text:
1462-IPPP3.4512.71.2017.2.ISZ | Interpretacja indywidualna
 ♦ › Usługi budowlane › 1462-IPPP3.4512.71.2017.2.ISZ
 W zakresie opodatkowania świadczeń wykonywanych w ramach usług konserwacji i serwisu
 Na podstawie art. 13 § 2a, art. 14b § 1 ustawy z dnia 29 sierpnia 1997 r. Ordynacja podatkowa (Dz. U. z 2017 r., poz. 201, z późn. zm.) w związku z art. 223 ust. 1 ustawy z dnia 16 listopada 2016 r. – Przepisy wprowadzające ustawę o Krajowej Administracji Skarbowej (Dz. U. z 2016 r., poz. 1948, z późn. zm.), Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej stwierdza, że stanowisko Wnioskodawcy przedstawione we wniosku z dnia 24 stycznia 2017 r. (data wpływu 30 stycznia 2017 r.), uzupełnionym w dniu 28 marca 2017 r. (data wpływu 28 marca 2017 r.) na wezwanie tut. Organu z dnia 21 marca 2017 r. (skutecznie doręczone w dniu 27 marca 2017 r.), o wydanie interpretacji indywidualnej dotyczącej podatku od towarów i usług w zakresie opodatkowania świadczeń wykonywanych w ramach usług konserwacji i serwisu – jest prawidłowe.
 W dniu 30 stycznia 2017 r. wpłynął do tutejszego organu ww. wniosek o wydanie interpretacji indywidualnej dotyczącej podatku od towarów i usług w zakresie opodatkowania świadczeń wykonywanych w ramach usług konserwacji i serwisu.
 Wniosek uzupełniony został w dniu 28 marca 2017 r., (data wpływu 28 marca 2017 r.) na wezwanie Organu z dnia 21 marca 2017 r.
 1. Na podstawie zawartych z różnymi klientami (usługobiorcami) umów konserwacyjnych lub zleceń serwisowych klienci zlecają Spółce S Sp. z o. o. (zwana dalej Spółką) wykonanie konserwacji czy naprawy urządzeń czy systemów, które uprzednio były instalowane przez Spółkę.
 oświadczenie usługobiorcy o tym, że jest podatnikiem zarejestrowanym jako podatnik VAT czynny oraz
 oświadczenie, że usługodawca (Spółka S sp. z o. o. zwana dalej Spółką) świadczy usługi jako podwykonawca,
 usługodawcą jest podatnik, u którego sprzedaż nie jest zwolniona od podatku.
 Spółka dokonuje analizy zleceń od klienta pod kątem ustalenia, czy dana usługa podlega odwrotnemu obciążeniu zgodnie z art. 17 ust. 1 pkt 8 ustawy o VAT.
 2. W przypadku umów/zleceń konserwacji cena sprzedaży na podstawie zawartej umowy/zlecenia konserwacja systemu obejmuje:
 sprawdzenie instalacji jednego lub kilku systemów,
 sprawdzenie poprawności działania urządzeń, ewentualna regulacja ich,
 oczyszczenie z kurzu i innych nieczystości,
 sprawdzenie poprawności działania oprogramowania i komputerów współpracujących z systemem,
 w razie potrzeby wymiana zużytych części.
 3. Cena sprzedaży usług konserwacji obejmuje łącznie wykonanie wymienionych w punkcie 2 usług. W skład usługi kompleksowej konserwacji wchodzą jeszcze świadczenia pomocnicze takie jak: praca techników, dojazd na obiekt, materiały serwisowe, urządzenia zamienne w przypadku konieczności wymiany, praca podnośnika. Prace dotyczą zarówno urządzenia jak i instalacji, okablowania czy oprogramowania.
 4. W przypadku serwisu zlecenie od klienta obejmuje głównie naprawę urządzenia, które nie działa poprawnie. Cena sprzedaży usługi serwisu obejmuje: naprawę urządzenia, połączeń kablowych - w razie potrzeby, testy pracy urządzenia. W skład usługi kompleksowej serwisu wchodzą świadczenia pomocnicze takie jak: praca techników, dojazd na obiekt, materiały serwisowe, urządzenia zamienne w przypadku konieczności wymiany, praca podnośnika. Prace dotyczą zarówno urządzenia jak i instalacji, okablowania czy oprogramowania.
 5. Spółka otrzymała z GUS opinie klasyfikacyjne PKWiU z 2008 roku do poszczególnych usług cząstkowych dla konserwacji i serwisu instalacji w budynkach według PKWiU w dziale 43 - roboty budowlane specjalistyczne oraz napraw i konserwacji urządzeń według PKWiU w dziale 33 - usługi naprawy i instalowania maszyn i urządzeń dla każdego systemu osobno, na przykład: instalacji niskoprądowych, systemu sygnalizacji pożaru, dźwiękowego systemu ostrzegawczego, okablowania strukturalnego, systemu sygnalizacji włamania i napadu, systemu kontroli dostępu, systemu telewizji przemysłowej.
 6. Z uwzględnieniem otrzymanych z GUS klasyfikacji PKWiU 2008 dla usług cząstkowych, Spółka ustala w ramach każdej usługi kompleksowej konserwacji, czy serwisu usługę wiodącą - naprawę i konserwację urządzenia wraz z czynnościami pomocniczymi. Wprawdzie czynności pomocnicze wchodzące w skład jednej usługi kompleksowej mają różne symbole PKWiU 2008 jednak dla jednej kompleksowej usługi Spółka kwalifikuje jeden symbol PKWiU 2008 taki jak dla usługi wiodącej. I tak dla usług:
 kompleksowych wykonania serwisu czy konserwacji instalacji niskoprądowych, Spółka ustaliła usługę wiodącą: naprawa lub konserwacja urządzenia (PKWiU 33.14.1 usługi naprawy i konserwacji urządzeń elektrycznych), w skład której wchodzą czynności pomocnicze opisane w punkcie 2, 3 i 4.
 kompleksowych wykonania serwisu czy konserwacji systemu sygnalizacji pożaru, Spółka ustaliła usługę główną: naprawę lub konserwację urządzeń (PKWiU 33.13.1 usługi naprawy i konserwacji urządzeń elektronicznych i optycznych), w skład której wchodzą czynności pomocnicze opisane w punkcie 2, 3 i 4.
 kompleksowych wykonania serwisu czy konserwacji dźwiękowych systemów ostrzegawczych, Spółka ustaliła usługę główną: naprawę lub konserwację urządzeń (PKWiU 33.13.1 usługi naprawy i konserwacji urządzeń elektronicznych i optycznych), w skład której wchodzą czynności pomocnicze opisane w punkcie 2, 3 i 4 .
 kompleksowych wykonania serwisu czy konserwacji okablowania strukturalnego, Spółka ustaliła usługę główną: naprawę lub konserwację urządzeń (PKWiU 33.13.1 usługi naprawy i konserwacji urządzeń elektronicznych i optycznych), w skład której wchodzą czynności pomocnicze opisane w punkcie 2, 3 i 4 .
 kompleksowych wykonania serwisu czy konserwacji systemu sygnalizacji włamania i napadu, Spółka ustaliła usługę główną: naprawę lub konserwację urządzeń (PKWiU 33.13.1 usługi naprawy i konserwacji urządzeń elektronicznych i optycznych), w skład której wchodzą czynności pomocnicze opisane w punkcie 2, 3 i 4 .
 kompleksowych wykonania serwisu czy konserwacji systemu kontroli dostępu, Spółka ustaliła usługę główną: naprawę lub konserwację urządzeń (PKWiU 33.13.1 usługi naprawy i konserwacji urządzeń elektronicznych i optycznych), w skład której wchodzą czynności pomocnicze opisane w punkcie 2, 3 i 4 .
 kompleksową wykonania serwisu czy konserwacji systemu telewizji przemysłowej, Spółka ustaliła usługę główną: naprawę lub konserwację urządzeń (PKWiU 33.13.1 usługi naprawy i konserwacji urządzeń elektronicznych i optycznych), w skład której wchodzą czynności pomocnicze opisane w punkcie 2, 3 i 4 .
 Czy Spółka prawidłowo kwalifikuje jako usługi kompleksowe wchodzące w skład zamówienia od klienta na wykonanie konserwacji czy serwisu wraz z usługami pomocniczymi wymienionymi w punkcie 2, 3 i 4?
 Czy Spółka prawidłowo ustala usługę wiodącą w ramach usług kompleksowych konserwacji i serwisu, które są podstawą do ustalenia czy usługi kwalifikowane w ten sposób powinny być objęte odwrotnym obciążeniem w podatku VAT i w związku z tym, czy powinien w tym wypadku być zastosowany mechanizm odwrotnego obciążenia w podatku VAT?
 Analiza powołanych wyżej przepisów prowadzi do wniosku, iż warunkiem zastosowania na podstawie art. 17 ust. 1 pkt 8 ustawy o VAT - odwrotnego obciążenia do opisanych we wniosku usług określonych jako kompleksowe usługi konserwacji czy serwisu, jest spełnienie kilku przesłanek. Po pierwsze zakres wykonywanych czynności musi dotyczyć zespołu czynności określanych mianem robót budowlanych wymienionych w załączniku nr 14 ustawy o VAT. Po drugie usługodawcą jest podatnik, u którego sprzedaż nie jest zwolniona od podatku zaś usługobiorcą jest podatnik, zarejestrowany jako podatnik VAT czynny oraz usługodawca świadczy usługi budowlane jako podwykonawca. Niespełnienie chociażby jednej z ww. przesłanek powoduje, że transakcja nie jest uznawana jako podlegająca odwrotnemu obciążeniu w świetle ustawy o VAT.
 Zastosowanie jednej stawki podatku od towarów i usług dla jednej usługi kompleksowej opisanej w stanie przyszłym wynikającym z podpisanych umów i opodatkowanie nią zarówno usług pomocniczych wchodzących w skład usługi serwisu czy konserwacji jak i dostawy materiałów, wykorzystywanych do wykonania tej usługi uwarunkowane jest zakresem, w jakim prowadzona jest działalność gospodarcza oraz przedmiotem umowy zawartej ze zleceniodawcą.
 Jeżeli świadczenia dokonane przez Spółkę, wymienione w punkcie 2, 3 lub 4 są tak ściśle związane, że tworzą one jedną całość dla konserwacji i jedną dla serwisu, to rozdzielenie ich miałoby sztuczny charakter. Wszystkie te świadczenia stanowią jednolite świadczenie usług konserwacji czy jednolite świadczenie usług serwisu - dla celów stosowania przepisów ustawy o podatku od towarów i usług. Usługę należy uznać za usługę pomocniczą w stosunku do usługi głównej, jeśli nie stanowi ona dla odbiorcy usługi celu samego w sobie, lecz jest niezbędna do wykonania usługi zasadniczej.
 Pojedyncza usługa, materiały wykorzystane do wykonania tej usługi czy urządzenia niezbędne do wykonania tej usługi traktowane są zatem jako elementy świadczenia kompleksowego wówczas, jeżeli cel świadczenia pomocniczego jest zdeterminowany przez świadczenie główne- kompleksowe, które nie może być wykorzystane bez świadczenia pomocniczego. Muszą one stanowić jedną nierozerwalną całość.
 Analizując co wchodzi w skład usługi kompleksowej konserwacji lub serwisu i co jest świadczeniem głównym w każdej takiej usłudze dla celów kwalifikacji podatku VAT pod kątem opodatkowania istotne jest przypisanie właściwego PKWiU do usług wykonywanych przez Spółkę. W przypadku opisanym powyżej, Spółka kwalifikuje świadczenie usług dla klienta jako różne usługi kompleksowe, dotyczące różnych systemów. W skład każdej usługi kompleksowej konserwacji wchodzi świadczenie wiodące - konserwacja urządzenia wraz z czynnościami pomocniczymi wymienionymi w punkcie 2 i 3.
