītu šādu vai līdzīgu iesniegumu, cik drīz vien iespējams.
 EK nodrošinās nepieciešamo tehnisko palīdzību šajā sakarā.
 Pagaidu vienošanās
 No 2004. gada 1. septembra līdz datumam, kad stājas spēkā iepriekš minētā Kopienas
 kontroles sistēma, EK jāpieņem pagaidu režīms attiecībā uz lobītajiem rīsiem (CN kods
 1006 20 17 un 1006 20 98) iepriekš minētajām šķirnēm, balstoties uz šādiem elementiem.
 EK autonomais muitas nodoklis būs nulle. Tomēr, ja notiks tirgus traucējumi, EK konsultēsies
 ar kompetentām Indijas varas institūcijām, lai vienotos par atbilstošu risinājumu. Ja
 vienošanās netiek panākta, EK patur tiesības atgriezties pie iepriekšējā muitas nodokļa
 65 eiro/t par lobītajiem rīsiem (CN kods 1006 20).
 LV 7 LV
 ---pagebreak--- Vispārīgi
 Šīs vienošanās mērķa sasniegšanai:
 – EK izveidos atsevišķus tarifus Basmati rīsa šķirnēm, kas norādītas vienošanās ar
 Indiju un Pakistānu.
 – kompetentas Indijas varas institūcijas turpinās izsniegt autentiskuma sertifikātus
 pirms importa licenču izsniegšanas, kas nozīmē, ka pašreizējā autentiskuma
 sertifikācijas sistēma saglabāsies.
 EK apzinās, ka Indijai ir sākotnējo pārrunu tiesības attiecībā uz koncesijām, kas minētas šajā
 vēstulē.
 Šo vienošanos apstiprinās abas puses saskaņā ar savām procedūrām.
 Šīs vienošanās noteikumi stāsies spēkā no 2004. gada 1. septembra.
 Es būtu ļoti pateicīgs, ja Jūs varētu apstiprināt Jūsu valdības piekrišanu iepriekš minētajam.”
 Indijas Republikai ir gods apstiprināt savu piekrišanu šīs vēstules saturam.
 Lūdzu, pieņemiet manus cieņas apliecinājumus.
 Indijas Republikas valsts vārdā
 LV 8 LV
 ---pagebreak--- FINANŠU PĀRSKATS
 1. BUDŽETA POZĪCIJA: PIEŠĶIRTIE LĪDZEKĻI:
 100. pants EUR 839,1 milj.
 2. NOSAUKUMS:
 Priekšlikums Padomes lēmumam par noslēgto vienošanos, kas notikusi, apmainoties vēstulēm starp
 Eiropas Kopienu un Indiju par 1994. gada VVTT (Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību)
 XXVIII pantu, kas attiecas uz koncesiju korekcijām attiecībā uz rīsu, kas paredzētas VVTT pievienotajā
 CXL sarakstā
 3. TIESISKAIS PAMATS:
 Līguma 133. pants
 4. MĒRĶI:
 Veikt koncesiju korekcijas attiecībā uz rīsu, kas paredzētas VVTT pievienotajā CXL sarakstā.
 5. FINANŠU SAISTĪBAS 12 MĒNEŠU PAŠREIZĒJAIS NĀKAMAIS
 PERIODS FINANŠU GADS FINANŠU GADS
 2004 2005
 (miljoni EUR) (miljoni EUR) (miljoni EUR)
 5.0 IZMAKSAS
 – NO EK BUDŽETA
 (KOMPENSĀCIJAS/INTERVENCIJAS)
 – VALSTS INSTITŪCIJĀM
 – CITIEM
 5.1 IEŅĒMUMI (1) (1)
 – EK RESURSI
 (NODOKĻI/MUITAS NODEVAS)
 – VALSTS
 2006 2007 2008 2009
 5.0.1 APRĒĶINĀTĀS IZMAKSAS
 5.1.1 APRĒĶINĀTIE IEŅĒMUMI (1) (1) (1) (1)
 5.2 APRĒĶINA METODES:
 6.0 VAI PROJEKTS VAR TIKT FINANSĒTS NO PAŠREIZĒJĀ BUDŽETA
 ATBILSTOŠAJĀS NODAĻĀS IEKĻAUTAJIEM ASIGNĒJUMIEM? JĀ / NĒ
 6.1 VAI PROJEKTS VAR TIKT FINANSĒTS, PĒRCEĻOT ESOŠĀ BUDŽETA
 POZĪCIJAS? JĀ / NĒ
 6.2 VAI BŪS NEPIECIEŠAMS PAPILDU BUDŽETS? JĀ / NĒ
 6.3 VAI TURPMĀKAJOS BUDŽETOS BŪS NEPIECIEŠAMI PAPILDU ASIGNĒJUMI? JĀ / NĒ
 PIEZĪMES:
 (1) Aprēķini nedrīkst radīt izmaiņas pašu līdzekļos.
 LV 9 LV
 ---pagebreak--- (COD)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMAM
 par noslēgto vienošanos, kas notikusi, apmainoties vēstulēm starp Eiropas Kopienu un
 Pakistānu par 1994. gada VVTT (Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību)
 XXVIII pantu, kas attiecas uz koncesiju korekcijām attiecībā uz rīsu,
 kas paredzētas VVTT pievienotajā CXL sarakstā
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 Ņemot vērā Eiropas Komisiju līgumu un jo īpaši 133. pantu un 300(2). panta pirmā paragrāfa
 pirmo teikumu,
 Ņemot vērā priekšlikumu komisijai5,
 Ņemot vērā šo:
 (1) 2003. gada 26. jūlijā Padome pilnvaroja Komisiju uzsākt pārrunas sakarā ar
 1994. gada VVTT 28. pantu ar mērķi veikt izmaiņas noteiktās koncesijās EK CXL
 sarakstā. Attiecīgi Eiropas Kopiena 2003. gada 2. jūlijā ir informējusi PTO par mērķi
 veikt noteiktas izmaiņas EK CXL sarakstā.
 (2) Kopiena apspriedās Padomes izvirzīto direktīvu ietvaros, apspriežoties ar Komiteju,
 kas izveidota, pamatojoties uz EK līguma 133. pantu.
 (3) Komisija apspriedās ar ASV, kurai bija principiāla interese par HS grupas produktu ar
 kodu 1006 20 (lobītie rīsi) piegādi un nozīmīga piegādātāja interese par HS grupas
 produktiem ar kodu 1006 30 (skaldītie rīsi); Taizemi, kurai bija principiāla interese par
 HS grupas produktu ar kodu 1006 30 (skaldītie rīsi) piegādi un nozīmīga piegādātāja
 interese par HS grupas produktiem ar kodu 1006 20 (lobītie rīsi), kā arī ar Indiju un
 Pakistānu, kurām katrai bija nozīmīga piegādātāja interese par HS grupas produktiem
 ar kodu 1006 20 (lobītie rīsi).
 (4) Komisija ir vienojusies ar Pakistānu. Tādēļ ir nepieciešams apstiprināt vienošanos, kas
 panākta, apmainoties vēstulēm starp Eiropas Kopienu un Pakistānu.
 (5) Lai nodrošinātu vienošanās izpildi 2004. gada 1. septembrī un līdz izmaiņām Padomes
 nolikumā Nr. 1785/2003 (EK), kas datēts ar 2003. gada 29. septembri par vispārējo
 rīsa tirgus organizāciju6, ir nepieciešams pilnvarot Komisiju veikt pagaidu izmaiņas
 reglamentā.
 OJ C ..., ..., p. ...
 OJ L 270, 21.10.2003, p. 96.
 LV 10 LV
 ---pagebreak--- (6) Lai īstenotu šo lēmumu, pasākumi ir jāveic saskaņā ar Padomes lēmumu
 1999/468/EK, kas datēts ar 1999. gada 28. jūniju un kas paskaidro rīcību, kā izmantot
 7
 Komisijai piešķirtās pilnvaras ,
 IR NOLĒMUSI:
 1. pants
 Vienošanās, kas notikusi, apmainoties vēstulēm starp Eiropas Kopienu un Pakistānu par
 1994. gada VVTT (Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību) 28. pantu, kas attiecas
 uz koncesiju korekcijām attiecībā uz rīsu, kas paredzētas VVTT pievienotajā CXL sarakstām,
 ar šo tiek apstiprināta no Kopienas puses.
