text:
Naujienos - VILNIAUS ŽYDŲ BENDRUOMENĖ
 2019m. liepos 9d.
 2017m. VŽB konferencija teisėta!/ VŽB конференция 2017г. законна!
 Faina Kukliansky ir dar šeši Lietuvos žydų (litvakų) bendruomenės (LŽB) Tarybos nariai pralaimėjo jų inicijuotą teismo procesą prieš Vilniaus žydų bendruomenę (VŽB): 2017 metų VŽB konferencija buvo teisėta, Simonas Gurevičius – teisėtas VŽB pirmininkas
 2019 m. liepos 5 dieną Vilniaus Apygardos Teismas priėmė sprendimą palikti galioti 2018 m. rugsėjo 18 dienos Vilniaus Apylinkės Teismo sprendimą dėl 2017 metų VŽB Konferencijos ir joje priimtų sprendimų teisėtumo.
 Faina Kukliansky, Schmuel Levin, Daumantas Levas Todesas, Natalija Cheifetz, Michail Segal, Aleksandras Rutenbergas ir Ela Gurina prašė Teismo pripažinti negaliojančiais nuo jų priėmimo momento visus 2017.05.24 VŽB vykusioje konferencijoje priimtus sprendimus, pripažinti neteisėta vykusią konferenciją. 2018 metais Teismas pripažino, jog VŽB Konferencija ir jos sprendimai buvo teisėti, tačiau ieškovai nutarė apskųsti sprendimą ir 2019 m. vėlgi pralaimėjo. Teismas taip pat priteisė 3100 Eurų bylinėjimosį išlaidų iš ieškovų.
 Vilniaus žydų bendruomenei šis procesas padarė ne tik daug finansinių išlaidų, tačiau, svarbiausia, yra kitokia minėtų asmenų padaryta žala. Teisminis bylinėjimas sumenkino VŽB įvaizdį, griovė ilgus metus kurtą santykį su skirtingomis institucijomis ir visuomene. Tikimės, kad visų šių procesų iniciatoriai prisiims atsakomybę už žalą padarytą daugiau nei 2200 narių vienijančiai didžiausiai Lietuvos žydų bendruomenei.
 Visi ieškovai byloje dalyvauja ne tik LŽB Tarybos veikloje, tačiau yra ir sprendėjai ar naudos gavėjai iš Geros Valios Fondo paskirstomų Lietuvos žydų gyvenimui remti skirtų lėšų.
 Фаина Куклянски и шесть других членов правления Литовской еврейской общины (LŽB) проиграли инициированный ими суд против вильнюсской еврейской общины (VŽB): конференция VŽB 2017г. была законной, Симонас Гуревичюс - законный председатель VŽB
 5 июля 2019 г. вильнюсский окружной суд принял решение оставить в силе решение вильнюсского районного суда от 18 сентября 2018 г. суда о законности конференции VŽB 2017 г. и принятых на ней решений.
 Фаина Куклянски, Шмуэль Левин, Даумантас Левас Тодесас, Наталья Хейфец, Михаил Сегал, Александр Рутенберг и Эла Гурина попросили суд признать незаконной конференцию VŽB 24.05.2017, а все ее решения недействительными. В 2018 году суд признал, что конференция VŽB и ее решения были законными, но истцы решили обжаловать это решение и опять проиграли. Суд также взыскал с истцов судебные издержки в размере 3100 евро.
 Вильнюсской еврейской общине был нанесен не только финансовый ущерб. Гораздо важнее другой ущерб, нанесенный этими лицами . Судебные споры подорвали имидж VŽB, разрушив давние отношения с различными институциями и обществом. Мы надеемся, что инициаторы всех этих процессов возьмут на себя ответственность за ущерб, нанесенный крупнейшей еврейской общине, насчитывающей более 2200 членов.
 Все истцы по этому делу не только участвуют в деятельности Совета LŽB, но также являются теми, кто принимают решения, или получают выгоду от средств, выделенных Фондом доброй воли для поддержки жизни литовских евреев.
 Для получения билетов со скидкой:
 пришлите Вашу заявку на электронную почту kultura@vilner.lt
 Вам зарезервируют билеты и пришлют счет для оплаты.
 Вышлите копию платежного счета на почту
 kultura@vilner.lt
 2019m. kovo 17d.
 21 kovo Purim šventė visai šeimai! 21марта праздник Пурим для всей семьи
 Kviečiame dalyvauti Vilniaus žydų bendruomenės organizuojamame Purim šventės renginyje:
 Kovo 21 dieną 18:00 Šolom Aleichemo ORT gimnazijoje (J. Kraševskio 5), vyks Purim karnavalas vaikams ir visai šeimai.
 Renginio programoje: šokių ir dainų ansamblis Fajerlech, žydų vaikų darželio ir Šolom Aleichemo ORT gimnazijos moksleivių pasirodymai, pramoginė programa, tradicinės vaišės ir loterija. Į renginį būtinai reikia ateiti su karnavaliniu kostiumu arba bent jau kauke, o taip pat turėti barškutį arba kažką skleidžiančio panašų garsą.
 Prašome registruotis elektroniniu paštu info@vilner.lt (iki kovo 20 d. 20:00), laiško pavadinime parašyti Purim šventė, o pačiame laiške nurodyti šventės dalyvio vardą, pavardę ir mobilaus telefono numerį – tai taps Jūsų ir Jūsų šeimos narių loterijos bilietu.
 Norintys dalyvauti gražiausio karnavalinio kostiumo konkurse elektroniniu paštu info@vilner.lt (iki kovo 20 d. 20:00) turi atsiųsti nuotrauką konkursui, elektroninio laiško pavadinime reikia nurodyti Purim konkursas.
 Renginio trukmė 1 valanda.
 Хаверим,
 приглашаем вас принять участие в празднике Пурим, организованном еврейской общиной Вильнюса:
 21 марта в 18:00 в гимназии ОРТ им. Шолом-Алейхема (J. Kraševskis 5) состоится Пуримский карнавал для детей и всей семьи.
 Вас ждут: выступления ансамбля Fajerlech, еврейского детского сада и учеников ОРТ гимназии им. Шолом-Алейхема , развлекательная программа, традиционные угощения и лотерея. Форма одежды: карнавальный костюм или, по крайней мере , маска, а также иметь трещотку или что-то, издающее похожий звук.
 Пожалуйста, зарегистрируйтесь по электронной почте info@vilner.lt (до 20 марта 20:00), тема письма Purim šventė , в тексте письма укажите имя, фамилию и номер мобильного телефона участника - это станет лотерейным билетом для вас и членов вашей семьи.