 W skład każdej usługi kompleksowej serwisu wchodzi świadczenie wiodące serwis urządzeń wraz z czynnościami pomocniczymi wymienionymi w punkcie 4.
 Świadczenie wiodące - naprawa urządzenia - dla usługi kompleksowej serwisu oraz świadczenie wiodące - konserwacja urządzenia - dla usługi kompleksowej konserwacji są to czynności wiodące dla całego zamówienia od klienta serwisu oraz konserwacji. W przeciwieństwie do usługi instalacji systemu to naprawa urządzenia, czy jego konserwacja jest dla klienta istotna a nie zaś inne czynności wchodzące w skład usługi.
 W tej sytuacji, w ocenie Spółki przy opisanym stanie przyszłym wynikającym z podpisanej umowy/zleceniem z klientem należy stwierdzić, że usługi serwisu czy konserwacji różnych systemów stanowią niezależne usługi kompleksowe zaklasyfikowane według PKWIU do usług nie mieszczących się w załączniku nr 14 ustawy o VAT i nie podlegają odwrotnemu obciążeniu w VAT.
 Należy przy tym wskazać, że ustawa o podatku od towarów i usług nie definiuje pojęcia podwykonawcy, zatem dla prawidłowego rozumienia terminu „podwykonawca” wystarczające będzie posłużenie się powszechnym jego znaczeniem wynikającym z wykładni językowej. Zgodnie z definicją zawartą w internetowym wydaniu Słownika Języka Polskiego podwykonawca to „firma lub osoba wykonująca pracę na zlecenie głównego wykonawcy”.
 Wnioskodawca wskazał, że jako podwykonawca na podstawie zawartej umowy z klientem (usługobiorcą), który jest podatnikiem zarejestrowanym jako podatnik VAT czynny będzie wykonywał konserwację lub naprawę urządzeń czy systemów, które uprzednio były instalowane przez Spółkę. W przypadku umów/zleceń konserwacji cena sprzedaży na podstawie zawartej umowy/zlecenia konserwacja systemu obejmuje łącznie:
 W skład usługi kompleksowej konserwacji wchodzą jeszcze świadczenia pomocnicze takie jak: praca techników, dojazd na obiekt, materiały serwisowe, urządzenia zamienne w przypadku konieczności wymiany, praca podnośnika. Prace dotyczą zarówno urządzenia jak i instalacji, okablowania czy oprogramowania.
 W przypadku serwisu zlecenie od klienta obejmuje głównie naprawę urządzenia, które nie działa poprawnie. Cena sprzedaży usługi serwisu obejmuje: naprawę urządzenia, połączeń kablowych - w razie potrzeby, testy pracy urządzenia. W skład usługi kompleksowej serwisu wchodzą świadczenia pomocnicze takie jak: praca techników, dojazd na obiekt, materiały serwisowe, urządzenia zamienne w przypadku konieczności wymiany, praca podnośnika. Prace dotyczą zarówno urządzenia jak i instalacji, okablowania czy oprogramowania.
 Z uwzględnieniem otrzymanych z GUS klasyfikacji PKWiU 2008 dla usług cząstkowych, Spółka ustala w ramach każdej usługi kompleksowej konserwacji, czy serwisu usługę wiodącą - naprawę i konserwację urządzenia wraz z czynnościami pomocniczymi. Wprawdzie czynności pomocnicze wchodzące w skład jednej usługi kompleksowej mają różne symbole PKWiU 2008 jednak dla jednej kompleksowej usługi Spółka kwalifikuje jeden symbol PKWiU 2008 taki jak dla usługi wiodącej. I tak dla usług:
 kompleksowych wykonania serwisu czy konserwacji instalacji niskoprądowych, Spółka ustaliła usługę wiodącą: naprawa lub konserwacja urządzenia (PKWiU 33.14.1 usługi naprawy i konserwacji urządzeń elektrycznych), w skład której wchodzą czynności pomocnicze.
 kompleksowych wykonania serwisu czy konserwacji systemu sygnalizacji pożaru, Spółka ustaliła usługę główną: naprawę lub konserwację urządzeń (PKWiU 33.13.1 usługi naprawy i konserwacji urządzeń elektronicznych i optycznych), w skład której wchodzą czynności pomocnicze.
 kompleksowych wykonania serwisu czy konserwacji dźwiękowych systemów ostrzegawczych, Spółka ustaliła usługę główną: naprawę lub konserwację urządzeń (PKWiU 33.13.1 usługi naprawy i konserwacji urządzeń elektronicznych i optycznych), w skład której wchodzą czynności pomocnicze.
 kompleksowych wykonania serwisu czy konserwacji okablowania strukturalnego, Spółka ustaliła usługę główną: naprawę lub konserwację urządzeń (PKWiU 33.13.1 usługi naprawy i konserwacji urządzeń elektronicznych i optycznych), w skład której wchodzą czynności pomocnicze.
 kompleksowych wykonania serwisu czy konserwacji systemu sygnalizacji włamania i napadu, Spółka ustaliła usługę główną: naprawę lub konserwację urządzeń (PKWiU 33.13.1 usługi naprawy i konserwacji urządzeń elektronicznych i optycznych), w skład której wchodzą czynności pomocnicze.
 kompleksowych wykonania serwisu czy konserwacji systemu kontroli dostępu, Spółka ustaliła usługę główną: naprawę lub konserwację urządzeń (PKWiU 33.13.1 usługi naprawy i konserwacji urządzeń elektronicznych i optycznych), w skład której wchodzą czynności pomocnicze.
 kompleksową wykonania serwisu czy konserwacji systemu telewizji przemysłowej, Spółka ustaliła usługę główną: naprawę lub konserwację urządzeń (PKWiU 33.13.1 usługi naprawy i konserwacji urządzeń elektronicznych i optycznych), w skład której wchodzą czynności pomocnicze.
 Wątpliwości Spółki dotyczą tego czy prawidłowo kwalifikuje jako usługi kompleksowe wchodzące w skład zamówienia od klienta na wykonanie konserwacji czy serwisu wraz z usługami pomocniczymi oraz czy prawidłowo ustala usługę wiodącą w ramach usług kompleksowych konserwacji oraz serwisu i w związku z tym czy powinien w danym przypadku być zastosowany mechanizm odwrotnego obciążenia.
 Kwestia kompleksowości była rozstrzygana przez Trybunał Sprawiedliwości UE, który wypowiedział się w tym zakresie w sprawach C-349/96 CPP, C-41/04 Leyob, C-111/05 Aktiebolaget NN. Co do zasady, każde świadczenie dla celów opodatkowania podatkiem VAT powinno być traktowane jak odrębne i niezależne, jednak w sytuacji, gdy kilka świadczeń obejmuje z ekonomicznego punktu widzenia jedno świadczenie, to nie powinno ono być sztucznie dzielone dla celów podatkowych. Z ekonomicznego punktu widzenia usługi nie powinny być dzielone dla celów podatkowych wówczas, gdy tworzyć będą jedną usługę kompleksową, obejmującą kilka świadczeń pomocniczych. Jeżeli jednak w skład świadczonej usługi wchodzić będą czynności, które nie służą wyłącznie wykonaniu czynności głównej, zasadniczej, lecz mogą mieć również charakter samoistny, to wówczas nie ma podstaw dla traktowania ich jako elementu usługi złożonej. Świadczenie złożone ma miejsce wówczas, gdy relacja poszczególnych czynności (świadczeń) wykonywanych na rzecz jednego nabywcy dzieli je na świadczenie podstawowe i świadczenia pomocnicze – tzn. takie, które umożliwiają skorzystanie ze świadczenia podstawowego (lub są niezbędne dla możliwości skorzystania ze świadczenia podstawowego). Jeżeli jednak świadczenia te można rozdzielić tak, że nie zmieni to ich charakteru, ani wartości z punktu widzenia nabywcy – wówczas świadczenia takie powinny być traktowane jako dwa (lub więcej) niezależnie opodatkowane świadczenia.
 Świadczenie należy uznać za pomocnicze, jeśli nie stanowi ono celu samego w sobie, lecz jest środkiem do pełnego zrealizowania lub wykorzystania świadczenia zasadniczego. Pojedyncze świadczenie traktowane jest zatem jak element świadczenia kompleksowego wówczas, jeżeli cel świadczenia pomocniczego jest zdeterminowany przez świadczenie główne oraz nie można wykonać lub wykorzystać bez świadczenia pomocniczego czynności głównej. W sytuacji, gdy jedno świadczenie obejmuje z ekonomicznego punktu widzenia kilka świadczeń, to nie powinno być ono sztucznie dzielone dla celów podatkowych. Zatem, w przypadku, gdy z ekonomicznego punktu widzenia wykonywana czynność stanowi dla klienta całość, nie należy jej rozbijać na poszczególne elementy składowe, lecz traktować jako jedno świadczenie, zgodnie z elementem, który nadaje całemu świadczeniu charakter dominujący. Jeśli więc wykonywanych jest więcej czynności, a są one ze sobą ściśle powiązane oraz stanowią całość pod względem ekonomicznym i gospodarczym, to wówczas dla potrzeb VAT należy potraktować je jako jedną czynność opodatkowaną. Skutkiem tego, świadczenie pomocnicze, co do zasady dzieli los prawny świadczenia głównego, w szczególności w zakresie sposobu opodatkowania, tj. podmiotu zobowiązanego do rozliczenia podatku od towarów i usług.
 W przedstawionym we wniosku zdarzeniu przyszłym Wnioskodawca wyraźnie wskazał, że na podstawie zawartych z różnymi klientami (usługobiorcami) umów konserwacyjnych lub zleceń serwisowych, klienci zlecają Spółce wykonanie konserwacji czy naprawy urządzeń czy systemów, które uprzednio były instalowane przez Spółkę. Z wniosku wynika też, że klienci składają zamówienie na wykonanie usługi konserwacji, czy też usługi serwisu jako całości, natomiast inne pojedyncze czynności wykonywane przez Wnioskodawcę w ramach tych świadczeń, pozostają dla klienta bez znaczenia. Tym samym czynności te są tylko środkiem do skutecznego i pełnego zrealizowania usług konserwacji lub usług serwisu.
 Zatem w analizowanym przypadku wykonanie przez Wnioskodawcę w ramach umów konserwacji czy naprawy instalowanych wcześniej urządzeń czy systemów stanowi dla celów podatku od towarów i usług jedną kompleksową usługę, w której świadczeniem wiodącym jest odpowiednio naprawa bądź konserwacja urządzenia.
 Poszczególna usługa kompleksowa podlega opodatkowaniu zgodnie z zasadami opodatkowania właściwymi dla świadczenia głównego składającego się na daną usługę kompleksową, tj. czynności pomocnicze wchodzące w skład usługi kompleksowej są opodatkowane tak samo jak świadczenie główne danej usługi kompleksowej.
 Jak wskazano mechanizm odwrotnego obciążenia, na podstawie art. 17 ust. 1 pkt 8 ustawy ma zastosowanie gdy:
 usługodawca świadczy usługi wymienione w poz. 2-48 załącznika nr 14 do ustawy.
 Z opisu zdarzenia przyszłego wynika, że Wnioskodawca (usługodawca) jest podatnikiem, świadczy usługi jako podwykonawca oraz usługodawca jest podatnikiem zarejestrowanym jako podatnik VAT czynny. Jednocześnie Spółka poszczególne świadczenia wiodące składające się na daną usługę kompleksową sklasyfikowała do odpowiedniego symbolu PKWiU następująco:
 naprawa lub konserwacja urządzenia, PKWiU 33.14.1 (usługi naprawy i konserwacji urządzeń elektrycznych) dla kompleksowego wykonania serwisu czy konserwacji instalacji niskoprądowych (pkt 1),
 naprawa lub konserwacja urządzeń, PKWiU 33.13.1 (usługi naprawy i konserwacji urządzeń elektronicznych i optycznych) dla kompleksowego wykonania: serwisu czy konserwacji systemu sygnalizacji pożaru (pkt 2), serwisu czy konserwacji dźwiękowych systemów ostrzegawczych (pkt 3), serwisu czy konserwacji okablowania strukturalnego (pkt 4), serwisu czy konserwacji systemu sygnalizacji włamania i napadu (pkt 5), serwisu czy konserwacji systemu kontroli dostępu (pkt 6), serwisu czy konserwacji systemu telewizji przemysłowej (pkt 7).