 Vienošanās teksts ir pievienots šim lēmumam.
 2. pants
 Sakarā ar nepieciešamības pakāpi, lai nodrošinātu šīs vienošanās stāšanos spēkā
 no 2004. gada 1. septembra, Komisija var izvairīties no Padomes Nolikuma Nr.1785/2003
 (EK) saskaņā ar šī lēmuma 3(2). pantu, kamēr izmaiņas nav stājušās spēkā, bet ne ilgāk
 par 2005. gada 30. jūniju.
 3. pants
 1. Komisijai asistēs Graudaugu Pārvaldes Komiteja ar Regulas Nr.1784/2003 (EK)
 25. pantu.
 2. Ja ir atsauce uz šo paragrāfu, tiek piemērots lēmuma 1999/468/EC 4. un 7. pants.
 Lēmumā 1999/468/EK 4(3). pantā minētais laika periods būs viens mēnesis.
 4. pants
 Ar šo Padomes Prezidents tiek pilnvarots iecelt personu ar tiesībām parakstīt vienošanos, lai
 8
 izteiktu Padomes piekrišanu .
 Briselē,
 Padomes vārdā
 priekšsēdētājs
 7
 OJ L 184, 17.7.1999, p. 23.
 8
 Vienošanās spēkā stāšanās datums tiks publicēta Eiropas Kopienas Oficiālajā Vēstnesī.
 LV 11 LV
 ---pagebreak--- PIELIKUMS
 VIENOŠANĀS
 apmainoties vēstulēm starp Eiropas Kopienu un Pakistānu par 1994. gada VVTT (Vispārējo
 vienošanos par tarifiem un tirdzniecību) 28. pantu, kas attiecas uz koncesiju korekcijām
 attiecībā uz rīsu, kas paredzētas VVTT pievienotajā CXL sarakstā
 Vēstule Nr.1
 Vēstule no Eiropas Kopienas
 Brisele, .....
 Cienītais kungs,
 Sekojot pārrunām starp Eiropas Kopienu (EK) un Pakistānu, saskaņā ar 1994. gada VVTT
 28. pantu par izmaiņām koncesijā attiecībā uz rīsu, kas paredzēts EK CXL sarakstā, kas
 pievienots Vispārējai Vienošanās par Tarifiem un Tirdzniecību 1994 (GATT 1994), EK
 piekrīt tālāk aprakstītajam slēdzienam.
 Importa režīma izmaiņas
 Tarifs lobītiem rīsiem (CN kods 1006 20) būs 65 eiro/t.
 Attiecībā uz lobīto rīsu importa režīmu (CN kods 1006 20 17 un NC 1006 20 98) par šķirnēm
 Basmati 370, Basmati 386, Type-3 (Dehradun), Taraori Basmati (HBC-19), Basmati 217,
 Ranbir Basmati, Pusa Basmati un Super Basmati EK īpašais muitas nodoklis būs nulle. Tādēļ:
 – uz robežas jāizveido Kopienas kontroles sistēma, kas balstīta uz DNS analīzi;
 Pakistānai aktīvi jāsadarbojas ar EK, lai ieviestu šādu kontroles sistēmu un EK
 jānodrošina atbilstoša tehniskā palīdzība šajā sakarā.
 – ir saprotams, ka Basmati šķirnes rīss tiek audzēta atsevišķos ģeogrāfiskos apgabalos
 un ka Pakistāna aizsargās Basmati šķirnes rīsu kā ģeogrāfisku pazīmi. EK atbalstīs
 iesniegumu aizsargāt Basmati šķirnes rīsu kā ģeogrāfisku pazīmi ar Padomes regulu
 Nr. 2081/92 (EK). EK izskatītu šādu vai līdzīgu iesniegumu pēc iespējas ātrāk. EK
 nodrošinās nepieciešamo tehnisko palīdzību šajā sakarā.
 Pagaidu vienošanās
 No 2004. gada 1. septembra līdz datumam, kad stājas spēkā iepriekš minētā Kopienas
 kontroles sistēma, EK jāpieņem pagaidu režīms lobītajiem rīsiem (CN kods 1006 20 17 un
 1006 20 98) iepriekš minētajām šķirnēm, balstoties uz šādiem elementiem.
 EK autonomais muitas nodoklis būs nulle. Tomēr, ja notiks tirgus traucējumi, EK konsultēsies
 ar kompetentām Pakistānas varas institūcijām, lai vienotos par atbilstošu risinājumu. Ja
 vienošanās netiek panākta, EK patur tiesības atgriezties pie iepriekšējā muitas nodokļa
 65 eiro/t par lobītajiem rīsiem (CN kods 1006 20).
 LV 12 LV
 ---pagebreak--- Vispārīgi
 Šīs vienošanās mērķa sasniegšanai:
 – EK izveidos atsevišķus tarifus Basmati šķirnes rīsam, kas norādītas vienošanās ar
 Indiju un Pakistānu.
 – kompetentas Pakistānas varas institūcijas turpinās izsniegt autentiskuma sertifikātus
 pirms importa licenču izsniegšanas, kas nozīmē, ka pašreizējā autentiskuma
 sertifikācijas sistēma saglabāsies.
 EK apzinās, ka Pakistānai ir sākotnējo pārrunu tiesības attiecībā uz koncesijām, kas minētas
 šajā vēstulē.
 Šo vienošanos apstiprinās abas puses saskaņā ar savām procedūrām.
 Šīs vienošanās noteikumi stāsies spēkā no 2004. gada 1. septembra.
 Es būtu ļoti pateicīgs, ja Jūs varētu apstiprināt Jūsu valdības piekrišanu iepriekš minētajam.
 Lūdzu, pieņemiet manus cieņas apliecinājumus.
 Eiropas Kopienas vārdā
 LV 13 LV
 ---pagebreak--- Vēstule Nr.2.
 Vēstule no Pakistānas
 Brisele, ........
 Cienītais kungs,
 Man ir gods apstiprināt Jūsu vēstules saņemšanu šīsdienas datumā ar šādu tekstu:
 “Sekojot pārrunām starp Eiropas Kopienu (EK) un Pakistānu, saskaņā ar 1994. gada VVTT
 28. pantu par izmaiņām koncesijā attiecībā uz rīsu, kas paredzēts EK CXL sarakstā, kas
 pievienots Vispārējai Vienošanās par Tarifiem un Tirdzniecību 1994 (GATT 1994), EK
 piekrīt tālāk aprakstītajam slēdzienam.
 Importa režīma izmaiņas
 Tarifs lobītiem rīsiem (CN kods 1006 20) būs 65 eiro/t.
 Attiecībā uz lobīto rīsu importa režīmu (CN kods 1006 20 17 un NC 1006 20 98) par šķirnēm
 Basmati 370, Basmati 386, Type-3 (Dehradun), Taraori Basmati (HBC-19), Basmati 217,
 Ranbir Basmati, Pusa Basmati un Super Basmati EK īpašais muitas nodoklis būs nulle. Tādēļ:
 – uz robežas jāizveido Kopienas kontroles sistēma, kas balstīta uz DNS analīzi;
 Pakistānai aktīvi jāsadarbojas ar EK, lai ieviestu šādu kontroles sistēmu un EK
 jānodrošina atbilstoša tehniskā palīdzība šajā sakarā.
 – ir saprotams, ka Basmati šķirnes rīss tiek audzēta atsevišķos ģeogrāfiskos apgabalos
 un ka Pakistāna aizsargās Basmati šķirnes rīsu kā ģeogrāfisku pazīmi. EK atbalstīs
 iesniegumu aizsargāt Basmati šķirnes rīsu kā ģeogrāfisku pazīmi ar Padomes regulu
 Nr. 2081/92 (EK). EK izskatītu šādu vai līdzīgu iesniegumu pēc iespējas ātrāk. EK
 nodrošinās nepieciešamo tehnisko palīdzību šajā sakarā.
 Pagaidu vienošanās
 No 2004. gada 1. septembra līdz datumam, kad stājas spēkā iepriekš minētā Kopienas
 kontroles sistēma, EK jāpieņem pagaidu režīms lobītajiem rīsiem (CN kods 1006 20 17 un
 1006 20 98) iepriekš minētajām šķirnēm, balstoties uz šādiem elementiem.