 Желающие принять участие в конкурсе самых красивых карнавальных костюмов , должны прислать фотографию на конкурс по электронной почте info@vilner.lt (до 20 марта 20:00) , в теме письма укажите Purim konkursas.
 20 ir 21 kovo Purim šventė ir Megilat Ester su Rabbi Yeshaya Epshtein 20 и 21 марта Праздник Пурим и Мегилат Эстер с раввином Ешая Эпштейном
 Kviečiame dalyvauti Vilniaus žydų bendruomenės organizuojamuose Purim šventės renginiuose:
 Kovo 20 dieną 19:00 Vilniaus žydų kultūros ir informacijos centre (Mėsinių g. 3A), tradicinis Megilat Ester ritinio skaitymas, šventinės vaišės bei gėrimai. Dalyvaus rabinas Yeshaya Epshtein iš Izraelio, renginyje bus ir muzikinis pasirodymas - staigmena. Renginio trukmė 1 val. 30 min. Į renginį prašome registruotis atsiunčiant SMS žinutę su žodžiu PURIM ir dalyvio vardu, pavarde telefonu +37065996690.
 Kovo 21 dieną 8:30 Vilniaus žydų kultūros ir informacijos centre (Mėsinių g. 3A), tradicinis Megilat Ester ritinio skaitymas su rabinu Yeshaya Epshtein. Klausytis Megilat Ester yra viena iš 613 Micvot, tad nepraleiskite puikios progos! Renginio trukmė 30 min. Į renginį prašome registruotis atsiunčiant SMS žinutę su žodžiu MEGILAT ESTER ir dalyvio vardu, pavarde telefonu +37065996690.
 Мы приглашаем вас принять участие в мероприятиях праздника Пурим, организованного еврейской общиной Вильнюса:
 20 марта 19:00 в Вильнюсском еврейском культурно-информационном центре (ул. Месиню, 3А), традиционное чтение Мегилат Эстер, праздничное застолье и напитки. В мероприятии примет участие раввин Йешая Эпштейн из Израиля. Вас ожидает музыкальное представление - сюрприз. Продолжительность мероприятия 1 час. 30 мин Пожалуйста, зарегистрируйтесь для участия в мероприятии, отправив SMS со словом PURIM и именем и фамилией участника по телефону +37065996690.
 21 марта в 8:30 в Вильнюсском еврейском культурно-информационном центре (ул. Месиню, 3А) традиционное чтение Мегилат Эстер с раввином Йешайей Эпштейн. Прослушайть как Мегилат Эстер - это одна из 613 мицвот, так что не упустите эту отличную возможность! Продолжительность мероприятия 30 мин. Пожалуйста, зарегистрируйтесь , отправив SMS со словами MEGILAT ESTER и именем и фамилией участника по телефону +37065996690.
 The Vinius Jewish Community warmly invites you and friends to an authentic Jewish PURIM CELEBRATION next Wednesday evening 20 March at 19:00 (7:00 PM) at the Jewish Cultural and Information Center at Mesiniu 3 in Vinius Old Town. There will be a reading of the Book of Esther (the Megillah) by Rabbi Yeshaya Epshtein who is flying in from Israel specially, and an assortment of alcoholic and non-alcoholic drinks and homentashn.
 S. Spielbergo „Šindlerio sąrašas“ – vel Lietuvos kino teatruose "Список Шиндлера" Спилберга опять на экранах литовских кинотеатров.
 Suvokus būtinybę prisiminti Holokausto tragediją, išgyvenusiųjų atsiminimai tapo svarbiausiais praeities įvykių liudijimais. Viena po kitos pasirodė prisiminimų knygos, romanai, dokumentiniai ir vaidybiniai filmai, kurių autoriai siekė perteikti nutylėtos istorijos aspektus. Žinomiausias pavyzdys – net 7-iais „Oskarų“ apdovanojimais įvertintas Steveno Spielbergo „Šindlerio sąrašas“, kurį Lietuvos žiūrovai kino teatruose jau kovo 13 d. turės galimybę vel pamatyti.
 Bendras Vilniaus, Klaipėdos, Šiaulių apskrities ir Ukmergės bendruomenių pirmininkų pareiškimas
 Vasario 26 d. įvyko LŽB konferencija, kurioje buvo sprendžiamas pagrindinis ir vienintelis klausimas - naujos Įstatų redakcijos priėmimas. Po ilgų ir produktyvių diskusijų nauja redakcija nebuvo priimta, nes kai kurių delegatų nuomone, naujoje redakcijoje yra pažeidžiamos regioninių bendruomenių bei jų narių teisės ir galimybės dalyvauti LŽB veikloje. Tikimės, kad darbas, kuriant naują redakciją, bus tęsiamas, bei bus atsižvelgta į konferencijos delegatų pastabas.
 Siekiant parengti pasiūlymus tikslu juos įtraukti į naują Įstatų redakciją, kviečiame visus bendruomenių narius dalyvauti rengiant pasiūlymus ir pateikti juos regioninių bendruomenių taryboms tolesniam aptarimui.
 Vilniaus, Klaipėdos, Šiaulių apskrities ir Ukmergės bendruomenių pirmininkai.
 26 февраля состоялась конференция ЛЖБ, основным и единственным вопросом которой было принятие новой редакции устава. После длительных и продуктивных дискуссий новая редакция не была принята, так как по мнению части делегатов, новая редакция ущемляет права и возможности участия в работе ЛЖБ региональных общин и их членов. Надеемся, что работа над новой редакцией устава будет продолжена и будут учтены замечания, высказанные делегатами конференции.
 Для выработки предложений, с целью включения их в новую редакцию устава, предлагаем членам всех общин принять участие в выработке предложений и подачи их в советы региональных общин для дальнейшего обсуждения.
 председатели Вильнюсской, Клайпедской, Укмергской и Шяуляйского округа общин
 POLIN - польский музей еврейской истории в Варшаве приглашает создателей фильмов поучаствовать в конкурсе на лучший короткометражный фильм об еврейских общинах , у которых есть польские корни
 2019m. vasario 17d.
 Anapus čia ir dabar. Dovydas Kacas – jidiš tyrinėtojas
 Vilniuje dar egzistuoja Jidiš paveldą sauganti sala – Dovydo Kaco butas. Svečiuodamiesi pas jį pristatome laidą ne tik apie Jidiš, bet ir apie mus – kodėl Kacui atrodo, kad Lietuva kartais siekia perkelti Holokaustą į jį menkinantį naują kontekstą
 В Вильнюсе до сих пор существует остров наследия идиш - квартира Давида Каца. Побывав в гостях у него, мы представляем передачу не только об идише, но и о нас - почему Кацу кажется, что Литва иногда стремится перенести Холокост в новый контекст, который преуменьшает его значение?