 Usługi naprawy i konserwacji urządzeń elektrycznych (PKWiU 33.14.1) oraz usługi naprawy i konserwacji urządzeń elektronicznych i optycznych (PKWiU 33.13.1), nie zostały wymienione w poz. 2-48 załącznika nr 14 do ustawy.
 Wobec tego, analiza regulacji prawnych, na tle przedstawionego we wniosku zdarzenia przyszłego, prowadzi do stwierdzenia, że rozliczenie podatku należnego w związku z wykonaniem przedmiotowych usług kompleksowych następuje na zasadach ogólnych.
 Nadmienić przy tym należy, że o sposobie opodatkowania usług budowlanych oraz uznania danego podmiotu za podwykonawcę nie mogą przesądzać oświadczenia, w których podmiot deklaruje w jakim charakterze działa bądź, że rozliczy podatek VAT od nabytych usług. Zasady opodatkowania określone zostały bowiem bezpośrednio w powszechnie obowiązujących przepisach prawa podatkowego, z których wynika, że w przypadku wykonywania usług w charakterze podwykonawcy do rozliczenia podatku z tytułu transakcji zobowiązany jest usługobiorca.
 Końcowo zauważa się, że Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej nie jest uprawniony do przyporządkowywania formalnego towarów i usług do określonego grupowania klasyfikacyjnego. Podkreślić należy, że kwestie dotyczące zaklasyfikowania towaru lub usługi do właściwego grupowania statystycznego nie mieszczą się w ramach określonych w art. 14b § 1 ww. ustawy Ordynacja podatkowa, zgodnie z którym Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej, na wniosek zainteresowanego, wydaje, w jego indywidualnej sprawie, interpretację przepisów prawa podatkowego (interpretację indywidualną). W związku z powyższym niniejszej odpowiedzi udzielono wyłącznie w oparciu o grupowania PKWiU wskazane w złożonym wniosku. W konsekwencji, tut. Organ nie dokonywał klasyfikacji świadczeń będących przedmiotem wniosku, przyjmując klasyfikację wskazaną przez Wnioskodawcę. Tym samym, kwestia uznania świadczenia realizowanego przez Wnioskodawcę za usługi należące do danego PKWiU, nie jest objęta zakresem interpretacji indywidualnej prawa podatkowego.
 1462-IPPP3.4512.71.2017.2.ISZ
 0111-KDIB3-1.4012.183.2017.2.WN | Interpretacja indywidualna


type: wikipedia

text:
Vaskitsa (Anguis fragilis) on raajaton liskolaji, josta on käytetty myös kansanomaisia nimiä vaskikäärme ja kuparikäärme. Suomenkielisen nimensä se on saanut vaskenhohtoisesta väristään. Vaskitsa on Suomessa rauhoitettu ja uhanalaisluokitukseltaan elinvoimainen laji. Rauhoitusmääräyksen rikkominen on lailla rangaistavaa: vaskitsan ohjeellinen korvausarvo on Suomen lain mukaan 202 euroa.
 Levinneisyys
 Vaskitsaa tavataan Manner-Euroopassa Skandinaviasta Espanjan pohjoisosiin, Lähi-idässä ja Siperian länsiosassa sekä Britteinsaarilla.
 Suomessa vaskitsa esiintyy harvinaisena Etelä- ja Keski-Suomessa Vaasan ja Lieksan korkeudelle saakka. Ahvenanmaalta laji hävisi tuntemattomasta syystä 1900-luvun alussa.
 Ulkonäkö
 Vaskitsa on kiiltävän hiekan- tai kuparinruskea, raajaton ja pitkäruumiinen lisko, jonka pituus on 25–40 cm, Etelä-Euroopassa jopa puoli metriä. Naaraat ovat hieman pidempiä kuin koiraat. Vaskitsan selässä on usein pitkittäisjuovia, ja selässä voi olla myös sinisiä täpliä. Toisin kuin käärmeillä, vaskitsalla on liikkuvat silmäluomet. Vaskitsalla on yksi tai kaksi erittäin pientä korva-aukkoa, tai ne voivat myös puuttua kokonaan.
 Vaskitsan nahan alla olevien luulevyjen vuoksi siltä puuttuu käärmeen notkeus ja sulavuus, ja se liikkuu kömpelön oloisesti ruumistaan kääntelemällä. Vatsapuolella suomut ovat pienet, levymäiset ja pitkittäin järjestäytyneet, kuten käärmeillä. Vaskitsa on hyvä uimaan.
 Elintavat
 Vaskitsa on hämäräeläin, mutta voi pilvisellä säällä liikkua myös päiväsaikaan, etenkin sateen jälkeen, kun sen mieliravintoa kastematoja ja etanoita on liikkeellä runsaasti. Auringon paahtaessa vaskitsa piilottelee kivien alla ja kuivien lehtien seassa. Tämän vuoksi vaskitsa suosii alueita, joissa on runsaasti pintakasvillisuutta. Tyypillisiä esimerkkejä ovat metsien aukkopaikat, pensaikot, rehevät multavat lehdot, ruohikot, laidunmaat, teiden varret ja lämpimät rinteet.
 Uhattuna vaskitsa pystyy katkaisemaan häntänsä kuten esimerkiksi sisiliskokin. Vaskitsoja käyttävät ravintonaan muun muassa siili, kettu, supikoira ja mäyrä sekä varis- ja petolinnut. Vaskitsa voi elää luonnossa jopa 30-vuotiaaksi. Vankeudessa vanhin yksilö on saavuttanut peräti 54 vuoden iän.
 Ravinto
 Ravintonaan vaskitsa käyttää monenlaisia selkärangattomia pikkueläimiä hyönteisistä ja hämähäkeistä pieniin etanoihin ja kastematoihin. Se säilöö vararavintoa rasvana häntäänsä talvihorrosta varten.
 Lisääntyminen
 Vaskitsakoiraat tulevat sukukypsiksi kolmevuotiaana ja naaraat vuotta myöhemmin. Vaskitsan paritteluaika on keväällä touko-kesäkuun vaihteessa. Koiraat kamppailevat tuolloin keskenään rajusti naaraista. Parittelussa koiras pitää naarasta aloillaan puremalla sitä niskasta ja kiertymällä ympärille. Naaraan kantoaika on noin kolme kuukautta. Kuten sisilisko, myös vaskitsa on ovovivipaarinen laji, eli sen munat kuoriutuvat jo naaraan munanjohtimissa, jolloin poikaset (yleensä 6–12 kappaletta) syntyvät valmiiksi kuoriutuneina. Vastasyntyneet poikaset ovat 7–10 cm pitkiä.
 Talvehtiminen
 Vaskitsat viettävät talven horrostamalla kompostikasoissa, maakoloissa tai muurahaispesissä usein yhdessä lajitovereidensa kanssa. Jos sopivaa talvehtimispaikkaa ei löydy valmiina, vaskitsa pystyy kuononsa avulla porautumaan itsekin löyhään maaperään, jopa metrin syvyyteen. Horrosaika kestää Suomen olosuhteissa syys-lokakuusta huhtikuuhun.
 Vaskitsa Suomessa
 Vaskitsat ovat vähentyneet Suomessa monin paikoin voimakkaasti levinneen asutuksen ja tihentyneen tieverkoston takia. Päivällä lämmennyt tienpinta houkuttelee vaskitsoja lämmittelemään. Sileällä tienpinnalla vaskitsat ovat kuitenkin melko avuttomia eivätkä pääse liikkumaan kunnolla, ja niitä jää suuria määriä auton alle. Lisäksi vaskitsoja surmataan kyykäärmeinä, vaikka ne ovat vaarattomia eivätkä muistuta kyytä. Vaskitsa ei myöskään osaa puolustautua kissoja vastaan, minkä vuoksi kissan saaliiksi joutuminen on sen yleisimpiä kuolinsyitä ihmisten asuttamilla mailla. Vaskitsahavaintoja voi ilmoittaa Luonnontieteellisen keskusmuseon ylläpitämään matelijoiden ja sammakkoeläinten levinneisyyskartoitukseen Laji.fi-sivuston kautta.
 Lähteet
 Viitteet
 Liskot
 Seulonnan keskeiset artikkelit
 Elinvoimaiset lajit


text:
Is í an Mhacadóinis teanga oifigiúil na Macadóine (is é sin, iar-Phoblacht Iúgslavach na Macadóine). Tá sí an-chosúil leis an mBulgáiris, nó tá an dá theanga seo tar éis córas na dtuiseal a chailleadh go hiomlán. San am chéanna, áfach, tá córas aimsirí na mbriathar i bhfad níos casta sa dá theanga seo ná sa chuid is mó de na teangacha Slavacha. Mar sin, is féidir a rá gur canúint de chuid na Bulgáirise í an Mhacadóinis.
 Ón taobh eile de, tá a ceartlitriú féin ag an Macadóinis, agus cuid mhór den téarmaíocht agus den stór focal teibí níos cosúla leis an tSeirbis ná leis an mBulgáiris. Thairis sin, is gnách le lucht téarmaíochta agus pleanála teanga na Macadóine dul ar lorg téarmaí nua sna canúintí, nó iad a chumadh in aithris ar mhúnlaí focalfhréamhaithe na gnáthchainte. Tá an Bhulgáiris i bhfad níos mó ag brath ar an Rúisis agus ar an tSean-Slaivis Eaglasta le haghaidh múnlaí téarmaíochta.
 Glactar leis gurbh é Krste Misirkov a chuir bun le traidisiún liteartha na Macadóinise leis an leabhar Za makedonckite raboti ("I dtaobh chúrsaí na Macadóine") sa bhliain 1903.
 Tagairtí
 Teangacha Slavacha
 Teangacha na hEorpa
 Poblacht na Macadóine


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Anunţ juridic important
 |
 22001D0130
 Jurnalul Oficial L 022 , 24/01/2002 p. 0013 - 0014 ediţie specială în limba cehă capitol 11 volum 07 p. 15 - 16 ediţie specială în limba estonă capitol 11 volum 07 p. 15 - 16 ediţie specială în limba maghiară capitol 11 volum 07 p. 15 - 16 ediţie specială în limba lituaniană capitol 11 volum 07 p. 15 - 16 LV.ES capitol 11 volum 07 p. 15 - 16 MT.ES capitol 11 volum 07 p. 15 - 16 PL.ES capitol 11 volum 07 p. 15 - 16 SK.ES capitol 11 volum 07 p. 15 - 16 ediţie specială în limba slovenă capitol 11 volum 07 p. 15 - 16
 Decizia nr. 130/2001 a Comitetului mixt al SEEdin 23 noiembrie 2001de modificare a anexei I (Chestiuni veterinare și fitosanitare) la Acordul SEECOMITETUL MIXT AL SEE,având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare "acordul", în special articolul 98,întrucât:(1) Anexa I la acord a fost modificată prin Decizia nr. 102/2001 a Comitetului mixt al SEE din 26 octombrie 2001 [1].(2) Directiva 2000/27/CE a Consiliului din 2 mai 2000 de modificare a Directivei 93/53/CEE de introducere a unor măsuri comunitare minime pentru controlul anumitor boli ale peștilor [2] trebuie să fie încorporată în acord.(3) Prezenta decizie nu se aplică pentru Liechtenstein,DECIDE:Articolul 1La punctul 7 (Directiva 93/53/CEE a Consiliului) din partea 3.1 capitolul I al anexei I la acord, se adaugă următoarea liniuță:- "— 32000 L 0027: Directiva 2000/27/CE a Consiliului din 2 mai 2000 (JO L 114, 13.5.2000, p. 28)."Articolul 2Textele Directivei 2000/27/CE a Consiliului în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în Suplimentul SEE al Jurnalului Oficial al Comunităților Europene, sunt autentice.Articolul 3Prezenta decizie intră în vigoare la 24 noiembrie 2001, cu condiția efectuării tuturor notificărilor prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din acord către Comitetul mixt al SEE [***].Articolul 4Prezenta decizie se publică în Secțiunea SEE și în Suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Comunităților Europene.Adoptată la Bruxelles, 23 noiembrie 2001.Pentru Comitetul mixt al SEEPreședinteleE. Bull[1] JO L 322, 6.12.2001, p. 6.[2] JO L 114, 13.5.2000, p. 28.[***] Nu sunt indicate cerințe constituționale.--------------------------------------------------


text:
Is polaiteoir Lucsamburgach í Viviane Reding (27 Aibreán, 1951 a rugadh í). Ba í Reding an Choimisinéir Eorpach don tSochaí Faisnéise agus do na Meáin Chumarsáide i gCoimisiún Barroso ón bhliain 2004 go 2010.