 EK autonomais muitas nodoklis būs nulle. Tomēr, ja notiks tirgus traucējumi, EK konsultēsies
 ar kompetentām Pakistānas varas institūcijām, lai vienotos par atbilstošu risinājumu. Ja
 vienošanās netiek panākta, EK patur tiesības atgriezties pie iepriekšējā muitas nodokļa 65
 eiro/t par lobītajiem rīsiem (CN kods 1006 20).
 LV 14 LV
 ---pagebreak--- Vispārīgi
 Šīs vienošanās mērķa sasniegšanai:
 – EK izveidos atsevišķus tarifus Basmati šķirnes rīsam, kas norādītas vienošanās ar
 Indiju un Pakistānu.
 – kompetentas Pakistānas varas institūcijas turpinās izsniegt autentiskuma sertifikātus
 pirms importa licenču izsniegšanas, kas nozīmē, ka pašreizējā autentiskuma
 sertifikācijas sistēma saglabāsies.
 EK apzinās, ka Pakistānai ir sākotnējo pārrunu tiesības attiecībā uz koncesijām, kas minētas
 šajā vēstulē..
 Šo vienošanos apstiprinās abas puses saskaņā ar savām procedūrām.
 Šīs vienošanās noteikumi stāsies spēkā no 2004. gada 1. septembra.
 Es būtu ļoti pateicīgs, ja Jūs varētu apstiprināt Jūsu valdības piekrišanu iepriekš minētajam.”
 Pakistānas Republikai ir gods apstiprināt savu piekrišanu šīs vēstules saturam.
 Lūdzu, pieņemiet manus cieņas apliecinājumus.
 Pakistānas Republikas valsts vārdā
 LV 15 LV
 ---pagebreak--- FINANŠU PĀRSKATS
 1. BUDŽETA POZĪCIJA: PIEŠĶIRTIE
 100. pants LĪDZEKĻI:
 EUR 839,1 milj.
 2. NOSAUKUMS:
 Priekšlikums Padomes lēmumam par noslēgto vienošanos, kas notikusi, apmainoties vēstulēm starp
 Eiropas Kopienu un Pakistānu par 1994. gada VVTT (Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību)
 XXVIII pantu, kas attiecas uz koncesiju korekcijām attiecībā uz rīsu, kas paredzētas VVTT pievienotajā
 CXL sarakstā
 3. TIESISKAIS PAMATS:
 Līguma 133. pants
 4. MĒRĶI:
 Veikt koncesiju korekcijas attiecībā uz rīsu, kas paredzētas VVTT pievienotajā CXL sarakstā.
 5. FINANŠU SAISTĪBAS 12 MĒNEŠU PAŠREIZĒJAIS NĀKAMAIS
 PERIODS FINANŠU GADS FINANŠU GADS
 2004 2005
 (miljoni EUR) (miljoni EUR) (miljoni EUR)
 5.0 IZMAKSAS
 – NO EK BUDŽETA
 (KOMPENSĀCIJAS/INTERVENCIJAS)
 – VALSTS INSTITŪCIJĀM
 – CITIEM
 5.1 IEŅĒMUMI (1) (1)
 – EK RESURSI
 (NODOKĻI/MUITAS NODEVAS)
 – VALSTS
 2006 2007 2008 2009
 5.0.1 APRĒĶINĀTĀS IZMAKSAS
 5.1.1 APRĒĶINĀTIE IEŅĒMUMI (1) (1) (1) (1)
 5.2 APRĒĶINA METODES:
 6.0 VAI PROJEKTS VAR TIKT FINANSĒTS NO PAŠREIZĒJĀ BUDŽETA
 ATBILSTOŠAJĀS NODAĻĀS IEKĻAUTAJIEM ASIGNĒJUMIEM? JĀ / NĒ
 6.1 VAI PROJEKTS VAR TIKT FINANSĒTS, PĒRCEĻOT ESOŠĀ BUDŽETA
 POZĪCIJAS? JĀ / NĒ
 6.2 VAI BŪS NEPIECIEŠAMS PAPILDU BUDŽETS? JĀ / NĒ
 6.3 VAI NĀKOTNES BUDŽETOS BŪS NEPIECIEŠAMI PAPILDU ASIGNĒJUMI? JĀ / NĒ
 PIEZĪMES:
 (1) Aprēķini nedrīkst radīt izmaiņas pašu līdzekļos.
 LV 16 LV


type: wikipedia

text:
Como (Comm în dialectul local) este un oraș în nordul Italiei, la poalele munților Alpi, pe țărmul Lacului Como, numit și Lario. Are cca 85 mii de locuitori și este centru administrativ al provinciei omonime. Este o importantă stațiune turistică, unul dintre unghiurile ideale ale așa-numitului "Triunghi larian".
 Data generale
 Oraș din Lombardia, Italia (201 m, 37,3 km2, 83016 loc, comaschi), capitala provinciei omonime, situată în partea de vest a lacului cu același nume, într-o vale (depresiune) înconjurată de munți (la nord-est, muntele Brunate; la sud, colina Baradello; la sud-vest, munții Caprino și ai Crucii / Croce), dincolo de care se întinde câmpia lombardă.
 Din sec. al XVI-lea orașul s-a specializat în prelucrarea lânii și a mătăsii, care este până în prezent sectorul cel mai important al economiei sale.
 Spre sfârșitul sec. al XIX-lea artizanatul a fost substituit (înlocuit) de industria textilă: mătasea și fibrele sintetice, sectoare cărora li s-a adăugat și cel al mecanicii, electrotehnicii, metalurgiei, alimentare, îmbrăcăminții, hârtiei, tipăriturii-editării ș.a..
 Mulți localnici sunt angajați în comerț și turism, activității favorizate de frumusețile artistice ale orașului, de poziția încântătoare, de dotările sale, de peisajul natural și de rețeaua de comunicații foarte eficientă, bună.
 Orașul este punct feroviar pe liniile / traseele Gottardo, care leagă Milanul de Elveția și de celelalte țări din centrul și nordul Europei; Como este legat cu Milano și de „autostrada lacurilor” și de „Ferovia Nord”.
 Istorie
 În antichitate
 Cercetările arheologice au scos la lumină rămășițile unei localități celtice la 4 km sud de actualul oraș Como, lângă Grandate: la acest așezământ uman se raportează istoria orașului.
 În timpul năvălirilor Rezilor orașul a suferit pagube mari, romanii însă – în 196 î.e.c. – l-au reconstruit aproape de lac, repopulându-l cu o colonie și numindu-l Novo Comun. Cneo Pompeio Strabon a ridicat orașil la rangul de municipiu; Scipio și Cezar au favorizat afluența de populații.
 În Evul Mediu
 În 452 e.c., Como a fost devastat de hunii lui Atila, dar repede a fost restaurat de generalul bizantin, Narset, pe timpul războiului gotic / goților (535-553).
 Mai apoi, francii au ridicat orașul la rangul de contee (teritoriul, reședința unui conte) și în felul acesta a crescut în importanță mai ales prin grija episcopilor din dieceza lui, dieceză instituită chiar din sec. al IV-lea.
 În sec. al XI-lea, orașul a căpătat independența, la fel ca și celălalte cetăți (orașe) lombarde și s-a constituit în Comună liberă, intrând în conflicte armate cu milanezii, care dup 10 ani de războaie l-au distrus (în 1127).
 În 1159 a fost reedificat de către împăratul Frederic Barbarossa, aliatul orașului împotriva milanezilor, care l-a întărit cu ziduri puternice și a construit fortăreața Bradello; mai apoi a fost agitat de partidele Vitanilor, guelfii și de partidul Rusca, ghibelinii. Rusca ghibelinilor a schimbat Como pe Lugano cu Filip Maria Visconti. Odată mort Filip M. Visconti, orașul a trecut în stăpânirea conților Sforza, iar din 1521 a îndurat dominația spaniolă. Din 1724 pe cea austriacă și, plecând din această perioadă, istoria orașului Como devine comună cu aceea a orașului Milano și – mai general – cu a întregii regiuni Lombarde.
 În perioada modernă și contemporană
 În 1848 Como a prticipat la mișcările de insurecție, cucerindu-și propria independență și capturând garnizoana austriacă (a făcut-o prizonieră).