 2019 m. sausio 17d.
 „Limmud“ surinks daugiau nei 200 dalyvių iš Estijos, Latvijos, Lietuvos, o taip pat svečius iš Europos šalių, Izraelio ir Jungtinių Valstijų. Jūsų laukia daugiau nei 60 paskaitų, meistriškumo klasių ir pasirodymų, vakaro pramoginė programa, taip pat šiltą atmosferą „Limmud“! „Limmud“ yra unikalus tuo, kad jis surenka visą žydų judėjimo ir požiūrių spektrą - jaunus ir suaugusius, pasaulietiškus ir besilaikančius religinių tradicijų, „pažengusius“ žydų disciplinų žinovus ir tuos, kurie turi tik apytikliai yra susipažnę su žydų kultūra ir tradicijomis.
 Registruotis galima, paspaudus nurodą https://bit.ly/2F2uoXH.
 Jei jau esate su mumis, pakvieskite savo draugus dalyvauti „Limmud“!
 Jūs galite sekti naujienas ir programos atnaujinimus mūsų interneto svetainėje www.limmudbaltics.eu , taip pat Facebook puslapyje.
 El. paštas: info@limmudbaltics.eu
 Лиммуд соберет более 200 участников из Эстонии, Латвии, Литвы, а также гостей из стран Европы, Израиля и США. Вас ждет более 60 лекций, мастер-классов и выступлений, вечерняя развлекательная программа, а также теплая атмосфера Лиммуда! Уникальность Лиммуда в том, что он собирает весь спектр еврейских течений и взглядов – молодых и взрослых, светских и соблюдающих, «продвинутых» в еврейских дисциплинах и тех, кто имеет лишь приблизительное представление о еврейской культуре и традиции. Регистрация открыта по ссылке: https://bit.ly/2F2uoXH.
 Если Вы уже с нами, приглашайте друзей принять участие в Лиммуде!
 Вы можете следить за новостями и обновлениями программы на нашем сайте www.limmudbaltics.eu, а также на странице вFacebook.
 Дополнительная информация: Э-почта: info@limmudbaltics.eu
 Skelbiama registracija į vaikų Žiemos stovyklą Amehaye 2018
 Registruojantis ir apmokant vėliau, bet iki gruodžio 1 d., kaina vaikui 165 Eurai, o antram vaikui iš šeimos - 145 eurai. Po gruodžio 1 d. - kaina 180 eurų. Registracija bus baigta gruodžio 15 dieną.
 Galintys ir norintys padėti organizatoriams pakviesti kuo daugiau vaikų kviečiami sumokėti pilną stovyklos kainą - 430 eurų vaikui.
 Žydų bendruomenių narių vaikai ir anūkai negalintys dėl susiklosčiusios situacijos šeimoje sumokėti stovyklautojo mokesčio kviečiami taip pat registruotis iki lapkričio 10 d. - pinigai netaps kliūtimi vaikui dalyvauti mūsų stovykloje!
 Kviečiame norinčius mokytis tapybos į VŽB Art studiją
 VŽB Art studija vienija žydų menininkus megėjus, kurie kartu mokosi ir tobulėja, dalyvauja menininkų megėjų parodose, organizuoja paramos aukcionus, keliauja į įsimintus vasaros plenerus.
 Kviečiame į kas savaitinius jidiš skaitymų vakarus
 How many courts are required to return peace and justice to the Jewish community of Lithuania?
 For more than a year now, since Faina Kukliansky has scandalously extended her chairmanship of the Lithuanian Jewish (Litvak) community, she has lost all the courts in which her opponent was the Vilnius Jewish community(VJC).
 Any of legal tricks used have helped, including appeals for the removal of judges, the replacement of a personal lawyer one day before the court, permanent requests for postponement of court hearings.
 Three different judges, dealing with three different cases, at three different periods of time have decided the same - Faina Kukliansky is in every of the cases not right:
 1. On December 21, 2017 The Court of Vilnius City District ruled: to confirm the claim of the Vilnius Jewish community entirely to cancel the decision of the Board of the Lithuanian Jewish (Litvak) Community made on April 19, 2017 which ruled that all regional Jewish communities should have 1 vote (delegate) also to cancel all the decisions adopted by the Conference of the Lithuanian Jewish (Litvak) community in July, 2017, regarding the election of the chairman and board members. The Court has decided that the Lithuanian Jewish (Litvak) community has to cover to Vilnius Jewish Community the representation of the lawyer and other legal expenses.
 2. On September 18, 2018 The Court of Vilnius City District ruled: to reject the claim of Faina Kukliansky and six other people, in which the applicants have requested that all decisions made by the Conference of Vilnius Jewish community on May 24, 2017, would be cancelled and that the Conference would be found unlawful. The Court also ordered the applicants to pay the costs of the litigation and proceedings.
 3. On October 3, 2018 The Court of Vilnius City District ruled: to obliged the defendant Faina Kukliansky to transfer and return the documents and property of the Vilnius Jewish Community to the applicant - Vilnius Jewish Community. The Court has determined a fine on Faina Kukliansky for each day of non-execution if she fails to comply the decision of the Court within the prescribed time frame. The Court has also ordered Faina Kukliansky to pay the expenses of the representation of the lawyer and other legal expenses for the benefit of the Vilnius Jewish Community.
 Nevertheless, Faina Kukliansky is taking all the opportunities “to chair” as much as possible longer; using the title of Chair of the Lithuanian Jewish Community, to appear in public events and in the headlines of mass media; to distribute funds of the Good Will Foundation, as well as places in the synagogue closer to the visiting prime minister of Israel or Pope, while his prayer at the monument for the Ghetto Victims; and even to divide the places in the Vilnius Jewish Cemetery.
 However the day is coming when the court bailiff will be knocking to the door of F.Kukliansky's office, demanding to execute the decision of the Court - to hand over hidden documents to the Jewish community of Vilnius, to stop shamefully ignore the largest Jewish community in Lithuania, the Vilnius Jewish Community, just because F. Kukliansky does not like the democratically elected new chairman of the community.
 And most importantly, what Faina Kukliansky is mostly afraid, is to run the new elections of the chairman of the Lithuanian Jewish community in accordance with honest rules that have been in place for many years, taking into account the votes of all the Jews of Lithuania, and not the group of "close friends", dependent on the grace of the "chairman". We will undoubtedly witness the victory of justice, for which we have enough determination and patience.