 Rugadh in Esch-sur-Alzette í. Tá sí posta agus tá triúr páiste aici.
 Naisc
 Suíomh Idirlín Choimisiún
 Reding, Viviane
 Daoine a rugadh i 1951
 Reding, Viviane
 Daoine beo
 Feisirí de Pharlaimint na hEorpa


type: other

text:
Din position: Hem > Ljungby kommun > Miljö- och byggnämnden > Sammanträde 2012-04-25
 3 Revidering av nämndens reglemente - Anna Andersson
 4 Investeringsbudget 2013 och investeringsplan för 2014-2017 - Anna Andersson
 5 Revidering av delegationsordningen för miljö- hälsoskyddsärenden.
 Beslut om delegation - Ann-Sofi Persson
 6 Medborgarförslag vattenvård och åtgärdsprogram Västerhavet
 Svar på medborgarförslag - Thomas Hultqvist
 7 Hölminge 4:6 Anläggning av flytbrygga
 9 Bolmstad 2:44 Olovligt utförda åtgärder inom strandskyddat område.
 Beslut om föreläggande - Thomas Hultqvist
 10 Pilen 5 Nybyggnad av enbostadshus
 10 Toftaholm 1:30 och Dörarp 5:29 Kabeldragning avseende sydvästlänken vid Toftaån
 11 Skyttens 1:11, Berga 1:2, Berga 1:20 och Hulan 1:26
 Kabeldragning avseende sydvästlänken vid Lagaån, Hallsjö
 11 Sunnerö 1:4 Nybyggnad av fritidshus
 12 Bollstad 1:45 Nybyggnad av två fritidshus
 12 Hamneda-Horn 13:3, Hamneda-Horn 10:4, Grönlida 1:2
 Kabeldragning avseende sydvästlänken vid Lagaån, Hornsborg
 13 Grönlida 1:2, Hamneda-Horn 5:43, Hamneda-Horn 5:8
 Kabeldragning avseende sydvästlänken vid Lagaån, Håarna
 13 Lillarp 1:2 Nybyggnad av fritidshus
 14 Hjulsnäs 1:21, Hjulsnäs 1:19
 Kabeldragning avseende sydvästlänken vid Lagaån, Hjulsnäs
 14 Läraren 20 Nybyggnad av förråd och anläggning av skolidrottsplats.
 Ansökan om bygglov - Mats Larsson
 15 Bolmstad 2:44 Omhändertagande av dagvatten
 Beslut om åtgärd - Carina Axelsson
 15 Månen 6 Ändrad användning från kontor till vårdcentral
 16 Norret 1:7 Krav på bristfällig avloppsanläggning
 Upphävande av föreläggande - Malin Andersson
 17 Berghem 15:1 Krav om redovisning avloppsanläggningar
 18 Detaljplan för Erikstad 1:6
 Beslut om granskning - David Karlsson
 19 Detaljplan för del av Ljungby 7:184 m.fl.
 Beslut om samråd - Ulla Gunnarsson
 20 Detaljplan för Fabriken 4 och Fabriken 9
 21 Boken 3 Ändrad användning från skola till asylboende
 §57 Godkännande av dagordning
 · Revidering av miljö- och byggnämndens reglemente
 Förslag till kommunfullmäktige om antagande
 · Dagvattenavrinning Bolmstad Solbacken
 · Månen 6 Ändrad användning från kontor till vårdcentral
 Beslut om byggsanktionsavgift
 · Boken 3 Ändrad användning från skola till asylboende
 §58 Budget 2013 och investeringsplan för 2014-2017
 Dnr 2012/0648
 Beslut om investeringar 2012
 Förslag och synpunkter angående drift och investeringar överlämnas till budgetberedningen.
 · Nämnden har fått utökat ansvar inom flera områden, bland annat när tillsynen inom strandskyddat område övergick från länsstyrelsen till kommunen samt ny lagstiftning inom plan- och bygg som ställer större krav på tillsyn. Utrymmet i budgeten medger inte att en effektiv tillsyn kan ske inom dessa områden.
 · Budgetutrymmet för den översiktliga planeringen i Ljungby kommun behöver utökas. Översiktsplanen ska aktualitetsförklaras denna mandatperiod. Framtagandet av en VA-plan är högaktuell i detta arbete och behöver prioriteras.
 · Driftbudgeten för miljöstrategiska frågor behöver ökas. Miljöstrategiskt arbete ger en hållbar utveckling för Ljungby kommun och berör samtliga förvaltningar. Miljö- och byggnämnden ansvarar för det övergripande arbetet och samordnar mellan förvaltningarna.
 · Föreslagna investeringar berör inventarier i form av kontorsmöbler och mätningsutrustning.
 Förslag till investeringsbudget 2013 och investeringsplan 2014-2017 ska lämnas in till ekonomiavdelningen i april 2012.
 För driftbudgeten gör varje nämnd och förvaltning en omvärldsanalys av vilka faktorer som påverkar budgeten på kort och lång sikt – exempelvis förändrad lagstiftning, ändrade behov från brukare. Omvärldsanalysen presenteras på budgetdagen den 27 april 2012. Prioriteringar mellan nämnder och förvaltningar diskuteras i respektive partigrupp. Budgetberedningen sammanträder den 4-5 maj 2012. Slutligt beslut om budgeten tas i kommunfullmäktige den 19 juni 2012.
 §59 Revidering av delegationsordning inom miljö- och hälsoskyddsområdet. Beslut om vidaredelegation.
 Dnr 2012/0649
 1. Miljö- och byggnämnden beslutar att delegera beslutanderätten enligt reviderad delegationsordning daterad den 11 april 2012.
 2. Förvaltningschefen får i uppdrag att vidaredelegera till behörig delegat.
 Den 18 maj 2000 faställdes delegationsordningen inom miljö- och hälsoskyddsområdet. Delegationsordningen behöver uppdateras på grund av ändringar i miljöbalken med dess tillhörande förordningar och föreskrifter.
 Förvaltningen har upprättat ett förslag till delegationsordning daterad den 11 april 2012.
 SKL arbetar med att ta fram ett nytt underlag för delegationsordning inom miljö- och hälsoskydd. Underlaget beräknas komma detta året. I samband med det kan delegationsordningen komma att justeras ytterligare.
 §60 Medborgarförslag - vattenvård och kommunens åtgärdsprogram för Västerhavet
 Dnr 2011/0712
 Miljö- och byggnämnden ger följande svar på medborgarförslaget.
 Nämnden har tillsyn enligt miljöbalken. Tillsynen innebär ett kontinuerligt arbete för att vi ska få en bättre hälsa och miljö i kommunen.
 Bland annat innebär det att vi på uppdrag av länsstyrelsen kalkar våra vatten för att förbättra statusen och uppnå en högre biologisk mångfald. När kalkningen kan minskas och vi uppnår Naturvårdsverkets uppsatta mål, kan medel styras om för biologisk återställning.
 Vi arbetar även aktivt med att ställa krav på enskilda avlopp med utsläpp till våra sjöar, vattendrag och grundvatten för att minska den negativa påverkan av gödningsämnen. En stor del av övriga vattenfrågor behandlas av hav- och vattenmyndigheten samt länsstyrelsen.
 I skrivelsen belyses problemen med siktdjupet och det positiva med att kalka, enligt studier som gjorts innebär kalkningen även att siktdjupet försämras. När pH-värdet i ett vatten ökar, stiger tillskottet av organiskt material och i längden innebär det ett försämrat siktdjup. Det finns även andra naturliga källor till ett högre färgtal i vattnet, läckage av organiskt material från skogsbruket och från stormfällda skogar bidrar.
 Vad som måste beaktas i sammanhanget är hur våra vatten har sett ut i ett längre perspektiv än 50 år och hur dess kvalitet varit. Vi vet inte idag med säkerhet vilket som är det naturliga pH-värdet som våra sjöar ska ha och det är också svårt att säga vilket naturligt färgtal våra vatten ska ha. Frågan om brunt vatten utreds kontinuerligt av olika myndigheter och instanser, vad dessa kommer fram till kommer Ljungby kommun att ta till sig i sitt miljöarbete.
 Efterfrågan om att ta del av kommunens åtgärdsprogram för västerhavets vattendistrikt. Ett åtgärdsprogram för västerhavet är framtaget av vattenmyndigheten. Detta program anger vad kommuner ska återrapportera till myndigheten. Det innebär att Ljungby kommun senast 28 februari varje år ska rapportera till vattenmyndigheten vilka åtgärder som genomförts under föregående kalenderår i syfte att säkerställa att miljökvalitetsnormerna för vatten uppnås inom kommunen. Denna rapportering påbörjades 2011.
 Xxx har lämnat in ett medborgarförslag om kommunens åtgärdsprogram för västerhavets vattendistrikt. Förslaget har vidarebefordrades till miljö- och byggförvaltningen för besvaring.
 §61 Ansökan om strandskyddsdispens för flytbrygga
 Dnr 2012/0045
 Fastighet: Hölminge 4:6
 1. Miljö- och byggnämnden meddelar dispens från strandskyddsförordnandet för anläggande av flytbrygga.
 Beslutet är fattat med stöd enligt 7 kapitlet, 18b § och 18c §, punkt 3, miljöbalken.
 Ansökan om strandskyddsdispens inkom den 13 januari 2012.
 Platsen ligger inom strandskyddat område för sjön Bolmen cirka 15 kilometer nordväst om Ljungby. Strandskyddet för Bolmen är 200 meter inåt land och i vattnet. Sjön Bolmen är utpekat som riksintresse för friluftslivet.
 Förslaget innebär att en flytbrygga anläggs. Bryggan kommer att anläggas på tomtmark. Bryggan ska enligt inkommen ritning vara maximalt 10 meter lång och 3 meter bred. En landgång kommer att läggas ut mellan flytbryggan och strandkanten. Inga grävarbeten ska ske i vatten eller i strandlinjen.
 · Området har redan tagits i anspråk på ett sätt som gör att det saknar betydelse för strandskyddets syften.
 Den brygga som föreslås anläggas enligt ansökan bedöms inte påverka strandskyddets syften negativt på lång sikt. Vidare bedöms inte djur- och växtlivets livsvillkor väsentligt förändras på ett oacceptabelt sätt.
 Sökanden har idag lagligt hävdad tomtplats ner till strandlinjen genom detaljplanelagt område, varför allmänhetens rättigheter att utnyttja marken på land är utsläckt. Inskränkningen en flytbrygga innebär för allmänheten att utnyttja vattenområdet bedöms som acceptabel ur strandskyddets syften.