 A urmat soarta Lombardiei până în 1859 când a fost anexat Regatului Italiei.
 În sec. al XIX-lea, în acest oraș s-a dezvoltat foarte mult industria (îndeosebi aceea a mătăsii).
 În sec- al XX-lea a fost încurajată activitatea turistică.
 În timpul celui de-al doilea război mondial, Como cu treitoriile din preajmă a fost locul de trecere clandaetin al fugarilor evrei (și a tuturor celor persecutați) către Elveția.
 Orașul nu a suferit mari pagube din cauza bombardamentelor, cu toate acestea a fost teritoriul ultimelor mișcări ale lui Mussolini în fuga lui disperată de la Milano către frontiera elvețiană.
 Demografie
 Personalități
 Como a dat istoriei pe:
 Pliniu cel Bătrân,
 Pliniu cel Tânăr,
 Paolo Giovio, istoric,
 Inocențiu al IX-lea, papă,
 Clement al XIII-lea, papă,
 Alessandro Volta – fizician și om de știință.
 Gianluca Zambrotta, fotbalist.
 Antonio Sant'Elia
 Giuseppe Terragni
 Carla Porta Musa
 Gianfranco Miglio
 Enrico Mantero
 Piero Catelli
 Arturo Merzario
 Pietro Catelli, fondatorul Grupului Artsana
 Orașul și monumentele
 De la romanul Novum Comum a rămas foarte puțin: câteva resturi de ziduri și urmele centrului originar și a hotarului localității, adică opera romanilor pentru împărțirea și măsurarea terenului cu scopul de a atribui cetățenilor teritoriile confiscate ale populației învinse.
 Nenumărate sunt însă monumentele romane, între care biserica sf. Carpoforo (secc. Al XI-XII-lea), sf. Giacomo, sf. Fedele (cu interiorul refăcut în sec. al XVII-lea) și sf. Abbondio (durată în 1063 și consacrată în 1095), biserică care păstrează în interior prețioase fresce din sec. al XIV-lea.
 În piața Domului se înalță grandios palatul romanico-gotic al orașului (sau cum mai este cunoscut „Palatul Broletto”; construit în 1215, cu fațada renovată în 1435),
 Turnul Comunei (1215) și catedrala (fondată în 1396 și terminată în 1770), încoronată de o impunătoare cupolă, opera arhitectului F. Iuvara, ornamentată în interior cu prețioase picturi (printre care opere ale lui B. Luini, G. Ferrari și Morazzone); păstrează în plus și o prețioasă colecție de țesături tip goblen: arazzi).
 Alte monumente însemnate sunt:
 Turnul Porții Victoriei (1192), cu cinci ordine de arcuri suprapuse;
 Biserica sf. Cecilia, ornamentată cu o admirabilă stucatură din sec. al XVI-lea;
 Templul voltian (1927), în stil neoclasic;
 Palatul lui Giovio, care găzduiește bogatul muzeu al orașului: Muzeul Civic;
 Teatrul Social (sec. al XIX-lea), precedat de un pronaos corintean;
 Villa Margherita, pe vârful Geno.
 În apropierea localității sunt ruinele așa-zisei Ca’merlada, anticul castel Baradello, și neoclasica vilă „Villa dell’Olmo” (finele sec. al XVIII-lea), de câțiva ani buni sediul prestigioaselor manifestări artistice și culturale.
 Vezi și: Listă de orașe din Italia
 Orașe din Italia
 Stațiuni balneo-climaterice


text:
Abecéda je pogosta vrsta sistema pisanja govora, v katerem vsak glas predstavlja svoj simbol (vendar nekateri simboli lahko predstavljajo več različnih glasov). Najbolj znana in največkrat uporabljena abeceda je latinica, katere različico uporabljamo tudi za zapis moderne slovenščine, njej najbolj sorodni sta cirilica in grška abeceda, vse so se razvile iz starogrške abecede (~ 800 pr. n. št.). Obstaja okoli 60 različnih vrst abeced, veliko se jih ne uporablja več oz. jih uporabljajo le še zgodovinarji. Je tudi veliko načrtno ustvarjenih abeced, ki so nastale v 19. in 20. stoletju.
 Ime abeceda izhaja iz prvih štirih črk v latinski abecedi - a + be + ce + de; podobnega izvora sta manjkrat uporabljena sopomenka alfabet (iz grških črk alfa + beta) in izraz azbuka (iz cirilskih cerkvenoslovanskih črk azь + buky) za zaporedje črk v glagolici ali cirilici.
 V sedanji standardni slovenski abecedi, ki je vrsta latinice oz. natančneje gajice, 25 znakov, od tega 5 samoglasnikov (a, e, i, o in u) in 20 soglasnikov (b, c, č, d, f, g, h, j, k, l, m, n, p, r, s, š, t, v, z in ž), čeprav SSKJ že uvršča črke iz standardne (angleške) latinice (q, w, x in y) tudi v slovensko.
 Zgodovina
 Tri glavne evropske abecede (latinica, cirilica in grška abeceda) so se vse razvile iz starogrške abecede, ta pa iz feničanske soglasniške abecede. Večina ostalih abeced, ki so še v uporabi, so bile narejene načrtno. Abeceda je najbližje abdžadom, saj je že feničanska soglasniška abeceda abdžad in se je iz njih razvila.
 Seznam abeced
 Po svetu obstaja okrog 60 različnih glavnih vrst abeced (npr. slovenska in angleška abeceda se štejeta pod isto-latinico).
 Adlam
 Adlam (𞤀𞤣𞤤𞤢𞤥) je abeceda, ki sta jo leta 1989 sestavila Ibrahima in Abdoulaye Barry, brata iz Gvineje, ki sta jo sestavila za jezik fula ali fulani. Ime izhaja iz prvih štirih črk, ki so 𞤂 ,𞤁 ,𞤀 in 𞤃, kar bi pri prečrkovanju v latinico bilo A, D, L in M. Črke so bile izbrane načrtno, saj predtavljajo kratico za Alkule Dandayɗe Leñol Mulugol, kar pomeni "abeceda, ki ščiti ljudi pred izginjanjem". Abeceda je hitro postala popularna in govorci jezika fulani v Gvineji, Liberiji in Nigeriji so jo hitro začeli uporabljati. Je ena izmed mnogih afriških abeced. Brata sta izdala veliko na roke napisanih knjig v adlamski abecedi in začeli učiti ljudi pisanja abecede. Po velikem uspehu sta postavila tudi šole po Togu, Senegalu, Beninu in celo eno v New Yorku. Po izdaji prvih tiskanih knjig pa je Gvinejski parlament pisavo prepovedal in Ibrahima je bil zato v zaporu tri mesece. Nato je pobegnil v ZDA, kjer je začel ustvarjati različne pisave za adlamsko abecedo.
 Adlamska abeceda ima tudi svoja števila, te se za razliko od arabščine pišejo od desne proti levi.
 Ločila ima podobna kot latinica, le da so obrnjena. Posebnost sta le vprašaj in klicaj, tako kot v španščini se različici uporabi že na začetku povedi. Začetni vprašaj in klicaj izgledata kot navaden končni klicaj in vprašaj (le obrnjena), medtem ko sta končni različici drugačni in unikatni za adlam.
 Armenska abeceda
 Armenska abeceda se uporablja za zapis armenščine, ta se deli na vzhodno, katere središče je v Armeniji in na zahodno, katere središča so drugod po svetu. Razlika med njima je le izgovorjava. V armenščini se isti znaki uporabljajo tudi za številke, in sicer ne na enak način. Števila se med seboj seštevajo. Piše se od leve proti desni.
 Še ločila in črke izven abecede:
 Avestanska abeceda
 Avestanska abeceda je bila uporabljena za zapis avestanščine, izumrlega iranskega jezika. Abeceda je razdeljena na soglasnike in samoglasnike ter ne razlikuje med velikimi in malimi črkami. Povedi se piše od desne proti levi.
 Avestanska abeceda ima tudi nekaj znakov, od teh nima nobeden podobne vloge kot latinski.
 Avoiuli
 Avoiulijska pisava se uporablja za pisanje jezika Raga, vendar zaradi latinske različiče njegova popularnost upada. Jezik govori le prb. 6500 ljudi v Vanuatuju. Posebnost pisave je tudi, da se lahko piše v obe smeri.