 However, several questions arise: is it not shameful that obvious and clear to everyone things, need to be proven in various courts by such efforts and resources that really have better ways of using? Should the issue of legitimacy of the Lithuanian Jewish community be solved by the Lithuanian courts? Why do judges need to spend their time studying the nuances of Jewish community management? Is it not clear to ourselves what is true and what is a lie or a misuse of authority? Based on the court decisions, as well as the petition regarding mistrust of the leadership of the Lithuanian Jewish Community, signed by the board members of regional Jewish communities and 500 members of the communities, we call to:
 - to terminate all legal disputes;
 - implement all Courts decisions passed to this day;
 - to restore the fair and for many previous years existed procedure of voting in the Lithuanian Jewish community, according to which new elections in the Lithuanian Jewish Community would be held, so the Jewish community life could return back to normal.
 No power and no benefits are worth the shame that is now falling on our community.
 1. 2017 m. gruodžio 21 d. Vilniaus m. Apylinkės Teismas priėmė sprendimą Vilniaus žydų bendruomenės ieškinį patenkinti visiškai: panaikinti Lietuvos žydų (litvakų) bendruomenės tarybos 2017-04-19 d. posėdyje priimtą nutarimą,
 kuriuo nustatyta, kad 2017 m. Lietuvos žydų (litvakų) bendruomenės konferencijoje visos regioninės žydų bendruomenės turi po 1 balsą (delegatą). Panaikinti Lietuvos žydų (litvakų) bendruomenės, 2017-05-28 konferencijoje priimtus nutarimus dėl pirmininko ir tarybos narių išrinkimo. Priteisti iš atsakovo Lietuvos žydų (litvakų) bendruomenės žyminio mokesčio bei advokato atstovavimo išlaidų Vilniaus žydų bendruomenės naudai.
 Vilniaus žydų bendruomenė informuoja dėl teisinių ginčų su Lietuvos žydų bendruomene.
 Šiai dienai teismai nustatė:
 1. Lietuvos žydų (litvakų) bendruomenės Taryba ir jos pirmininkė Faina Kukliansky yra išrinkti neteisėtai.
 2. Vilniaus žydų bendruomenės Konferencija ir joje priimti sprendimai, tame tarpe ir pirmininkas Simonas Gurevičius bei Valdyba yra išrinkti teisėtai.
 3. Vilniaus žydų bendruomenės pirmininkas ir Valdyba yra teisėtai registruoti Registrų Centre
 4. Buvusi Vilniaus žydų bendruomenės pirmininkė Faina Kukliansky neteisėtai iki šiol neperduoda teisėtai išrinktiems Vilniaus žydų bendruomenės valdymo organams buhalterinių ir kitų Vilniaus žydų bendruomenės dokumentų bei turto.
 Detalesnė informacija bus pateikta artimiausiu metu.
 Džiaugiamės, kad kartu su pagrindine informacija apie Popiežiaus vizitą į Lietuvą,
 tiek NY Times https://www.nytimes.com/.../europe/ap-eu-rel-baltics-pope.html ;
 tiek US news https://www.usnews.com/news/world/articles/2018-09-22/pope-begins-baltics-pilgrimage-as-russia-threat-looms-large ;
 tiek MSN https://www.msn.com/.../pope-begins-baltics-pilgri.../ar-AAAtrLH
 ir dar daugelis kitų pasaulinių naujienų portalų ištransliavo labai aiškią Vilniaus žydų bendruomenės žinią pasauliui, kad nepaisant nacizmo ir stalinizmo nusikaltimų, mes gyvename Nepriklausomoje Lietuvoje, kurioje viliamės nebus vietos pagarbai prie šių nusikaltimų prisidėjusiems žmonėms.
 Dėkojame Associated Press už dėmesį video reportaže http://www.aparchive.com/search?startd=&endd=&allFilters=&query=lithuania+pope+preview&advsearchStartDateFilter=&advsearchEndDateFilter=&searchFilterHdSDFormat=All&searchFilterDigitized=All&searchFiltercolorFormat=All&searchFilteraspectratioFormat=All
 Popiežius atkreipia pasaulio dėmesį į mūsų valstybės skaudulį, bet tik mūsų valstybė, visuomenė, pati gali padaryti pokytį - negarbinkime to nevertų, šlovinkime tikrus didvyrius bei neprikelkime sovietmečio monstrų stovinčių ant bendrapiliečių kaulų.
 Kvietimas pasirašyti peticija
 Kviečiame visus Vilniaus ir kitų žydų bendruomenių narius bei tiesiog geros valios žmones pasirašyti šią peticiją.
 Turime nemažai didvyrių mūsų Valstybės istorijoje, gerbkime juos. Žmonės, kurie nepaisant garsių ankstesnių ar vėlesnių nuveiktų darbų yra prisidėję prie nekaltų žmonių kančios nėra verti didvyrių vardo.
 Tikrosios istorijos pažinimas tokios, kokia ji buvo, o ne tokios, kokios norėtųsi ar kokia yra patogi, veda mus vakarietiškų vertybių keliu. Neturime, dėl abejotinų asmenybių veiklos, leisti kristi šešėliui ant Nepriklausomos Lietuvos Laisvės šviesos.
 Padėka rabinams
 Vilniaus žydų bendruomenė dėkoja rabinui Jakov Pfeffer už pravestas religines apeigas Roš ha Šana ir Jom Kippur metu. Rabinas Pfeffer yra pirmojo Vilniaus rabino provaikaitis ir kone pirmas po karo rabinas Vilniuje atlikęs religines apeigas ne tik kad pagal litvakiškas per ir pagal Vilniaus Gaono tradicijas.
 Esame dėkingi rabinui Kalev Krelin už šventinius sveikinimus ir konsultacijas žydų kapinių klausimu. Artimiausiu metu tikimės sulaukti jo paskaitų Vilniuje.
 Džiaugiamės, kad su Vilniaus žydų bendruomenės Valdybos nariais susitiko rabinas Šolom Ber Krinsky su žmona. Rugsėjo 20 dienos susitikime aptarėme Vilniaus žydams rūpimus klausimus ir džiaugiamės radę galimybių bendrai veiklai vykdyti.
 Gmar hasime toive! Lengvo visiems pasninko.
 Prieš pat Jom Kippur, kuris yra Aukščiausiojo Teismo diena, skubame pasidalinti pergale Lietuvos Respublikos Teisme, kuris priėmė sprendimą, kad Vilniaus žydų bendruomenės Konferencija, pirmininkas, valdymo organai ir kiti priimti sprendimai yra teisėti!