 §62 Olovligt utförda åtgärder inom strandskyddat område
 Dnr 2011/2165
 Fastighet: Bolmstad 2:44, Sjöhagen 3
 Tomtägare: Xxx
 Miljö- och byggnämnden förelägger xxx, att utföra följande åtgärder på fastigheten Bolmstad 2:44 utanför och på tomten Sjöhagen 3, senast 6 månader från att blivit delgiven beslutet:
 1. Uppföra en tomtplatsavgränsning som tydligt skiljer utmätt tomt från området utpekat som naturpark i detaljplan.
 2. Sluta sköta området utpekat som naturpark i detaljplan 0781-P87/12 med tillägg 0781-P01/5, på ett privatiserande sätt.
 Beslutet är fattat med stöd av 26 kapitlet 9 § miljöbalken.
 Miljö- och byggförvaltningen har vid flertalet tillfällen fått in anonyma klagomål om att olovliga åtgärder utförts inom strandskyddsområdet för sjön Bolmen på fastigheten Bolmstad 2:44.
 Vid besök på platsen den 8 september 2011 uppmärksammades att tomtägaren till Sjöhagen 3 klipper gräsmatta på del av fastigheten Bolmstad 2:44 inom området som är utpekat som naturpark i detaljplan. Det saknas en tydlig tomtplatsavgränsning vilket gör att området får en privatiserande känsla. Vid besöket noterades utemöbler som stod i tomtens yttre kant och förstärkte känslan av privatiseringen. En flytbrygga i anslutning till tomten Sjöhagen 3 bedömdes vid platsbesöket vara av sådan karaktär och utformning att den skulle kunna finnas kvar om en tydlig avgränsning, i form av staket eller häck, finns mot tomten Sjöhagen 3, att marken utanför tomten får återgå till naturpark och inga privatiserande åtgärder vidtas på eller i anslutning till bryggan. Om miljökontoret vid ett senare tillfälle bedömer att åtgärder vidtagits som ger bryggan en privatiserande effekt kan det föranleda att ägaren föreläggs att ta bort den.
 Bryggan ägs inte av tomtägaren till Sjöhagen 3.
 Miljö- och byggförvaltningen har i brev daterat 30 november 2011 begärt en förklaring varför åtgärderna utförts utan någon dispens från strandskyddsförordnandet. Tomtägaren har sammanfattningsvis i brev, inkommet den 27 januari 2012, meddelat att området sköts av Sjöhagens samfällighetsförening enligt överenskommelse med markägaren. Fastighetsägaren anger också att det i anläggningsförättningen daterad 8 februari 1994 står att grönområden ska behålla sin nuvarande karaktär – naturmark med möjlighet till enklare bad. Tomtägarens åsikt är att det underlättar strövandet om skötsel av gräsmatta utförs.
 Vidare anges att trädgårdsmöblerna var placerade nära tomtgränsen men är flyttade längre in på tomten och att nedersta steget på stentrappan ned från huset är placerat ca fem meter in från tomtgränsen.
 Området berörs av följande natur- och kulturvårdsunderlag:
 · Strandskyddsområde: 200 meter där det inte är upphävt i detaljplan.
 Området är också utpekat som riksintresse för det rörliga friluftslivet.
 Miljö- och byggnämnden har tillsyn över skydd av områden, djur- och växtarter, naturmiljön i övrigt, vilthägn och allemansrätten. Denna tillsyn är inget som kan hänskjutas till samfällighetsföreningar eller liknande.
 Tomtägaren ska föreläggas om att utföra åtgärder som tydliggör vilken mark som tillhör Sjöhagen 3 och vilken mark som är allemansrättsligt tillgänglig.
 Enligt miljöbalken 26 kapitel 9 § får nämnden meddela de föreläggande och förbud som behövs i varje enskilt fall för att miljöbalken, föreskrifter, domar och andra beslut som har meddelats med stöd av balken ska efterlevas.
 Vid sjön Bolmen råder strandskydd intill 200 meter från strandlinjen, vilket gäller både land- och vattenområdet. Syftet med strandskyddet är att trygga förutsättningarna för allmänhetens friluftsliv och att bevara goda livsvillkor på land och i vatten för djur– och växtlivet, enligt 7 kapitlet 13-14§§ miljöbalken (MB). Den aktuella platsen ligger inom strandskyddat område. Inom detta får inte nya byggnader uppföras eller byggnader ändras så att de kan tillgodose ett väsentligen annat ändamål än de tidigare använts till. Vidare får inte anordningar eller anläggningar som hindrar eller avhåller allmänheten från att beträda ett område där den annars skulle ha fått färdas fritt eller som väsentligen förändrar livsvillkoren för växt- och djurarter utföras, enligt 7 kapitlet 15 § MB punkt 1, 2, 3 och 4.
 Miljö- och byggnämnden får enligt 7 kapitlet 18 § MB meddela dispens från bestämmelserna i 16 § samma kapitel. Ingen dispens är meddelad för de uppmärksammade åtgärderna i detta ärende.
 Miljö- och byggnämnden anser att skötsel och underhåll av området utanför tomten omfattas av förbudet i 7 kapitlet 15 § MB. Nämnden anser att den klippta gräsmattan i samband med en otydlig tomtplatsavgränsning kan leda till att allmänheten avhåller sig från allemansrättsligt område utanför Sjöhagen 3. Eftersom utmätt tomt inte sträcker sig ner till sjön är det viktigt att det upprättas en tydlig tomtplatsavgränsning så att allmänheten får tillträde till naturparken utanför Sjöhagen 3. Under förutsättning att tomtplatsavgränsningen kommer på plats kan naturparken utanför fortsätta att skötas genom samfälligheten. Eftersom området är detaljplanelagt bedömer nämnden att gräsmattan kan fortsätta att klippas och buskar hållas efter liknande den skötsel som sker idag.
 Området blir då även tillgängligt för allmänheten. Bryggor och möbler som placeras inom strandskyddat område får nyttjas av allmänheten. Att plantera trädgårdsväxter, placera ut statyer eller liknande i anslutning till, men utanför tomtplatsavgränsning ned mot vattnet bedöms inte som tillåtet eftersom det förstärker känslan av att tomten sträcker sig in på strandskyddat område.
 Skötsel av området utanför utmätt tomtmark, utpekat som naturpark i detaljplan får fortsättningsvis skötas genom samfälligheten och deras beslut. Skötseln av området ska ske på sådant sätt att allmänheten inte avhålls genom privatiserad känsla. Skötsel kan exempelvis innebära att gräs och buskar hålls efter, men plantering av trädgårdsväxter eller utplacering möbler, statyer eller liknande får inte ske.
 För handläggning av ärendet utgår en timavgift. Avgiften fastställs i separat beslut när ärendet bedöms som avslutat. Timavgift utgår enligt taxa framtagen av kommunfullmäktige den 24 februari 2009, § 20 om avgifter för prövning och tillsyn enligt MB (1998:808).
 Tomtplatsavgränsning skiljer mark som får tas i anspråk för tomt och mark som är allemansrättsligt tillgänglig. Som tomplatsavgränsning kan staket, häck eller liknande uppföras mot det område som allmänheten har möjlighet att använda.
 Tomtägaren underrättas om beslutet med mottagningsbevis och hur man överklagar.
 Fastighetsägaren till Bolmstad 2:44 underrättas om beslutet.
 §63 Olovligt utförda åtgärder inom strandskyddat område
 Dnr 2010/1763
 Fastighet: Bolmstad 2:44, Sjöhagen 2
 Miljö- och byggnämnden förelägger xxx, att utföra följande åtgärder på fastigheten Bolmstad 2:44 utanför tomten Sjöhagen 2, senast 6 månader från att blivit delgiven beslutet:
 2. Sluta sköta området, utpekat som naturpark i detaljplan 0781-P87/12 med tillägg 0781-P01/5, på ett privatiserande sätt.
 Vid besök på platsen den 8 september 2011 uppmärksammades att tomtägaren till Sjöhagen 2 klipper gräsmatta på del av fastigheten Bolmstad 2:44 inom området som är utpekat som naturpark i detaljplan. Det saknas en tydlig tomtplatsavgränsning vilket gör att området får en privatiserande känsla. Vid besöket noterades en parkbänk, en lykta, statyer placerade på strandskyddat område, dessa föremål förstärkte känslan av privatiseringen. En anlagd båtplats i form av ett trädäck ligger i anslutning till tomten Sjöhagen 2. Denna bedöms kunna finnas kvar om en tydlig avgränsning, i form av staket eller häck, finns mot tomten Sjöhagen 2, att marken utanför tomten får återgå till naturpark och inga privatiserande åtgärder vidtas på eller i anslutning till båtplatsen, exempelvis statyer, möbler, lyktor eller liknande. Bron som går över till en mindre ö bedöms vara privatiserande och kan avhålla allmänheten. Om miljökontoret vid ett senare tillfälle bedömer att åtgärder vidtagits som ger bryggan en privatiserande effekt kan det föranleda att ägaren föreläggs att ta bort både bryggan och föremålen.
 Miljö- och byggförvaltningen har i brev den 23 november 2011 begärt en förklaring varför åtgärderna utförts utan någon dispens från strandskyddsförordnandet. Tomtägaren har sammanfattningsvis i brev, inkommet den 24 januari 2012, meddelat att tomten arrenderats sedan 1963, och att den haft sitt nuvarande skick sedan 1954-1958.
 Fram till år 1991 fanns festplatsen Sjöhagen norr om tomten, denna hade stängsel ned till vattnet varför en passage in på tomtägarens tomt var omöjlig. Vidare anger tomtägaren att båtplatsen funnits före deras arrendetid, att statyer avlägsnats, att en någorlunda slät mark bör underlätta för gående. Tomtägaren medger att häcken går för långt ner mot vattnet. Tomtägaren uppger att man inte haft några negativa synpunkter på att allmänheten har passerat förbi deras tomt.
 Tomtägaren ska föreläggas om att upphöra med att utföra åtgärder som verkar privatiserande.
 Enligt miljöbalken 26 kapitlet 9 § får nämnden meddela de föreläggande och förbud som behövs i varje enskilt fall för att miljöbalken, föreskrifter, domar och andra beslut som har meddelats med stöd av balken ska efterlevas.
 Miljö- och byggnämnden anser att skötsel och underhåll av området utanför tomten omfattas av förbudet i 7 kapitlet 15 § MB. Nämnden anser att den klippta gräsmattan, de utplacerade statyerna och lampor i samband med en otydlig tomtplatsavgränsning kan leda till att allmänheten avhåller sig från allemansrättsligt område utanför Sjöhagen 2. Eftersom utmätt tomt inte sträcker sig ner till sjön är det viktigt att det upprättas en tydlig tomtplatsavgränsning så att allmänheten får tillträde till naturparken utanför Sjöhagen 2.
 Under förutsättning att tomtplatsavgränsningen kommer på plats kan naturparken utanför fortsätta att skötas genom samfälligheten. Eftersom området är detaljplanelagt bedömer nämnden att gräsmattan kan fortsätta att klippas och buskar hållas efter liknande den skötsel som sker idag. Området blir då även tillgängligt för allmänheten. Bryggor och möbler som placeras inom strandskyddat område får nyttjas av allmänheten. Att plantera trädgårdsväxter, placera ut statyer eller liknande i anslutning till, men utanför tomtplatsavgränsning ned mot vattnet bedöms inte som tillåtet eftersom det förstärker känslan av att tomten sträcker sig in på strandskyddat område.
 Dispens från strandskyddsbestämmelserna kan sökas i efterhand hos nämnden för de uppmärksammade åtgärderna. Strandskyddsdispenser lämnas restriktivt då det allmänna intresset väger tyngre än det enskilda.