 Bassa Vah
 Bassa vah je ogrožena abeceda, ki jo piše okrog 410.000 ljudi v Sierra leone in Liberiji. Pišejo od leve proti desni.
 Ostalo
 Beitha kukju
 Albanski odvetnik Naum Veqilharxhi je leta 1845 izdal abecedo kot alternativo za latinico, grško abecedo ter arabsko soglasniško abecedo. Piše se od leve proti desni.
 Braillova pisava
 Črko predstavlja posebna kombinacija pik.
 Borama/Gadabuursi
 Borama ali gadabuursi je alternativna abeceda za somalščino. Piše se od leve proti desni.
 Carian
 Carian je abeceda, ki se je v prvem tisočljetju po našem štetju uporabljala za pisanje jezika Carian. Piše se jo od leve proti desni ter se ne razlikuje med velikimi in malimi črkami.
 Carpathian basin rovans
 To je abeceda, ki so jo uporabljali za zapis nekaterih evropskih jezikov med 7. in 11. stoletjem. Piše se od leve proti desni.
 Chinuuk pipa
 Chinuuk pipa je abeceda za jezik Chinuuk, piše se od leve proti desni.
 Coorgi cox
 Coorgi cox je abeceda za jezik kodava.
 Coptic
 Coptic je abeceda, ki se uporablja za istoimenski jezik.
 Cirilica in izvedene abecede
 Cirilica je vrsta abecede, ki se uporablja predvsem v Rusiji in vzhodni Evropi. Uporablja se za zapis jezikov Abaza, Abhaščina, Adigejščina, Aghul, Akhvakh, Aleutščina, Altajščina, Alyutor, Andščina, Archi, Assyrianščina, Avarščina, Azerščina, Bagvalal, Balkar, Bashkir, Beloruščina, Bezhta, Botlikh, Budukh, Bolgarščina, Burjatščina, Chamalal, Čečenščina, Chelkan, Chukchi, Čuvaščina, Krimska Tatarščina, Dargwa, Dolgan, Dungan, Enets, Erzya, Even, Evenki, Gagavščina, Godoberi, Hinukh, Hunzib, Inguščina, Interslovanščina, Itelmen, Juhuri, Kabardian, Kalmiščina, Karaim, Karakalpakščina, Karata, Kazakščina, Ket, Khakas, Khanty, Khinalug, Khwarshi, Kildinska Sámščina, Komi, Koryak, Krymchak, Kryts, Kubachi, Kumyk, Kurdijščina, Kirgiščina, Lak, Lezgi, Lingua Franca Nova, Makedonščina, Mansi, Mari, Moksha, Moldavščina, Mongolščina, Črnogorščina, Nanai, Nenets, Nganasan, Nivkh, Nogai, Starocerkvenoslovanščina, Oroch, Orok, Ossetian, Pontska Grščina, Ruščina, Ruthenijščina, Rutul, Selkup, Srbščina, Shor, Shughni, Slovio, Soyot, Tabassaranščina, Tadžikščina, Talysh, Tat, Tatarščina, Tindi, Tofa, Tsakhur, Tsez, Turkmenščina, Tuvanščina, Ubykh, Udege, Udi, Udmurtščina, Ukrajinščina, Ulch, Urum, Uyghur, Uzbekščina, Votic, Wakhi, Zahodna Polejščina, Yaghnobi, Jakutščina, Yazghulami, Yukaghir in Yupik, s tem da se nekatere izmed njih lahko zapiše tudi v drugih pisavah.
 Dalecarlianske rune
 To je stara abeceda za zapis elfdalianščine.
 Deseret
 Deseret je bila narejena kot alternativa za latinico za zapis angleščine. Piše se od leve proti desni.
 Elbasan
 To je stara abeceda, ki se je uporabljala za zapis albanščine.
 Etruščanska abeceda
 Stara abeceda, ki so jo uporabljali etruščani.
 Faliscanska abeceda
 Stara, že izumrla abeceda.
 Fonetična abeceda
 Fonetična abeceda se uporablja zazapis izgovorjave,saj vsak zvok predstavlja le ena črka.
 Galik
 Različica stare mongolske abecede, piše se v stolpcih.
 Gruzijska abeceda
 Gruzijska abeceda se uporablja za zapis jezikov batsbi, gruzijščine, laz, mingrelian in svan. Piše se od leve proti desni, obstajajo pa 3 različice, v glavem se uporablja mkhedruli, ki edini razlikuje med velikimi in malimi črkami.
 Glagolica
 To je stara abeceda, ki se je uporabljala za prevod biblije.
 Gotica
 Stara abeceda, ki se je uporabljala za zapis gotščine. Nekateri znake predstavljajo črko in številko, piše se od leve proti desni.
 Grška abeceda
 Hangul (korejska abeceda)
 Hangul je malo drugačna abeceda, saj črke niso urejene od leve proti desni ali desne proti levi, pač pa so črke združene. Skupaj obstaja 11.739 znakov.
 Kavkaška albanščina
 Abeceda za zapis kavkaške albanščine.
 Kaddare
 Abeceda za zapis somalščine.
 Khatt-i-Badí’
 Abeceda, ki se je uporabljala za skrivne kode.
 Khazarijske rove
 Stara abeceda, ki se piše od desne proti levi.
 Latinica in izvedene abecede
 Latinica je najbolj razširjena vrsta abecede, eno izmed njenih različic tudi uporabljamo v slovenščini. Najpogosteje se po svetu uporablja Standardna (angleška) abeceda, ki ima 26 črk. V abecedi se piše od leve proti desni.
 Sodobna slovenska abeceda spada pod gajico, pod katero spada tudi npr. hrvaščina.
 Ena izmed daljših verzij latinice je Abaza, ki ima 72 črk:
 Ena izmed najkrajših pa je havajska, saj vsebuje le 18 črk:
 Celotna latinica vsebuje 1366 znakov, večina jih je le variacij osnovnih črk ali pobrani iz drugih abeced, so pa tudi nekateri edinstveni:
 ß (ostri S)
 ð (eth)
 þ (thorn)
 Ə (schwa)
 Ƣ (oi)
 Ʀ (yr)
 Ʊ (upsilon)
 Ʒ (ezh)
 Ƕ (hwair)
 Ƿ (wynn)
 Ȣ (Ou)
 ɂ (glottal stop)
 ɤ (rams horn)
 ɮ (lezh)
 ᴥ (ain)
 Lepontic (lugano)
 Stara abeceda, ki se piše od leve proti desni.
 Luo
 Abeceda, ki se piše od leve proti desni.
 Lycian
 Stara abeceda, ki se piše od leve proti desni.
 Lydian
 Stara abeceda, ki se piše od leve proti desni.
 Mandaic
 Abeceda, ki jo piše okrog 100 ljudi v Iranu. Piše se od leve proti desni.
 Mandombe
 Nenavadna abeceda, ki se piše od desne proti levi. Na spodnji sliki je ena izmed črk abecede.
 Messapic
 Stara abeceda, ki se piše od leve proti desni. Na spodnji sliki je prikazan razvoj črke alfa.
 Mongolske abecede
 Svojevrstna skupina abeced, ki se piše v stolpcih in so črke drugačne glede na zapis (sama, začetna, med črkami, končna). Zaradi lažjega zapisa je v računalniški pisavi pisava od leve proti desni.
 Morsejeva abeceda
 Mro
 Abeceda, ki se piše od leve proti desni ter jo govori ljudstvo v Bangladešu.
 Naguaké Taíno
 Slikovna abeceda, ki jo pišejo govorci jezika Taíno-Borikenaíki (Taínonaíki).
 N'ko
 Afriška abeceda, ki se piše od desne proti levi.
 Nubijska abeceda
 Stara abeceda, podobni coptic abecedi.
 Ogham
 Stara pisava za zapis irščine.
 Oscanska abeceda
 Stara abeceda, ki se piše od desne proti levi.
 Osmanya
 Abeceda za zapis somalijščine.
 Pau cin hau
 Abeceda, ki se piše od leve proti desni.
 Picene
 Abeceda, ki se deli na severno in južno različico. Piše se od desne proti levi.
 Phrygian
 Stara abeceda, ki se lahko piše z leve proti desni ali z desne proti levi.
 Pollard
 Abeceda, ki razlikuje med začetnimi (zgoraj) in končnimi (spodnjimi) črkami.