 Primename, jog 2017 12 LR Apylinkės teismas priėmė sprendimą, jog LŽB pirmininkė ir valdymo organai išrinkti neteisėtai.
 Sprendimas apskųstas, bet mes tikime, kad nugalės teisingumas, o ne melas ir pinigai.
 Sveikinu su prasidėjusiais 5779 metais!
 Džiaugiuosi, jog pasitikome juos gausiame bendraminčių būryje Vilniaus žydų bendruomenės organizuotoje šventinėje vakarienėje, o vėliau dvi dienas skyrėme maldai, deja, ne Vilniaus Choralinėje sinagogoje, bet jaukiame rabino bute, kartu su savo šeimomis, kantoriumi iš Londono, melsdamiesi pagal litvakiškas tradicijas, klausydamiesi Šofaro garsų, o svarbiausia, būdami tarp tų, kuriems iš tiesų rūpi malda ir jos gelmių prasmė.
 Džiaugiamės ir dėkojame, kad mūsų šventę pagerbė ir Izraelio Ambasadorius Lietuvoje p. Amir Maimon.
 Artėjančiais metais linkiu visiems sveikatos, taikos, išminties ir ryžto. Sveikata - tai mūsų gyvenimo kertinis akmuo, taika - vienas pagrindinių sveikatos šaltinių, išmintis reikalinga taikai pasiekti, o taip pat ir suprasti, kad jei yra nenorintis taikiai sugyventi, prireiks ryžto nedorą žmogų įveikti.
 Šiandien tvarkome žydų kapines Vilniuje, atliekame micvą tarp Roš ha Šana ir Jom Kippur pagerbdami mirusiųjų atminimą. Didžiuojuosi, kad išlaikome savo žydiškumą ir perduodame jį vaikams bei anūkams. Tai yra tikra ir mūsų pastangų dėka tampa amžina, skirtingai nei pastangos tų, kas dar vakar nežinojo kelio į bendruomenės namus, o šiandien giriasi pastatęs jos pamatus.
 Pinigai turi milžinišką galią, bet kartu jie apakina. Save vadinantys žydiškumo puoselėtojais už svetimus pinigus puotauja per pasninką, o rimties dienomis rengia pasilinksminimus lyg būtų apakinti viešųjų ryšių šviesos ir įtikėję į savo pačių skleidžiamą melą. Kiek tai bespindėtų - tai yra laikina, nes tiesos nepridengs nei fiktyvus auditas, jos nenutildys lojančių pakalikų balsai viešbučiuose. Vienas tiesos lašas yra žymiai daugiau nei tūkstančiai melo purslų, imituojančių tą tiesą.
 Jau šį antradienį vakare prasidės Jom Kippur - Teismo diena. Linkiu visiems gero įrašo Gyvenimo knygoje. Gyvenkime taip, kad ne tik Teismo, bet ir kiekvieną dieną galėtume pasitikti šviesiomis mintimis ir ramia širdimi!
 Gmar hasime toive!
 Tradicinė talka žydų kapinėse prieš Jom Kipur
 Dėkojame visiems susirinkusiems ir dirbusiems kartu.
 Už nuotraukas dėkojame Lev Milner ir Arkadij Kurliandčik.
 Roš ha Šana sutiktuvės
 Dėkojame visiems susirinkusiems, buvusiems kartu su mumis, kartu atšventusiems Roš ha Šana.
 Už nuotraukas dėkojame Lev Milner.
 Šiandien, rugpjūčio 29 d., VŽB pirmininkas Simonas Gurevičius ir Ukmergės žydų bendruomenės pirmininkas Artūras Taicas, kartu su Molėtų rajono savivaldybės meru Stasiu Žviniu ir Molėtų krašto muziejaus direktore Viktorija Kazliene pagerbė Molėtuose nužudytų žydų atminimą.
 VŽB pirmininko Simono Gurevičiaus susitkimas su Izraelio premjeru Benjamin Netanyahu
 Šiandien Lietuvos Respublikos premjeras Saulius Skvernelis ir Izraelio premjeras Benjamin Netanyahu lankėsi Paneriuose.
 Vilniaus, Šiaulių, Klaipėdos ir Ukmergės žydų bendruomenių pirmininkai dėkoja Izraelio ambasadai už galimybę dalyvauti renginyje.
 Susipažinkite su teismo nutartimi, kuria F. Kukliansky skiriama bauda už netinkamą teismo sprendimo vykdymą.
 Vilniaus žydų bendruomenė reiškia pretenziją Geros Valios Fondui
 Susipažinkite su VŽB reiškiama pretenzija Geros Valios fondui.
 Informacinis pranešimas
 2018 m. rugpjūčio 8 d. LŽB puslapyje pasirodė straipsnis apie teisminius ginčus tarp bendruomenių: https://www.lzb.lt/.../ipareigojimas-perduoti-dokumentus-vil.../
 Trumpa klausimo istorija:
 2017 m. gegužės 24 d įvyko VŽB konferencija, kurioje buvo išrinkta nauja valdyba, vadovaujama naujai išrinkto pirmininkto Simono Gurevičiaus. Nuo pat pirmų dienų naujos valdybos nariai ir jos pirmininkas prašė buvusios VŽB valdybos pirmininkės F. Kukliansky bendruomenei priklausančių dokumentų.
  Tačiau į visus žodinius ir rašytinius prašymus F. Kukliansky nereagavo, todėl buvo nuspręsta dokumentų reikalauti per teismą. Atrodytų, jog teisiniu požiūriu klausimas yra paprastas – yra išrinkta VŽB valdyba, kuri įregistruota Registrų centre yra teisėta ir turinti įgaliojimus. Tai reiškia, kad ankstesnė vadovybė turi perduoti visus dokumentus ir bylas naujai. Advokatei F. Kukliansky šie teisės pagrindai turėtų būti žinomi. Tačiau, atrodo, jog Fainai Kukliansky įstatymas nėra įsakas. Ir ji, paskelbusi, kad nauja Vilniaus bendruomenės vadovybė yra išrinkta neteisėtai, jokių dokumentų ir turto neperduoda, puikiai suprasdama, kad organizacija negali egzistuoti be dokumentų.