 Fastighetsägaren till Bolmstad 2:44 underrättas om beslutet
 §64 Kabeldragning avseende sydvästlänken vid Toftaån
 Dnr 2010/2791
 Fastighet: Toftaholm 1:30 och Dörarp 5:29
 1. Miljö- och byggnämnden meddelar dispens från strandskyddsförordnandet för nedläggning av kabel med nödvändiga åtgärder enligt ansökan.
 2. Åtgärderna ska utföras med största möjliga hänsyn till naturmiljön och i enlighet med ansökan inkommen 27 januari 2012.
 3. Området ska efter åtgärderna utförts återgå till den naturliga karaktär som beskrivs i ansökan.
 4. Strandskyddet ska fortsätta att gälla efter det att åtgärderna är utförda.
 Beslutet är fattat enligt 7 kapitlet 18b och 18c §§ punkt 5 miljöbalken.
 Ansökan om strandskyddsdispens inkom den 27 januari 2012.
 Platsen ligger inom strandskyddat område för Toftaån cirka 15 kilometer norr om Ljungby. Strandskyddet för Toftaån är 100 meter inåt land och i vattnet.
 Förslaget innebär att Svenska Kraftnät ska gräva ner en starkströmsledning för att kunna utföra den största utbyggnaden av stamnätet för el på mer än 20 år. Syftet är att bygga bort begränsningar i Svenska Kraftnäts förmåga att överföra el från norr till söder och mellan Norge och Sverige.
 Strandskyddet kommer att påverkas genom att ett område på cirka 20 meters bredd tas i anspråk för kabeldike, arbetsväg och tillfälliga massupplag under anläggningstiden. När åtgärderna är utförda och driften igång kommer ett 10 meter brett område hållas trädfritt över kabeln. På de ställen där kabeln behöver skarvas, enligt ansökan ungefär var 800-1200 meter, behöver en skarvgrop anläggas som är 4 * 8 meter med ett djup på 2 meter. Enligt ansökan kan nödvändiga åtgärder vara att fälla enstaka träd, uppföra tillfällig anläggning, anlägga tillfällig väg, schakta och dra fram markkabel, framföra motordrivet fordon i terrängen och utföra arkeologiska undersökningar.
 Enligt ansökan kommer marken att återställas efter utfört arbete och där det är möjligt kommer det översta jordlagret att flyttas till ett tillfälligt upplag för att sedan användas vid återställningen.
 Området som tas i anspråk vid Toftaån domineras av gräsmark med inslag av hallon, små rönnar, älgört och nässlor. Viss avverkning kommer att ske av träd.
 En arbetsväg kommer att anläggas fram till vattenlinjen bägge sidor om ån, bredden kommer att bli 3,5 meter och vägen tas bort när anläggningsarbetet och kabeldragningen är klar.
 Strandskyddets syften tillgodoses på lång sikt även om kabeln förläggs enligt ansökan. Enligt ansökan framgår att man tagit största möjliga hänsyn för att undvika och minimera påverkan på strandskyddade områden.
 Strandskyddsdispens bör kunna meddelas.
 Det område som föreslås tas i anspråk och på det sätt man anger i ansökan bedöms inte påverka strandskyddets syften negativt på lång sikt. Vidare bedöms inte djur- och växtlivets livsvillkor väsentligt förändras sett över en längre tid på ett oacceptabelt sätt.
 Särskilt skäl till dispensen är att området behövs för att tillgodose ett angeläget allmänt intresse som inte kan tillgodoses utanför området. För att i framtiden kunna tillgodose överföringen av elektricitet från norra Sverige till södra behövs stamnätet byggas ut.
 Ändringar som inte framgår i ansökan ska kommuniceras med miljö- och byggförvaltningen innan de utförs.
 Dispensen upphör att gälla om åtgärden inte har påbörjats inom två år och avslutats inom fem år från beslutsdatum.
 Avgift: 2100 kronor (faktura sänds separat).
 §65 Kabeldragning avseende sydvästlänken vid Lagaån, Södra Hallsjö
 Fastighet: Skyttens 1:11, Berga 1:2, Berga 1:20 och Hulan 1:26
 Platsen ligger inom strandskyddat område för Lagaån cirka 10 kilometer norr om Ljungby. Strandskyddet för Lagaån är 100 meter inåt land och i vattnet. Området berörs av riksintresse för naturvård.
 Området som tas i anspråk vid Lagaån, Södra Hallsjö består av öppen jordbruksmark och partier av skog.
 Längs strandlinjen växer en gles trädridå bestående av al och björk. Avverkning kommer att ske av träd. En arbetsväg kommer att anläggas fram till vattenlinjen bägge sidor om ån, bredden kommer att bli 3,5 meter och vägen tas bort när anläggningsarbetet och kabeldragningen är klar.
 §66 Kabeldragning avseende sydvästlänken vid Lagaån, Hornsborg
 Fastighet: Hamneda-Horn 13:3, Hamneda-Horn 10:4, Grönlida 1:2
 Platsen ligger inom strandskyddat område för Lagaån cirka 15 kilometer söder om Ljungby. Strandskyddet för Lagaån är 100 meter inåt land och i vattnet.
 Området som tas i anspråk vid Lagaån, Hornsborg består av jordbruksmark, ängsmarker och enstaka skogspartier.
 §67 Kabeldragning avseende sydvästlänken vid Lagaån, Håarna
 Fastighet: Grönlida 1:2, Hamneda-Horn 5:43 och Hamneda-Horn 5:8
 Området som tas i anspråk vid Lagaån, Håarna består av jordbruksmark, ängsmarker och enstaka skogspartier. Inga träd kommer att behöva avverkas men annan vegetation kan bli aktuell att avlägsna.
 §68 Kabeldragning avseende sydvästlänken vid Lagaån, Hjulsnäs
 Fastighet: Hjulsnäs 1:21 och Hjulsnäs 1:19
 Platsen ligger inom strandskyddat område för Lagaån cirka 25 kilometer söder om Ljungby. Strandskyddet för Lagaån är 100 meter inåt land och i vattnet.
 Området som tas i anspråk vid Lagaån, Hjulsnäs består huvudsakligen av skogsmark.
 Avverkning av träd, röjning av stubbar och borttagning av övrig vegetation kommer att ske. Här kommer en öppen gata hållas i skogen över kabeldragningen.
 §69 Krav på åtgärd av bristfällig avloppsanläggning
 Miljö- och byggnämnden upphäver beslutet från den 14 december 2011, § 223 upphävs.
 Miljö- och byggförvaltningen meddelade den 26 juli 2010 fastighetsägarna till
 Den 14 december 2011 förelade miljö- och byggnämnden fastighetsägaren med vite på 60 000 kronor om förbud mot utsläpp av avloppsvattnet till befintlig avloppsanläggning på fastigheten Norret 1:7 efter 6 månader från att beslutet delgivits.
 En ansökan om tillstånd för ny avloppsanläggning inkom den 2 april 2012.
 Då ansökan om tillstånd för ny avloppsanläggning har inkommit kan beslutet från den 14 december 2011, § 223 upphävas.
 Miljö- och byggförvaltningen bedömer att förbudet kan upphävas eftersom en ansökan om tillstånd för ny avloppsanläggning har inkommit. Fastighetsägaren har också meddelat att en provgrop är grävd.
 Inskrivningsmyndigheten underrättas om beslutet och om att anteckningen i fastighetsregistrets inskrivningsdel ska strykas.
 §70 Krav om redovisning avloppsanläggningar
 Miljö- och byggförvaltningen har i brev daterat den 22 september 2011 efterfrågat uppgifter om avloppssituationen på fastigheten Berghem 15:1. Detta med anledning till pågående avloppsinventering för att kartlägga avloppssituationen i kommunen. Fastigheten Berghem 15:1 ligger inom ett område där en kommunal anslutning kan vara aktuell. För att få en helhet i området där en eventuell kommunal lösning är möjlig, krävs korrekta uppgifter om avloppssituationen på fastigheten.
 Fastighetsägaren har den 14 februari 2012 inkommit med en redovisning över slamavskiljare och dricksvattenbrunnar på fastigheten. Den 29 mars 2012 besökte fastighetsägaren miljö- och byggförvaltningen för att lämna kompletterande uppgifter om den efterföljande reningen.
 De uppgifter som inkommit kan användas som underlag för en bedömning om hur vatten och avloppsfrågan ska lösas i området. Föreläggandet kan därför upphävas.
 Miljö- och byggförvaltningen kommer att göra en bedömning och en uppföljning av de avloppsanläggningar som enligt redovisningen finns på fastigheten. De anläggningar som inte uppfyller dagens krav kommer att behöva åtgärdas.
 För att en avloppsanläggning ska bedömas som godkänd ska tillstånd finnas, slamavskiljare och efterföljande rening ska vara dimensionerad för den belastning och den verksamhet som finns på fastigheten.
 §71 Detaljplan för del av Erikstad 1:6
 Miljö- och byggnämnden beslutar att granskning av detaljplanen får ske.
 Ett förslag till detaljplan för del av Erikstad 1:6 har upprättats. Planuppdrag gavs av miljö- och byggnämnden i juni 2011. Detaljplanen var föremål för samråd under tiden 21 februari – 20 mars 2012.
 Strandskyddet planeras att upphävas inom planområdet.
 Detaljplanen bedöms inte medföra betydande miljöpåverkan. Därför behöver den inte miljöbedömas och ingen miljökonsekvensbeskrivning upprättas
 Granskning av detaljplanen för del av Erikstad 1:6 får ske.
 §72 Detaljplan för del av Järnvägsområdet, Ljungby 7:184 med flera i Ljungby stad
 Miljö- och bygg nämnden beslutar om att samråd får ske över detaljplan för del av järnvägsområdet, Ljungby 7:184 med flera.
 Plankontoret har upprättat planprogram för Järnvägsområdet som godkändes av miljö- och byggnämnden den 1 februari 2012.
 Avsikten är att utforma en detaljplan för östra delen av järnvägsområdet samt för Skånegatans sträckning fram till Hammarrondellen. Delar av järnvägsområdet avses för bostäder och centrumändamål. Busstorget får en annan utformning och området intill Stora Torg görs om till ett trafiktorg där alla trafikslag ska samsas.
 I detaljplanen ska det möjliga kommunikationsstråkets dragning framgå.
 Plankontoret ser inga hinder att upprätta en detaljplan för del Ljungby 7:184.
 Stefan Fredriksson (S) yrkar på att planen ska ställas ut till samråd.
 Lars Nordqvist (M), Gösta Carlsson (M), Alf Johansson (KB) och Elisabeth Lindström-Johannesson (MP) yrkar på att planen inte ska ställas ut till samråd.
 Omröstning begärs och genomförs med följande omröstningsresultat.
 Ja-röst för Stefan Fredrikssons (S) yrkande
 Nej-röst för Lars Nordqvist (M) yrkande
 Eckerbom Marianne
 Fredriksson Stefan
 Larsen Frankie
 Liljedahl Marie
 Lindström-Johannesson Elisabeth
 Löf Cecilia
 Nordqvist Lars
 Svensson Irene
 4 nej-röster
 Resultatet blev att planen ställs ut för samråd.
 Detaljplanen hanteras med normalt planförfarande enligt 5 kapitlet 6 § plan- och bygglagen.
 Alf Johansson (KB) och Elisabeth Lindström-Johannesson (MP) reserverar sig mot förslaget.
 Lars Nordqvist (M) och Gösta Carlsson (M) reserverar sig mot förslaget och har lämnat en skriftlig reservation..