 Rune
 Stara skupina abeced.
 Santali
 Stara abeceda, ki se je uporabljala za zapis jezika santali.
 Stara italijanska abeceda
 Abeceda, ki se je uporabljala za zapis stare italijanščine.
 Stara madžarska abeceda
 Abeceda za zapis stare madžarščine. Piše se od desne proti levi.
 Stara permijska abeceda
 Stara abeceda za zapis komijščine.
 Stara turška abeceda
 Abeceda, ki so jo turki uporabljali pred latinico. Obstajata dve različici, obe se pišeta od desne proti levi.
 Starocerkvenoslovanska abeceda
 Izumrla abeceda, predhodnica cirilice.
 Sutton
 Abeceda za zapis gibanja rok, vseh zankov je 672.
 Tai Lue (nov)
 Abeceda za zapis jezika Lue.
 Todhri
 Abeceda za zapis albanščine.
 Umbrijska abeceda
 Stara abeceda za zapis umbrijščine.
 Uyghurska abeceda
 Stara mongolska abeceda.
 Zaghawa
 Abeceda za zapis jezika Zaghawa.
 Morebitne tehnične težave
 Za nekatere abecede so potrebne posebne pisave, ki jih mogoče nimate in so zato črke prikazane narobe. V spodnji preglednici poglejte, ali vaša naprava pravilno prikazuje črke.
 Glej tudi
 abecedni vrstni red
 Unicode
 Jeziki
 Pisave
 Viri


type: caselaw

text:
 7.9.2015
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 294/69
 Kanne 19.5.2015 – Almaz-Antey v. neuvosto
 (Asia T-255/15)
 (2015/C 294/84)
 Oikeudenkäyntikieli: englanti
 Asianosaiset
 Kantaja: OAO Concern PVO Almaz-Antey (Moskova, Venäjä) (edustajat: asianajajat C. Stumpf ja A. Haak)
 Vastaaja: Euroopan unionin neuvosto
 Vaatimukset
 Kantaja vaatii unionin yleistä tuomioistuinta
 —
 kumoamaan rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta 13.3.2015 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2015/432 (EUVL L 70, s. 47) ja Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 täytäntöönpanosta 13.3.2015 annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/427 (EUVL L 70, s. 1) siltä osin, kuin ne koskevat kantajaa
 —
 velvoittamaan neuvoston korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
 Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut
 Kanteensa tueksi kantaja vetoaa viiteen kanneperusteeseen.
 1)
 Ensimmäisen kanneperusteen mukaan neuvosto ei esittänyt asianmukaisia tai riittäviä perusteita kantajan sisällyttämiseksi niiden henkilöiden, yhteisöjen ja elinten joukkoon, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä Ukrainan tilanteen johdosta.
 2)
 Toisen kanneperusteen mukaan neuvosto teki ilmeisen arviointivirheen katsoessaan, että kantajan tapauksessa täyttyi jokin peruste riidanalaisiin toimenpiteisiin sisällyttämiseksi.
 3)
 Kolmannen kanneperusteen mukaan vastaajan päätöksellä loukataan suhteellisuusperiaatetta.
 4)
 Neljännen kanneperusteen mukaan kantajaa koskevat perustelut kokonaisuudessaan eivät täytä rajoittavia toimenpiteitä koskevia edellytyksiä.
 5)
 Viidennen kanneperusteen mukaan neuvosto on loukannut oikeudettomasti ja suhteettomasti kantajan perusoikeuksia, mukaan luettuna kantajan puolustautumisoikeuksia ja oikeutta tehokkaaseen oikeussuojaan.


text:
 |
 52012PC0432
 Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta /* COM/2012/0432 final - 2012/0208 (COD) */
 PERUSTELUT
 1. EHDOTUKSEN TAUSTA
 Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä
 sopimuksessa (SEUT-sopimus) erotetaan toisistaan toisaalta SEUT-sopimuksen 290
 artiklan 1 kohdassa määrätty, komissiolle siirretty valta antaa muita kuin
 lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä ja soveltamisalaltaan yleisiä
 säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan lainsäätämisjärjestyksessä
 hyväksytyn säädöksen tiettyjä, muita kuin sen keskeisiä osia (delegoidut
 säädökset), ja toisaalta SEUT-sopimuksen 291 artiklan 2 kohdassa määrätty,
 komissiolle siirretty valta vahvistaa oikeudellisesti velvoittavien unionin
 säädösten yhdenmukainen täytäntöönpano (täytäntöönpanosäädökset).
 Asetuksen (EU) N:o 182/2011 antamisen
 yhteydessä komissio antoi seuraavan lausunnon:
 ”Komissio aikoo tutkia kaikki voimassaolevat
 säädökset, joita ei ole mukautettu valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä
 vastaaviksi ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa. Tarkoituksena on
 arvioida, olisiko näitä välineitä mukautettava Euroopan unionin toiminnasta
 tehdyn sopimuksen 290 artiklalla käyttöönotettuihin delegoituja säädöksiä
 koskeviin järjestelyihin. Komissio tekee asianmukaiset ehdotukset niin pian
 kuin mahdollista ja viimeistään tähän lausumaan liitetyssä suuntaa-antavassa
 aikataulussa mainittuihin päiviin mennessä.”[1]
 Tämän vuoksi asetus (EY) N:o 850/98 on
 yhdenmukaistettava uusien SEUT-sopimuksesta johtuvien sääntöjen kanssa.
 Kyseisessä asetuksessa komissiolle siirretty valta olisi nyt luokiteltava
 uudelleen säädös- ja täytäntöönpanovallaksi.
 Sen vuoksi komissiolle olisi siirrettävä valta
 antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat alueiden jakoa maantieteellisiin
 alueisiin, silmäkokoyhdistelmien käyttöä koskevien sääntöjen muuttamista sekä
 sellaisten sääntöjen antamista, jotka koskevat useamman kuin yhden kalastusaluksen
 pyytämien kohdelajien prosenttiosuuksien laskemista sen varmistamiseksi, että
 kaikki kalastustoimeen osallistuvat alukset noudattavat tällaista saaliiden
 lajikoostumusta. Komissiolle olisi myös siirrettävä valta antaa sääntöjä, jotka
 koskevat verkkoihin kiinnitettävien sallittujen laitteiden, jotka eivät tuki
 tai pienennä verkon silmiä, teknisiä kuvauksia ja käyttöä. Lisäksi komissiolle
 olisi siirrettävä valta toteuttaa toimenpiteitä, jotka koskevat edellytyksiä,
 joilla eräiden alusten sallitaan käyttää puomitrooleja, ja menetelmää konetehon
 ja pyydysten mittaamiseksi, sekä välittömästi sovellettavia toimenpiteitä
 silloin kun tapahtuu kalakantojen säilyttämiseen vaikuttavia muutoksia.
 Komissiolle olisi niin ikään siirrettävä valta
 antaa täytäntöönpanosäädöksiä seuraavista: silmäkoon mittaamista koskevat
 tekniset säännöt; neliösilmäinen havas ja langan paksuus; havaksen rakennetta
 koskevat tekniset säännöt; sellaisten laitteiden luettelointi, jotka voivat
 tukkia tai pienentää verkon silmiä; sellaisten alusten luettelo, joille on
 myönnetty erityiskalastuslupa puomitroolien käyttöön; konetehon ja pyydysten
 mittaamista koskevat tekniset säännöt; jäsenvaltioiden velvollisuus varmistaa,
 että pyyntiponnistuksen tasoja ei ylitetä; sekä väliaikaiset toimenpiteet
 silloin kun meren eliökantojen säilyttäminen vaatii välittömiä toimenpiteitä.
 2. KUULEMISTEN JA
 VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
 Intressitahojen kuulemista tai vaikutusten
 arviointia ei tarvittu.
 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN
 SISÄLTÖ
 · Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus
 · Tärkein toimi on yksilöidä neuvoston asetuksessa (EY) N:o 850/98
 komissiolle siirrettävä valta ja määritellä se joko siirretyksi säädösvallaksi
 tai täytäntöönpanovallaksi.
 · Oikeusperusta
 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
 43 artiklan 2 kohta.
 · Toissijaisuusperiaate
 Ehdotus kuuluu Euroopan unionin yksinomaiseen
 toimivaltaan.