 Manome, kad LŽB vadovybė elgiasi tiesiog priešiškai daugumos Lietuvos žydų atžvilgiu, rengiant nieko iš esmės neišprendžiančius teisinius žaidimus. VŽB neturi galimybės nei paruošti finansinės ataskaitos, nei jos patvirtinti, nei perduoti jos į Registrų centrą, kas veda mus prie priverstinių atskaitomybės pažeidimų, baudžiamų valdžios institucijų. Vilniaus bendruomenė jau gavo įspėjimus apie visokeriopas sankcijas, kurios jos laukia finansinių ataskaitų nepateikimo atveju. Dar daugiau - Geros valios fondas, vadovaujamas tos pačios F. Kukliansky, surengė, mūsų nuomone, apgavikišką žaidimą: "Duokite, tai, ko mes jums neatiduodame, tada mes igyvendinsime priimtą Jūsų atžvilgiu teigiamą sprendimą.
 Vilniaus bendruomenė pateikė Geros valios fondui visus reikalingus dokumentus, tačiau tai nepadarė jokio įspūdžio fondo vadovybei, oficialiai atsisakiusiai pervesti pinigus, prieš pusmetį fondo valdybos skirtus specialiai VŽB.
 Tuo pačiu, savo rankose sutelkusi visas valdingas pozicijas, F. Kukliansky kartu su nedidele paramos grupele, visomis "tiesomis" ir netiesomis trukdo Vilniaus bendruomenės veiklai. Jie, matyt, tikisi, kad kol vyksta teismai bei bylos, VŽB, likusi be finansavimo ir dokumentų, žlugs anksčiau nei jiems teks atsakyti pagal įstatymą. Žinoma, ramina tai, jog pagaliau F. Kukliansky asmeniškai, o taip pat tiems, kurie deda savo parašus po jos neteisėtais sprendimais, teks kompensuoti visus nuostolius, kuriuos patiria VŽB.
 Tą patį, mūsų nuomone, apgavikišką žaidimą F. Kukliansky žaidžia ir teisme: į VŽB prašymą pateikti visus bendruomenės dokumentus, F. Kukliansky atsiuntė atsakymą: "Parašykite, kokių konkrečiai dokumentų Jūs reikalaujate, ir įrodykite, kad aš turiu šiuos dokumentus". Arba, įsivaizduokite, po kelerių mėnesių trūkusios pertraukos, dieną prieš teismo posėdį ji samdo advokatą, kuris teisme pareiškia, kad "jis nėra susipažinęs su bylos medžiaga”(!). Šiuos ir kitus "kozyrius" iš rankovės jau įvertino teismas, paskyręs F.Kukliansky atitinkamą baudą. Kaip paaiškėjo prieš kelias dienas, F. Kukliansky vedžioja už nosies ne tik mus - VŽB žydus, bet ir Lietuvos teismą. Paaiškėjo, kad ji nuslėpė nuo teismo kai kuriuos dokumentus, nepaisant to, kad keletą kartų teismas reikalavo nurodyti visus esančius jos žinioje dokumentus.
 Susiklostė paradoksali situacija:
 1. Yra teismo sprendimas apie tai, kad F. Kukliansky yra neteisėtai išrinkta LŽB pirmininke;
 2. Dauguma Lietuvos žydų išreiškė jai atvirą nepasitikėjimą ir reikalavimą palikti vadovaujamas pareigas;
 3. Dėl 2017 m. gegužės 24 d. įvykusios VŽB konferencijos, kaip ir dėl konferencijoje buvusių rinkimų teisėtumo niekas, taip pat ir teismas, neabejoja.
 Tik pati F. Kukliansky ir keli jos artimos aplinkos žmonės skelbia abejones dėl VŽB valdybos rinkimų teisėtumo ir teismo sprendimo. Bet kurioje demokratinėje šalyje, bet kurioje visuomenėje, sąžiningas asmuo tokioje situacijoje savarankiškai atsistatydina arba bent laikinai nusišalina iš vadovaujančių pareigų. Bet ši taisyklė galioja sąžiningam asmeniui. Manome, kad advokatų kolegijos narė F. Kukliansky ignoruoja įstatymus ir padorumo taisykles, savarankiškai sprendžia, kas yra teisus.
 Dabar grįšime prie to sprendimo, kuris taip pergalingai buvo paskelbtas LŽB puslapyje. Teismas įpareigojo Fainą Kukliansky pateikti VŽB dokumentus, kuriuos Geros valios fondas reikalavo pinigų skyrimui. Faina Kukliansky iš dalies pateikė tokius dokumentus. Po to, kitos instancijos teismas reikalavimą pateikti dokumentus atmetė, ir vienas iš tokio atmetimo argumentų buvo tai, kad šie dokumentai jau yra Fainos Kukliansky žinioje, kuri "laimingo atsitiktinumo dėka", taip pat yra Geros valios fondo pirmininkė. Taigi, paskelbtas teismo sprendimas niekaip neįtakoja svarstymo eigos. Tokiu būdu, pavyzdys, kurį parodė pati LŽB, nuolat kaltindama oponentus "šiukšlių iš trobos išnešimu" provokuoja skelbti visus kitus daugybinius sprendimus, priimtus prieš LŽB, kas anksčiau sulaikydavo mus nuo tokių publikacijų.
 Akimirkos iš puikaus VŽB plenero Kernavėje su meno vadovu Ruslan Korostenskiy
 Šiame plenere patyrėme meninį sukrėtimą gerąja prasme, pasinėrėme į ieškojimus, bandymus, priėmėme kitą požiūrį ir daug dirbome, kurdami savitą harmoniją ir grožį drobėje. Dėkojame meno vadovui už neįkainojamas žinias ir reikšmingą patirtį.
 Taip pat dėkojame Junonai Berznitski už susimąstyti ir pažinti save privertusią meno saviraišką.
 Dėkojame akvarelistei Eglei Lipeikaitei už įgytą naują gebėjimą subtiliai paskleisti gėles ant balto popieriaus lapo.
 Už organizavimą ir koordinavimą esame dėkingi Elen Janovskai, Sergejui Liseriui.
 Už įamžinas video akimirkas dėkojame Julijai Korostenskienei.
 Dėkojame visiems palaikiusiems, padėjusiems, dalyvavusiems, pasidalinusiems su mumis gražiais žodžiais, paskatinimais ir linkėjimais.
 Šiandien VŽB Valdybos nariai savanoriavo kasinėjimuose Didžiosios sinagogos vietoje.
 Kviečiami visi, norintys prisiliesti prie istorinio paveldo.
 VŽB dalyvavo Klaipėdoje vykosioje Makabi šventėje
 Klaipėdoje vykusioje Makabi šventėje dalyvavaujo virš 200 dalyvių iš Kauno, Klaipėdos, Šiaulių, Panevėžio, Plungės, Ukmergės ir Vilniaus, o taip pat svečiai iš Latvijos ir Estijos. Tai kone didžiausias žydų bendruomenių sporto renginys ne tik šiais metais, bet ir paskutinį dešimtmetį.