 §73 Detaljplan för del av Flattinge 3:4
 Dnr 2012/0607
 1. Miljö- och byggnämnden ger plankontoret i uppdrag att upprätta detaljplan för del av Flattinge 3:4.
 2. Planavtal ska tecknas mellan fastighetsägaren och Ljungby kommun som reglerar kostnaderna för detaljplanen.
 Fastighetsägare till Flattinge 3:4 har inkommit med ansökan om förhandsbesked för två tomter avsedda för fritidshus på sin fastighet. På samma fastighet har fastighetsägaren tidigare avstyckat 6 stycken tomter. Vid senaste beslut om förhandsbesked upplystes fastighetsägaren om att miljö- och byggnämnden kommer att kräva detaljplan om ytterligare bebyggelse blir aktuell inom området. Därför övergår ansökan om förhandsbesked till förslag till beslut om planuppdrag efter samtal med fastighetsägaren.
 Avsett planområde är beläget i Flattinge vid sjön Flårens västra sida, delvis inom strandskyddat område. Enligt kommunens översiktsplan ligger området inom ett LIS-område (landsbygdsutveckling inom strandnära lägen).
 Avsikten är att skapa byggrätt för två nya fastigheter. Samtidigt tas de befintliga avstyckade tomterna samt strandområdet med i planen. De nya tomterna ska involveras i gemensamhetsanläggningen för väg, brygga, badplats och vattenledning. Ett gemensamt avlopp kan anordnas för de nya tomterna.
 Plankontoret ser inga hinder att upprätta en detaljplan för Flattinge 3:4.
 Detaljplanen kommer att handläggas med normalt planförfarande enligt 5 kapitlet 6 § plan- och bygglagen.
 §74 Detaljplan för fabriken 4 och Fabriken 9 i Ljungby
 1. Miljö- och byggnämnden ger plankontoret i uppdrag att upprätta detaljplan för Fabriken 4 och 9 med flera.
 Syftet med detaljplanen är att planlägga marken på Fabriken 9 så en ny gata kan byggas med anslutning till Helsingborgsvägen.
 För området gäller två detaljplaner varav en är fastställd den 23 juni 1965 och en är laga kraftvunnen den 12 september 1988. Idag råder utfartsförbud mot Helsingborgsvägen enligt detaljplanerna. En gång- och cykelväg finns mellan kvarteret Fabriken och Helsingborgsvägen.
 Xxx har begärt att kommunen skall anlägga en ny gata norr om fastigheten Fabriken 4. Förslaget är att gatan byggs på fastigheten Fabriken 9 som ägs av Ljungby Utveckling AB.
 På Fabriken 9 cirka 20 meter norr om södra gränsen finns en förstörd fornlämningsliknande lämning enligt Riksantikvarieämbetets register.
 Detaljplaneförslaget stämmer med översiktsplanen.
 Förslaget har behandlats i projektgruppen som är positiv till att en detaljplan upprättas.
 Plankostnaden regleras i planavtal med sökande och initiativtagare till anläggandet av en ny gata.
 Plankontoret ser inga hinder att upprätta en detaljplan för Fabriken 4 och 9.
 Detaljplanen hanteras med normalt enligt 5 kapitlet 6 § plan- och bygglagen.
 §75 Nybyggnad av enbostadshus samt rivning av befintligt
 Dnr 2011/2094
 Ansökan om bygglov samt rivningslov.
 Fastighet: Pilen 5
 Yttrande: Tekniska förvaltningen.
 1. Rivningslov beviljas för enbostadshus.
 2. Bygglov beviljas för enbostadshus.
 Fastigheten är belägen i ett äldre bebyggt område öster om ån Lagan och söder om äldreboendet Ljungsätra. Området består idag dels av både enplans, dels av en och halvplanshus med blandade fasadmaterial och färgsättningar. Några byggnader har kvar sin ursprungliga utformning men flertalet byggnader har genomgått ombyggnader och/eller tillbyggnader.
 Förslaget innebär uppförande av ett enbostadshus i ett plan inklusive garage med en byggnadsarea på cirka 240 m2. Byggnadens form blir smal och lång för att passa på fastigheten som är avlång. Endast garagedelen, vilken är en mindre del av byggnaden, placeras närmare tomtgräns än 4,5 meter. Fastigheten är högt belägen, höjdskillnaden till cykelvägen utmed ån Lagan blir cirka 3meter.
 På fastigheten idag finns det ett äldre enbostadshus samt garage som ska rivas.
 Enligt gällande detaljplan (E 162), som fastställts 1962, får fastigheten bebyggas med 190 m2.
 För att genomföra åtgärden krävs en kontrollansvarig. Som kontrollansvarig godtas byggherrens förslag.
 Enligt PBL 9 kap 31 b § får bygglov ges för en åtgärd som avviker från en detaljplan eller områdesbestämmelser, om avvikelsen är liten och förenlig med detaljplanens eller områdesbestämmelsernas syfte.
 Enligt PBL 9 kap 25 § ska berörda ges möjlighet att yttra sig över ansökan om åtgärden innebär en avvikelse från detaljplanen.
 Fastighetsägarna till Pilen 4 och 6, Eken 10 och 11 har beretts tillfälle att yttra sig men inte svarat.
 Tekniska förvaltningen har inget emot förslaget.
 Bedömningen görs att byggnadens utformning, placering samt tillgänglighet och användbarhet uppfyller kraven enligt 2 och 8 kapitel plan- och bygglagen (PBL).
 Med hänsyn till att avvikelser beträffande överyta tidigare beviljats i området samt att byggnadens utformning så långt möjligt anpassats avseende en kombination av befintlig samt modernare byggnation bedöms åtgärden endast utgöra en liten avvikelse från gällande detaljplan. Detaljplaner för bostadsområden som idag projekteras ges normalt en byggrätt som är större än det aktuella fallet. Med hänsyn också till detta, samt detaljplanens betydande ålder, bedöms den sökta åtgärden endast utgöra en liten avvikelse från detaljplanen.
 Åtgärden strider inte heller mot detaljplanens syften.
 Trots de krav som en kontrollansvarig ska uppfylla enligt 10 kap. 9 § får, enligt övergångsbestämmelse 17, den som före den 2 maj 2011 har utsetts till kvalitetsansvarig enligt 9 kap. 14 § i den upphävda plan- och bygglagen utses till kontrollansvarig om det görs före utgången av 2012, om det finns särskilda skäl för det. I detta fall görs bedömningen att den föreslagna personen har förutsättningar att göra den kontroll som krävs enligt de nya reglerna
 Lars Nordqvist (M) yrkar enligt AU:s förslag att bygglov beviljas.
 Stefan Fredriksson (S) yrkar på avslag på ansökan om bygglov.
 Ordförande ställer förslagen mot varandra och resultatet blev att Lars Nordqvist (M) yrkande ska gälla.
 Ni kallas härmed till tekniskt samråd. Kontakta snarast Mats Larsson, telefon
 0372-78 92 72, för överenskommelse om tid för samrådsmötet. Platsen för samrådet sker normalt i miljö- och byggförvaltningens lokaler. Vid det tekniska samrådet ska den som utsetts till kontrollansvarig närvara.
 Senast vid det tekniska samrådet ska följande handlingar inlämnas till nämnden
 · Förslag till kontrollplan för både rivningsarbeten och nybyggnationen
 · Byggfelsförsäkring och färdigställandeskydd
 · Energiberäkning
 Arbetena får inte påbörjas förrän nämnden gett ett startbesked enligt 10 kapitlet 3 § plan- och bygglagen. Om arbetena skulle påbörjas innan startbesked lämnats kommer en byggsanktionsavgift att tas ut. Byggsanktionsavgiften för en åtgärd avseende den aktuella skulle bli 44000 kronor.
 Loven upphör att gälla om åtgärderna inte har påbörjats inom två år och avslutats inom fem år från beslutsdatum.
 Avgift: 25 700 kronor (faktura sänds separat).
 Fastighetsägarna till Pilen 4 och 6, Eken 10 och 11 samt Kvarnarna 2:1 (Tekniska förvaltningen) underrättas om beslutet.
 §77 Nybyggnad av två fritidshus
 Yttrande: Fastighetsägarna till Bollstad 1:8, 1:37, 1:39, 1:42 och länsekologen samt E.ON.
 Bygglov kan påräknas för nybyggnad av två fritidshus.
 Fastigheten som är avstyckad och bebyggd med två fritidshus ligger cirka 800 meter söder om Bolmsö skola. Fastigheten har en areal på 4671 m2 och ligger helt inom strandskyddat område.
 Enligt kommunens översiktsplan ligger platsen inom ett område som är av riksintresse för friluftsliv. I övrigt finns inga särskilt utpekade intressen för platsen.
 Platsen där de nya byggnaderna planeras är inte ianspråktagen som tomtmark utan utgörs av skogsmark.
 Länsekologen har i yttrande daterat den 17 oktober 2011 gjort bedömningen att platsen inte bör tas i anspråk för byggnation. Länsekologen har bland annat meddelat att platsen utgörs av skogsklädd naturmark som åtminstone delvis varit inägomark (åker och äng). Det finns en liten igenväxande åker omgiven av lövdominerad blandskog. Inom området finns en del stubbar efter stormfällda och upparbetade grövre barrträd. Länsekologen konstaterar dock att området inte har uppmärksammats i länets naturvårdsprogram.
 Nämnden har den 19 oktober 2011, § 178, meddelat dispens från strandskydds-förordnandet. Länsstyrelsen har den 17 november 2011 beslutat att inte överpröva dispensen.
 Ägarna av fastigheterna Bollstad 1:37, 1:39, 1:42 samt en av delägarna till Bollstad 1:8 är emot förslaget. Sammantaget anser dessa att ytterliggare bebyggelse skulle bli en påfrestning för området kring den nuvarande fastigheten och därmed påverka den omgivande miljön på ett negativt sätt.
 En av delägarna till Bollstad 1:8 har beretts tillfälle att yttra sig men har inte svarat.
 E.ON bedömer att befintlig luftledning kan komma att behöva flyttas och meddelar att alla kostnader för eventuell flytt eller kabling ska bekostas av fastighetsägaren.
 Miljökontoret bedömer att avloppsfrågan går att lösa. Den bästa lösningen är att anordna en gemensam anläggning för alla byggnaderna.
 Eftersom dispens från strandskyddsförordnandet har meddelats och länsstyrelsen beslutat att inte överpröva dispensen bör bygglov kunna påräknas.
 Den föreslagna byggnationen bedöms inte heller påtagligt skada det aktuella riksintresset.
 Om en åtgärd påbörjas innan lov och startbesked har meddelats i beslut kommer en byggsanktionsavgift tas ut. Byggsanktionsavgiften för att utan startbesked påbörja en åtgärd med en bruttoarea överstigande 300 m2 är 1 prisbasbelopp med ett tillägg av 0,025 prisbasbelopp per m2. Exempel – bruttoarea på 325 m2 skulle leda till en byggsanktionsavgift på 385000 kronor.
 Avgift: 7 743 kronor. Faktura sänds separat.
 En av delägarna till Bollstad 1:8 (Fredric Johansson) underrättas om beslutet.
 Fastighetsägarna till fastigheterna Bollstad 1:37, 1:39, 1:42 samt en av delägarna till vardera Bollstad 1:8 och 1:45 delges beslutet med mottagningsbevis samt hur man överklagar.
 §78 Nybyggnad av fritidshus
 Dnr 2012/0409
 Fastighet: Lillarp 1:2
 1. Miljö och byggnämnden meddelar dispens från strandskyddsförordnandet för nybyggnad av ett fritidshus enligt 7 kapitlet, 15 och 18b §§, miljöbalken.
 2. Tomtplatsen ska avgränsas med staket eller liknande enligt redovisning på situationsplanen som inkommit den 17 april 2012.
 Ansökan om strandskyddsdispens inkom den 19 mars 2012.
 Platsen ligger vid sjön Kösens östra strand och helt inom strandskyddat område. Strandskyddet för sjön Kösen är 100 meter inåt land.
 Omedelbart söder om platsen finns två avstyckade och bebyggda tomter.