 · Suhteellisuusperiaate
 Ehdotus koskee asetuksessa (EY) N:o 850/98 jo
 olevien toimenpiteiden muuttamista, minkä vuoksi esille ei nouse ongelmia
 suhteellisuusperiaatteen kannalta.
 · Sääntelytavan valinta
 Ehdotettu sääntelytapa: Euroopan parlamentin
 ja neuvoston asetus.
 Muut sääntelytavat eivät soveltuisi
 seuraavasta syystä: asetusta on muutettava asetuksella.
 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
 Toimenpiteestä ei aiheudu unionille lisämenoja.
 2012/0208 (COD)
 Ehdotus
 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
 kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren
 eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla annetun
 neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta
 EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
 UNIONIN NEUVOSTO, jotka
 ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
 tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan,
 ottavat huomioon Euroopan komission
 ehdotuksen,
 sen jälkeen kun esitys
 lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
 kansallisille parlamenteille,
 ottavat huomioon Euroopan talous- ja
 sosiaalikomitean lausunnon,
 noudattavat tavallista
 lainsäätämisjärjestystä,
 sekä katsovat seuraavaa:
 (1) Neuvoston asetuksessa (EY)
 N:o 850/98[2]
 siirretään komissiolle valta panna täytäntöön joitakin mainitun asetuksen
 säännöksiä.
 (2) Lissabonin sopimuksen tultua
 voimaan asetuksella (EY) N:o 850/98 siirretty tietty valta olisi
 saatettava yhdenmukaiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290
 ja 291 artiklan kanssa.
 (3) Komissiolle olisi eräiden
 asetuksen (EY) N:o 850/98 säännösten soveltamiseksi siirrettävä valta hyväksyä
 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti
 säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä seuraavista:
 –
 alueiden jako maantieteellisiin alueisiin,
 –
 eräiden silmäkokoyhdistelmien käyttöedellytyksiä
 koskevien sääntöjen muuttaminen,
 –
 sellaisten yksityiskohtaisten sääntöjen antaminen,
 jotka koskevat useamman kuin yhden kalastusaluksen pyytämien kohdelajien
 prosenttiosuuksien laskemista sen varmistamiseksi, että kaikki kalastustoimeen
 osallistuvat alukset noudattavat kyseisiä prosenttiosuuksia,
 –
 sellaisten sääntöjen antaminen, jotka koskevat
 verkkoihin kiinnitettävien sallittujen laitteiden, jotka eivät tuki tai
 pienennä verkon silmiä, teknisiä kuvauksia ja käyttöä,
 –
 edellytykset, joilla kokonaispituudeltaan yli
 8-metristen alusten sallitaan käyttää puomitrooleja eräillä unionin vesillä,
 –
 välittömästi sovellettavat toimenpiteet silloin kun
 rekrytointi on odottamattoman pientä tai suurta, vaelluskuviot muuttuvat tai
 tapahtuu mikä tahansa muu kalakantojen säilyttämiseen vaikuttava muutos.
 (4) On erittäin tärkeää, että
 komissio toteuttaa delegoitujen säädösten antamista edeltävän valmistelutyönsä
 aikana asianmukaisia kuulemisia, myös asiantuntijatasolla.
 (5) Komission olisi delegoituja
 säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset
 asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti,
 hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
 (6) Jotta voidaan varmistaa
 asetuksen (EY) N:o 850/98 säännösten yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle
 olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta seuraavien osalta:
 –
 silmäkoon mittaamista koskevat tekniset säännöt,
 –
 neliösilmäinen havas ja langan paksuus,
 –
 havaksen rakennetta koskevat tekniset säännöt,
 –
 sellaisten laitteiden luettelointi, jotka voivat
 tukkia tai muulla tavoin pienentää verkon silmiä,
 –
 sellaisten alusten luettelo, joille on myönnetty
 erityiskalastuslupa puomitroolien käyttöön,
 –
 konetehon ja pyydysten mittaamista koskevat
 tekniset säännöt,
 –
 jäsenvaltioiden velvollisuus varmistaa, että
 pyyntiponnistuksen tasoja ei ylitetä eräillä ICES-alueen IXa alueilla,
 –
 väliaikaiset toimenpiteet silloin kun meren
 eliökantojen säilyttäminen vaatii välittömiä toimenpiteitä.
 (7) Komissiolle siirrettyjä
 täytäntöönpanovaltuuksia, lukuun ottamatta niitä, jotka liittyvät
 jäsenvaltioiden velvollisuuteen varmistaa, että pyyntiponnistuksen tasoja ei
 ylitetä eräillä ICES-alueen IXa alueilla, olisi käytettävä yleisistä säännöistä
 ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission
 täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan
 parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[3]
 mukaisesti.
 (8) Sen vuoksi asetusta (EY) N:o
 850/98 olisi muutettava,
 OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
 1 artikla
 Muutetaan asetus (EY) N:o 850/98 seuraavasti:
 (1)
 Korvataan 2 artiklan 3 kohta seuraavasti:
 ”3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut
 alueet voidaan jakaa maantieteellisiin alueisiin erityisesti 2 kohdassa
 tarkoitettujen määritelmien perusteella. Siirretään komissiolle valta antaa
 delegoituja säädöksiä 48 a artiklan mukaisesti alueiden jaosta
 maantieteellisiin alueisiin sellaisten maantieteellisten alueiden
 määrittelemiseksi, joilla sovelletaan erityisiä teknisiä
 säilyttämistoimenpiteitä.”
 (2)
 Muutetaan 4 artikla seuraavasti:
 a) Lisätään 4 kohtaan c alakohta
 seuraavasti:
 ”c) Siirretään komissiolle valta antaa
 delegoituja säädöksiä 48 a artiklan mukaisesti liitteiden X ja XI
 muuttamiseksi, jotta nuorten kalojen suojelua voidaan lisätä kalakantojen
 säilyttämisen yhteydessä.”
 b) Korvataan 5 kohdan
 b alakohta seuraavasti:
 ”b) Siirretään komissiolle valta antaa
 delegoituja säädöksiä 48 a artiklan mukaisesti menetelmästä, jolla lasketaan
 aluksella pidettyjen kohdelajien ja muiden lajien prosenttiosuudet silloin, kun
 ne on pyydetty useamman kuin yhden kalastusaluksen samanaikaisesti hinaamalla
 verkolla tai hinaamilla verkoilla, ja menetelmästä, jolla varmistetaan, että
 kaikki yhteiseen kalastustoimeen osallistuvat kalastusalukset, jotka pitävät
 kalaa aluksella, noudattavat liitteissä I–V esitettyjä lajien
 prosenttiosuuksia.”
 c) Korvataan 6 kohta seuraavasti:
 ”6. Silmäkoon mittaamista koskevat,
 myös valvontatarkoituksissa sovellettavat tekniset säännöt annetaan
 täytäntöönpanosäädöksillä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 48 artiklan
 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.”
 (3)
 Lisätään 7 artiklaan 8 kohta seuraavasti:
 ”8. Neliösilmäisen havaksen mittaamista
 koskevat, myös valvontatarkoituksissa sovellettavat tekniset säännöt annetaan
 täytäntöönpanosäädöksillä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 48 artiklan
 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.”
 (4)
 Lisätään 8 artiklaan 4 kohta seuraavasti:
 ”4. Langan paksuuden mittaamista ja
 havaksen rakennetta koskevat, myös valvontatarkoituksissa sovellettavat
 tekniset säännöt, annetaan täytäntöönpanosäädöksillä. Nämä
 täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua
 tarkastelumenettelyä noudattaen.”
 (5)
 Korvataan 16 artikla seuraavasti:
 ”16 artikla
 1. On kiellettyä käyttää laitteita,
 joilla voidaan tukkia verkon minkä tahansa osan silmiä tai muulla tavoin
 tosiasiallisesti pienentää niiden kokoa.
 2. Mitä 1 kohdassa säädetään, ei sulje
 pois eräiden sellaisten laitteiden käyttöä, jotka voivat tukkia verkon minkä
 tahansa osan silmiä tai muulla tavoin tosiasiallisesti pienentää niiden kokoa,
 mutta joita voidaan käyttää suojaamaan tai vahvistamaan verkkoa. Siirretään
 komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 48 a artiklan mukaisesti
 tällaisten laitteiden teknisistä kuvauksista, käytöstä ja kiinnittämisestä.