 2018 m. gegužės 22 d
 Gegužės 21 dieną vyko susitikimas su LR Vyriausybės kancleriu Algirdu Stončaičiu, jo pirmuoju pavaduotoju Deividu Matulioniu ir Ministro Pirmininko sekretoriato vyresniuoju patarėju Andriumi Kalindra.
 Susitikime dalyvavo Klaipėdos žydų bendruomenės pirmininkas Feliksas Puzemskis, Šiaulių apskrities žydų bendruomenės pirmininkas Sania Kerbelis, Vilniaus žydų bendruomenės pirmininkas Simonas Gurevičius ir Ukmergės rajono žydų bendruomenės pirmininkas Arturas Taicas.
 Susitikimo metu pristatyta Lietuvos žydų bendruomenėje susiklosčiusi situacija, atkreipiant dėmesį į LR Teismų sprendimus bei daugumos Lietuvos žydų reiškiamą nepasitikėjimą Faina Kukliansky, taip pat aptartas Geros Valios
 fondo kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą įstatymo vykdymas bei išdėstyti kiti regioninėms žydų bendruomenėms rūpimi klausimai.
 Dėkojame LR Ministrui Pirmininkui Sauliui Skverneliui ir LR Vyriausybės kanceliarijai už rodomą dėmesį, šį susitikimą ir jo organizavimą. Visiems susitikimo dalyviams norėtume padėkoti už atvirą dialogą. Artimiausiu metu planuojama ir daugiau konsultacijų Lietuvos žydams rūpimais klausimais.
 Nepaisant to, kad visuomenėje vyrauja skirtingos nuomonės apie valstybių vaidmenis Antrajame pasauliniame kare, tačiau neliesdami sudėtingų klausimų suprantame, kad žydams karo pabaiga reiškė vieną - totalitarinės priespaudos ir tautos naikinimo pabaigą.
 Todėl VŽB Valdybos nariai apsilankė Antakalnio kapinėse ir gegužės 9 d. paliko vainiką su padėka "Ačiū, kad esame gyvi".
 Holokausto aukų atminimo vakaras. Dieną aplankėme mažai žinomą žydų žudynių vietą, vakare - minėjimo ceremonija, po kurios moksleiviai iš Varėnos "Ąžuolo" gimnazijos nuostabiai suvaidino spektaklį "Gražioji Minkė”.
 Lietuviai - nepakančiausi žydams Rytų Europoje? www.lzinios.lt
 Anot tyrimo, žydų savo valstybės piliečiais nenorėtų matyti 18 procentų lenkų ir net 23 procentai lietuvių. Blogesnis rodiklis tik Armėnijoje – 32 procentai. Gana nemažai apklaustų lenkų taip pat teigė, kad nenorėtų žydo kaimyno. Ar toks požiūris iš tiesų juntamas mūsų šalyje, LŽ klausė Lietuvoje gyvenančių žydų: Simonas Gurevičius (Vilniaus žydų bendruomenės pirmininkas): Lietuvoje požiūris į bendrapiliečius žydus, kartu ir į žydų istoriją keičiasi, tai galiu teigti nedvejodamas. Kinta ne tik požiūris, bet ir supratimas apie žydų kultūrą, padidėjo susidomėjimas judaizmu, žydų šeimos tradicijomis. Pastebime tai, nes esame kviečiami vesti paskaitas ir temose atsispindi susidomėjimas tuo, kokie esame, kokios mūsų vertybės, kaip mes ugdome savo vaikus. Internetinėje erdvėje vis mažiau antisemitinių, pasibaisėtinų, tautinę neapykantą kurstančių komentarų ir už tai turime būti dėkingi teisėsaugos institucijoms. Būti antisemitu atvirai nėra priimtina, neretai tai siejama su išsilavinimo stoka, amžiumi, galbūt neigiama asmenine patirtimi ar istorija, dėl stereotipinių nuostatų. Tačiau vis dar gyvas buitinis antisemitizmas, bet jis vis rečiau atvirai pasireiškia. Tai, kad žmonės su savo nuostatomis gyvena, bet nepažeidžia kitų žmonių teisių yra didelis pasiekimas, nors, aišku, ne galutinis tikslas. Tikėtina, kad pažinus savo bendrapilietį, jo kaimynystė tikrai negąsdintų, atvirkščiai, greičiau džiugintų. Pažinti kitą kultūrą, priimti savo bendrapiliečius padeda švietimas ir šeima.
 Džiugina vis gausesnis Lietuvos žydų literatūros kūrinių įtraukimas į mokyklinę programą. Pavyzdžiui, per Moše Kulbako kūrinius vaikai sužino žydų tautos ryšį su Vilniumi, jų meilę šiam miestui bei žemei, kurioje gyvename jau beveik 700 metų. Džiugina gerėjantis Holokausto švietimas. Aš paminėjau šeimą, nes būtent šeimose formuojamos mūsų vertybės ir požiūriai. Svarbu perduoti vaikams tai, kas geriausia. Jau retai sutinkame vaikų, kurie žinotų kadaise vyravusias antisemitines skaičiuotes ar mitus. Pačiai žydų bendruomenei ne mažiau svarbu prisidėti prie geresnio mūsų tautų istorijos ir kultūros pažinimo, o tuo pačiu ir tautų suartėjimo. Pvz., Vilniaus žydų bendruomenė planuoja eitynes bei šventę Vilniaus mieste su miestiečiais kartu švenčiant mums brangių šalių: Lietuvos ir Izraelio 100 bei 70 metų valstybingumo sukaktuves. Tikiu jaunąja karta bei tuo, kad būtent mes visi kartu, galime sugriauti neigiamus, tik pyktį skleidžiančius stereotipus, suvokti skaudžias mūsų tautų patirtis ir drąsiai kurti ateitį ant bendros istorijos pamatų. Vitalijus Karakorskis (televizijos laidos „Menora“ autorius): Nesu linkęs pasitikėti tokiomis apklausomis. Jos man primena seną anekdotą: „Žydo klausia: ką jūs galvojate apie žydų tautą? Šis atsako: tai – Dievo išrinktoji tauta, davusi pasauliui daugybę iškilių asmenybių. O ką jūs galvojate apie savo kaimyną Abraomą? Abraomas – melagis ir niekšas kokių reta! Lietuvio klausia: ką galvojate apie kaimyną Abraomą? O, jis – puikus žmogus ir kaimynas! O ką manote apie žydų tautą? Baisūs žmonės! Jie pasaulį nori užvaldyti!“. Man įdomu, ar apklausos organizatoriai klausė bent vieno žmogaus, kurio kaimynas žydas, ar teiravosi tik tų, kurie nei vieno žydo nepažįsta. Beje, toje pačioje apklausoje neigiamai apie žydus pasisakė tik 5 procentai apklaustų ukrainiečių. Štai šiuo skaičiumi tikiu – žydai ir ukrainiečiai kartu kovoja prieš Rusiją. Nestebina ir tai, kad Armėnijoje fiksuotas didžiausias neigiamų atsiliepimų skaičius. O štai Lietuvos rezultatu abejoju. Manau, kad taip pasisako žmonės, kurie gal ir gyvenime nei vieno žydo nėra sutikę. Nesu nieko panašaus girdėjęs nei iš vieno pažįstamo lietuvio. Beje, kiek sutikau Lietuvoje žmonių, kada nors apsilankiusių Izraelyje – iš jų taip pat girdėjau tik teigiamus atsiliepimus.