 Förslaget innebär att en befintlig byggnad för fritidsändamål rivs och ersätts med ett nytt fritidshus på cirka 46 m2. Den befintliga byggnaden har en byggnadsarea på cirka 17 m2.
 Den befintliga byggnaden utgörs idag av ett rum innehållande en öppen spis. Någon vatten- eller avloppsinstallation finns inte.
 Marken närmast byggnaden mot sjön utgörs av hävdad tomtmark försedd med trädgårdsmöbler. Denna marken ansluter till ett hamnområde och även till en längre pir. Hela området upplevs vara privatiserat. Någon tomtplatsavgränsning mellan byggnaden och ”hamnområdet” finns inte.
 Den nya byggnaden kommer att utgöras endast av ett större rum samt ett uterum.
 I byggnaden finns också ett mindre förrådsutrymme - tillgängligt endast utifrån.
 Kök, toalett, vatten- eller avloppsinstallationer kommer att inte finnas. Öppen spis/braskamin kommer att finnas.
 Om den nuvarande byggnaden kan betraktas som ett fritidshus bör dispens kunna meddelas. Tomtplatsavgränsning måste dock göras som tydliggör hemfridszonen kring byggnaden.
 Med hänsyn till att byggnaden uppförs inom en hävdad tomtplats och också ersätter en befintlig byggnad, torde det inte motverka strandskyddsbestämmelsens syfte och inte heller påverka den biologiska mångfalden på ett oacceptabelt sätt.
 Åtgärden är bygglovspliktig. Några arbeten får inte påbörjas förrän bygglov har beviljats och startbesked har lämnats. Om byggnaden skulle uppföras och tas i bruk utan att bygglov sökts kommer byggsanktionsavgifter att tas ut. Sammantaget skulle byggsanktionsavgiften i detta fallet bli 122100 kronor.
 §79 Anläggning av skolidrottsplats och nybyggnad av förråd
 Fastighet: Läraren 20
 Sökande: Ljungby kommun, tekniska förvaltningen, 341 83 Ljungby.
 Bygglov kan påräknas för anläggande av skolidrottsplats med tillhörande förråd.
 Förslaget innebär anläggande av skolidrottsplats samt nybyggnad av förråd på 35 m2.
 Idrottsplatsen kommer att omfatta kombinerad fotbolls- handbollsplan, rink för innebandy, kombinerad basket- volleybollplan, kulgrop, längdhoppsgrop samt löparbana.
 Enligt gällande detaljplan (07-LJS-85) är området avsett för allmänt ändamål.
 I första förslaget som lämnades in till miljö- och byggnämnden togs prickmark mot nordöst i bruk för anläggningen varvid grannarna till fastigheterna Läraren 7, Läraren 8, Läraren 13, Läraren 14, och Läraren 15 fick tillfälle att yttra sig över förslaget. Ägaren till Läraren 13 hade synpunkter mot förslaget bland annat att en del av anläggningen placerats på prickmark.
 Reviderat förslag inkom till miljö- och byggnämnden den 5 mars 2012 där anläggningen flyttas så att den inte inkräktar på prickmark samt att höjden på stödmuren sänktes 300 mm.
 Förslaget stämmer överens med gällande detaljplan.
 Grannarna får återigen tillfälle att yttra sig över förslaget. Ägaren till Läraren 13 har synpunkter mot förslaget.
 Bygglov kan beviljas för anläggande av skolidrottsplats med tillhörande förråd.
 Åtgärden får inte påbörjas förrän byggnadsnämnden lämnat ett startbesked enligt 10 kapitlet, 3 § plan- och bygglagen (PBL).
 Förslag till kontrollplan ska lämnas in till miljö- och byggnämnden för fastställande.
 Ni kallas härmed till tekniskt samråd. Kontakta snarast Mats Larsson, telefon 0372-789272, för överenskommelse om tid för samrådet.
 Bygglovet upphör att gälla om åtgärderna inte har påbörjats inom 2 år och avslutats inom 5 år från den dag beslutet vunnit laga kraft.
 Avgift: 22624 kronor. Faktura skickas separat.
 Bygglovet vinner laga kraft fyra veckor efter den dag beslutet har kungjorts i Post- och inrikes Tidningar och ingen har överklagat beslutet.
 §80 Meddelanden
 Miljö- och byggnämnden godkänner redovisningen av meddelanden mellan den 20 mars till den 19 april 2012.
 1. Tillståndsbevis från Polisen, daterat 2012-03-29. Tillstånd att anordna offentliga tillställningar- pubaftnar med mera, på Shelter, under tiden 2012-03-30/2013-03-29.
 2. Tillståndsbevis från Polisen, daterat 2012-03-29. Tillstånd att ianspråkta offentlig plast för uteservering på Lilla Torg, under tiden 201-04-01/2012-09-30.
 3. Tillståndsbevis från Polisen, daterat 2012-04-03. Tillstånd för affischering inom Ljungbyunder tiden 2012-4-06/201-04-21 och cirkus föreställning på gräsplanen vid Sunnerbohallen 2012-04-20.
 4. Tillståndsbevis från Polisen, daterat 2012-04-13. Tillstånd för valborgsmässo- nationaldags- och midsommarfirande i Ryssby.
 5. Tillståndsbevis från Polisen, daterat 2012-04-13. Tillstånd för uppställning av försäljningsvagn med korv/hamburgare pastarätter med mera vid SE-banken//Terazza och vid Garvaren, under tiden 2012-04-29/2013-04-28.
 6. Tillståndsbevis från Polisen, daterat 2012-04-17. Tillstånd för berättarfestival med mera, i anslutning till Sagomuseet, under tiden 2012-06-14/2012-06-16.
 7. Tillståndsbevis från Polisen, daterat 2012-04-18. Tillstånd för valborgsmässofirande vid Sundets hembygdsgård, Dörarp, 202-04-30.
 8. Tillståndsbevis från Polisen, daterat 2012-04-18. Tillstånd för marknad och loppmarknad 2012-07-28 samt julmarknad 2012-12-02 i Lidhult.
 9. Tillståndsbevis från Polisen, daterat 2012-04-18. Tillstånd för utomhusbio i Nöttja 2012-07-28, Ryssby 201-08-03, SödraLjunga 2012-08-04, Angelstad 2012-08-10 och Tannåker 2012-08-11
 §81 Delegationsbeslut
 Miljö- och byggnämnden godkänner redovisningen av delegationsbeslut mellan den 20 mars 2012 till den 19 april 2012.


type: legislation

text:
 10.3.2015
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 65/13
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) 2015/390
 z dnia 5 marca 2015 r.
 zmieniające załącznik I do rozporządzenia Rady (EWG) nr 2658/87 w sprawie nomenklatury taryfowej i statystycznej oraz w sprawie Wspólnej Taryfy Celnej
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Rady (EWG) nr 2658/87 z dnia 23 lipca 1987 r. w sprawie nomenklatury taryfowej i statystycznej oraz w sprawie Wspólnej Taryfy Celnej (1), w szczególności jego art. 9 ust. 1 lit. a),
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Rozporządzeniem (EWG) nr 2658/87 ustanowiono nomenklaturę towarową (zwaną dalej „Nomenklaturą scaloną”), która jest określona w załączniku I do tego rozporządzenia.
 (2)
 Obecny tekst punktu a) uwagi dodatkowej 2 do działu 20 części drugiej Nomenklatury scalonej stanowi, że zawartość różnych cukrów produktu oblicza się na podstawie liczby wskazanej przez refraktometr, stosując metodę ustanowioną w załączniku do rozporządzenia wykonawczego Komisji (UE) nr 974/2014 (2).
 (3)
 Produkty wytworzone na bazie wodorostów morskich i pozostałych alg, przetworzone lub zakonserwowane sposobami niewymienionymi w dziale 12 części drugiej Nomenklatury scalonej, na bazie manioku, maranty, salepu, topinamburu, słodkich ziemniaków i podobnych korzeni i bulw o dużej zawartości skrobi lub inuliny, objętych pozycją 0714 Nomenklatury scalonej, lub na bazie liści winorośli, są wszystkie klasyfikowane do działu 20 części drugiej Nomenklatury scalonej. Przy stosowaniu do tych produktów obliczenia z użyciem metody refraktometru, wykazują one tak wysoki poziom cukru, że są uważane za zawierające dodatek cukru w rozumieniu uwagi dodatkowej 3 do tego działu, mimo że nie zawierają żadnego dodanego cukru.
 (4)
 W celu zapewnienia prawidłowej klasyfikacji takich produktów należy zatem zapewnić stosowanie metody wysokosprawnej chromatografii cieczowej (HPLC) oraz zastosowanie ustalonego wzoru, stosowanego już przez laboratoria celne do celów obliczenia zawartości cukru w tych konkretnych produktach objętych działem 20 części drugiej Nomenklatury scalonej.
 (5)
 W celu zapewnienia jednolitej interpretacji Nomenklatury scalonej w całej Unii w odniesieniu do pomiaru zawartości cukru w różnych produktach należy zmienić punkt a) uwagi dodatkowej 2 do działu 20 części drugiej Nomenklatury scalonej.
 (6)
 Należy zatem odpowiednio zmienić rozporządzenie (EWG) nr 2658/87.
 (7)
 Środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Komitetu Kodeksu Celnego,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 W dziale 20 części drugiej Nomenklatury scalonej, określonej w załączniku I do rozporządzenia (EWG) nr 2658/87, punkt a) uwagi dodatkowej 2 otrzymuje brzmienie:
 „a)
 Zawartość różnych cukrów wyrażonych jako sacharoza (zawartość cukru) w produktach klasyfikowanych do niniejszego działu odpowiada liczbie wskazanej przez refraktometr (użyty zgodnie z metodą opisaną w załączniku do rozporządzenia wykonawczego Komisji (UE) nr 974/2014) w temperaturze 20 °C i pomnożonej przez jeden z następujących współczynników:
 —
 0,93 w odniesieniu do produktów objętych podpozycjami od 2008 20 do 2008 80, 2008 93, 2008 97 i 2008 99,
 —
 0,95 w odniesieniu do produktów objętych pozostałymi pozycjami.
 Jednakże zawartość różnych cukrów wyrażonych jako sacharoza (zawartość cukru) w następujących produktach klasyfikowanych do niniejszego działu:
 —
 produktach wytwarzanych na bazie wodorostów morskich i pozostałych alg, przetworzonych lub zakonserwowanych sposobami niewymienionymi w dziale 12,
 —
 produktach wytwarzanych na bazie manioku, maranty, salepu, topinamburu, słodkich ziemniaków i podobnych korzeni i bulw o dużej zawartości skrobi lub inuliny, objętych pozycją 0714,
 —
 produktach wytwarzanych na bazie liści winorośli;
 odpowiada liczbie wynikającej z obliczeń przeprowadzonych na podstawie pomiarów, które zostały otrzymane z zastosowaniem metody wysokosprawnej chromatografii cieczowej (»metoda HPLC«), stosując następujący wzór:
 S + (G + F) × 0,95,
 gdzie:
 »S« oznacza zawartość sacharozy określona metodą HPLC;
 »F« oznacza zawartość fruktozy określona metodą HPLC;
 »G« oznacza zawartość glukozy określona metodą HPLC.”
 Artykuł 2
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie dwudziestego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 5 marca 2015 r.
 W imieniu Komisji,
 za Przewodniczącego,
 Heinz ZOUREK
 Dyrektor Generalny ds. Podatków i Unii Celnej
 (1) Dz.U. L 256 z 7.9.1987, s. 1.
 (2) Rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 974/2014 z dnia 11 września 2014 r. określające metodę refraktometrii polegającą na pomiarze suchych rozpuszczalnych pozostałości w przetworach owocowych i warzywnych do celów ich klasyfikacji w Nomenklaturze scalonej (Dz.U. L 274 z 16.9.2014, s. 6).