 3 Täydellinen luettelo laitteista,
 jotka ovat 2 kohdan mukaisesti vahvistettujen teknisten kuvausten mukaisia ja
 jotka voidaan kiinnittää kalastusverkkoon, vahvistetaan
 täytäntöönpanosäädöksillä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 48 artiklan
 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.”
 (6)
 Muutetaan 29 artikla seuraavasti:
 a) Korvataan 6 kohta seuraavasti:
 ”6. Siirretään komissiolle valta antaa
 delegoituja säädöksiä 48 a artiklan mukaisesti 2 kohdassa vahvistettujen
 perusteiden yksityiskohtaisista soveltamisedellytyksistä, joilla
 kokonaispituudeltaan yli 8-metristen alusten sallitaan käyttää puomitrooleja 1
 kohdassa säädetyillä alueilla.”
 b) Lisätään 7 kohta seuraavasti:
 ”7. Komissio vahvistaa 2 kohdan c
 alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettujen komission
 jäsenvaltioilta edellyttämien luetteloiden toimittamista koskevat vaatimukset
 täytäntöönpanosäädöksellä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 48 artiklan
 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.”
 (7)
 Korvataan 29 b artiklan 6 kohta
 seuraavasti:
 ”6. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava
 komissiolle ne toimenpiteensä, joilla ne täyttävät 5 kohdassa säädetyn
 velvoitteensa. Jos komissio toteaa, etteivät jäsenvaltion toimenpiteet täytä
 velvoitetta, se voi ehdottaa muutoksia toimenpiteisiin. Jos komissio ja
 asianomainen jäsenvaltio eivät pääse sopimukseen tarvittavista toimenpiteistä,
 komissio voi vahvistaa tällaiset toimenpiteet täytäntöönpanosäädöksillä.”
 (8)
 Korvataan 34 artiklan 6 kohta seuraavasti:
 ”6. Konetehon ja pyydysten mittaamista
 koskevat tekniset säännöt annetaan täytäntöönpanosäädöksellä. Nämä
 täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua
 tarkastelumenettelyä noudattaen.”
 (9)
 Korvataan 45 artikla seuraavasti:
 ”45 artikla
 1. Siirretään komissiolle valta antaa
 tämän asetuksen täydentämiseksi tai tästä asetuksesta poikkeamiseksi
 delegoituja säädöksiä 48 a artiklan mukaisesti teknisistä säilyttämistoimenpiteistä,
 jotka koskevat hinattavien tai kiinteiden pyydysten käyttöä taikka
 kalastustoimintaa tietyillä alueilla tai tiettyinä ajanjaksoina. Kyseisillä
 välittömästi sovellettavilla toimenpiteillä pyritään reagoimaan silloin kun
 rekrytointi on odottamattoman pientä tai suurta, vaelluskuviot muuttuvat tai
 tapahtuu mikä tahansa muu kalakantojen säilyttämiseen vaikuttava muutos.
 2. Jos meren eliökantojen
 säilyttäminen vaatii välittömiä toimenpiteitä, komissio voi päättää tilanteen
 korjaamiseksi väliaikaisista toimenpiteistä täytäntöönpanosäädöksillä. Nämä
 täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 48 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua
 tarkastelumenettelyä noudattaen.
 3. Jos tiettyjen lajien tai
 pyyntivesien säilyttämiseen kohdistuu vakava uhka, ja jos viivyttely aiheuttaisi
 vaikeasti korjattavissa olevaa vahinkoa, jäsenvaltio voi toteuttaa
 asianmukaisia säilyttäviä ja syrjimättömiä toimenpiteitä sen lainkäyttövaltaan
 kuuluvilla vesillä.
 4. Kyseiset 3 kohdassa tarkoitetut
 toimenpiteet on ilmoitettava perusteluineen komissiolle ja muille
 jäsenvaltioille heti niiden hyväksymisen jälkeen.
 Komissio vahvistaa kymmenen työpäivän kuluessa
 tällaisen ilmoituksen vastaanottamisesta täytäntöönpanosäädöksillä
 toimenpiteiden asianmukaisuuden ja syrjimättömyyden tai vaatii niiden peruuttamista
 tai muuttamista. Komission päätös annetaan viipymättä tiedoksi
 jäsenvaltioille.”
 (10)
 Korvataan 46 artiklan 4 kohta seuraavasti:
 ”4. Komissio voi omasta aloitteestaan tai
 minkä tahansa jäsenvaltion pyynnöstä tehdä täytäntöönpanosäädöksillä päätöksen
 siitä, onko jäsenvaltion soveltama kansallinen tekninen toimenpide tämän
 artiklan 1 kohdan mukainen. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 48
 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Jos tällainen
 päätös tehdään, sovelletaan 2 kohdan kolmatta ja neljättä alakohtaa.”
 (11)
 Korvataan 48 artikla seuraavasti:
 ”48 artikla
 1. Komissiota
 avustaa asetuksella (EY) N:o 2371/2002 perustettu kalastus- ja vesiviljelyalan
 komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
 2. Kun viitataan
 tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
 3. Kun viitataan
 tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011
 8 artiklaa yhdessä sen 5 artiklan kanssa.”
 (12)
 Lisätään 48 a artikla seuraavasti:
 ”48 a artikla
 1. Siirretään komissiolle valta
 antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
 2. Siirretään 2 artiklan 3
 kohdassa, 4 artiklan 4 kohdan c alakohdassa, 4 artiklan 5 kohdan b alakohdassa,
 16 artiklan 2 kohdassa, 29 artiklan 6 kohdassa ja 45 artiklan 1 kohdassa
 tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle määräämättömäksi
 ajaksi.
 3. Euroopan parlamentti tai
 neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 2 artiklan 3 kohdassa, 4 artiklan 4
 kohdan c alakohdassa, 4 artiklan 5 kohdan b alakohdassa, 16 artiklan 2
 kohdassa, 29 artiklan 6 kohdassa ja 45 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun
 säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä
 mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana
 päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai
 jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo
 voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
 4. Heti kun komissio on antanut
 delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan
 parlamentille ja neuvostolle.
 5. Edellä olevan 2 artiklan 3
 kohdan, 4 artiklan 4 kohdan c alakohdan, 4 artiklan 5 kohdan b alakohdan, 16
 artiklan 2 kohdan, 29 artiklan 6 kohdan ja 45 artiklan 1 kohdan nojalla annettu
 delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai
 neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on
 annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa
 sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun
 määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta
 säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa
 jatketaan kahdella kuukaudella.”
 2 artikla
 Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä
 päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa
 lehdessä.
 Tämä
 asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan
 kaikissa jäsenvaltioissa.
 Tehty Brysselissä
 Euroopan
 parlamentin puolesta Neuvoston puolesta
 Puhemies Puheenjohtaja
 [1] EUVL L 55, 28.2.2008,
 s. 19.
 [2] EYVL L 125, 27.4.1998,
 s. 1.
 [3] EUVL L
 55, 28.2.2011, s. 13.


text:
 18.7.2009
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 167/6
 Иск, предявен на 14 май 2009 г. — Комисия на Европейските общности/Република Полша
 (Дело C-174/09)
 2009/C 167/10
 Език на производството: полски
 Страни
 Ищец: Комисия на Европейските общности (представители: M. Kaduczak и S. Schønberg)
 Ответник: Република Полша
 Искания на ищеца
 —
 да се установи, че като не е приела законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими за изпълнение на Директива 2005/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 6 юли 2005 година за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към енергоемките продукти (1), или при всички случаи, като не е съобщила приемането им на Комисията, Република Полша не е изпълнила задълженията си по тази директива,
 —
 да се осъди Република Полша да заплати съдебните разноски.
 Правни основания и основни доводи
 Срокът за транспониране на Директива 2005/32/ЕО е изтекъл на 11 август 2007 г. Към деня на предявяване на настоящия иск обаче ответникът все още не е приел всички необходими разпоредби за транспониране на Директивата, или при всички случаи, не е уведомил Комисията за тях.
 (1) ОВ L 191, стр. 29; Специално издание на български език, 2007 г., глава 13, том 49, стр. 104.