 Danielius Lupshitzas (vilnietis, Izraelio pilietis): Vienas dalykas, kaip apie žydus atsiliepia žmonės Vilniuje arba Kaune, o kitas – kaip likusioje Lietuvoje, kuri šiuo požiūriu yra lyg pelkė. Nesakau, kad ten blogi žmonės gyvena, jie tiesiog nežino, ką kalba. Jiems žydai blogi, o nei vieno žydo jie gyvenime nematė. Iš kur pamatys – visus išžudė. Nežinau, kodėl jie neigiamai atsiliepia apie žydus. Gal todėl, kad neretas dar vis gyvena žydų statytuose namuose ir bijo, kad žydai sugrįš ir pareikalaus juos grąžinti? Tai – baimė, užkoduota genetiniame lygmenyje, bet kylanti iš nežinojimo. O kaip sakė Platonas, nežinojimas arba tiksliau žinojimo atsisakymas yra viso blogio šaltinis. Kai kovo 11 nuėjau į eitynes „Lietuva – lietuviams“, man už nugaros žygiuojantieji šūkavo „Judenrat!“ („žydų taryba“). Įsivaizduojate? Turbūt norėjo rėkti „Juden raus!“ („žydai lauk“), bet gavosi „Judenrat!“. Intelektualai! Lietuvoje darome cirką, kalbėdami apie Holokaustą ir nepasakydami nieko apie šimtmečiais čia gyvenusius ir Lietuvą kūrusius, už ją kovojusius, o po to išprievartautus, išžudytus, sudegintus piliečius. Švietimo ir mokslo ministerija nei vieno sakinio neišleido apie iškilius, visame pasaulyje garsius Lietuvos žydus, kurių yra daugybė. Kai sakau lietuviams apie tai, kad Lietuvos žydus žudė ir degino, man dažnai atsako: o mus lietuvius į Sibirą trėmė. Mano šeimą irgi į Sibirą trėmė. Nesimatuokim kančiomis. Turiu pasakyti ir tai, kad „tango šokamas dviese“. Mano tautiečių bendruomenė taip pat kalta dėl to, kad lietuviai nieko nežino apie savo bendrapiliečių istoriją ir kultūrą. Yra veikėjų, kurie staiga „prisimena“, kad yra žydai, bet jų žydiškumas pasireiškia tik tuo, kad fondų pinigus „drožia“. Jasonas Glatzeris (vilnietis, JAV pilietis): Esu žydas pagal kilmę, bet nesu religingas. Bet kuriuo atveju, keista, kad kas nors gali apie mane spręsti, remiantis bet kuriuo iš šių dviejų kriterijų. Aplinkiniai dažniausiai mane identifikuoja ne kaip žydą, o tiesiog kaip baltaodį amerikietį ir jokios neapykantos nejaučiu iš 99 procentų sutinkamų žmonių. Kodėl tyrimas atskleidžia tokius skaičius įvairiose šalyse? Nežinau, gal apklausose žmonės iš tiesų atskleidžia savo slaptas baimes? Norėčiau manyti, kad bent jau Vilniuje žmonės daugiau ar mažiau priima kitus. Esu matęs visokių dalykų, tačiau gyvenime man turbūt sekėsi nesusidurti su šiais „dideliais skaičiais“ tiesiogiai. Nebent žmonės yra bailūs ir žinodami, kad esu žydas, nedrįsta nieko blogo man pasakyti tiesiai į akis. Spėju, kad nereligingiems musulmonams dar blogiau.
 Daugiau skaitykite: https://www.lzinios.lt/lzinios/Lietuva/lietuviai-nepakanciausi-zydams-rytu-europoje-/262867
 Šiandien Vilniaus žydų bendruomenės pirmininkas Simonas Gurevicius Vilniaus m. mero kvietimu dalyvavo pasitarime dėl Didžiosios Vilniaus sinagogos įpaveldinimo. Iki 2023 m., kai švęsime Vilniaus m. 700metį, turėtų būti sukurtas humanizmo idėjų sklaidos, kultūros ir švietimo centras!
 Plačiau skaitykite: https://www.facebook.com/notes/litvak-world/international-students-workshop-vilnius-september-2-7/1232589810217934/
 VŽB pirmininko, Simono Gurevičiaus, sveikinimas Atkurtos Valstybės šimtmečio proga
 Sveikinu visus Atkurtos Lietuvos Valstybės šimtmečio proga! Tegul šios dienos prasmingumas dar ilgai neblėsta širdyse. Kas gi ta mūsų šalis, kas gi tie šimtas metų? Lietuva – tai, visų pirma, laisvė būti pačiu savimi. Tai kartu ir didžiulė garbė bei atsakomybė, nes valstybė – tai kiekvienas iš mūsų.
 Lietuva – tai geresnio rytojaus viltis, kuri iškyla tik ant teisingumo, meilės, pagarbos ir gailestingumo pamatų. Šimtas metų – tai mažas laiko tarpas žmonijos istorijoje, bet žmogui – tai laikas, kuris dažnam ilgesnis už jo gyvenimą.
 Atkurtoji Lietuvos Valstybė pažino daug ką – skirtingų tautų kovą petis į petį už laisvę, vėliau Holokaustą ir trėmimus, laisvės ir tradicijų naikinimą, atgimimą iš pelenų, o dabar drąsiai ir sąžiningai turime prisiminti praeitį ir pažvelgti į ateitį, kad šie šimtas metų taptų tiesiog pirmuoju, nors ir nelengvu, bet tvirtu žingsniu į kitą šimtmetį.
 Mazl Tov, Lietuva! Visiems gražaus savaitgalio, o žydų bendruomenės nariams – a gutn Šabes, jidn!
 “Zog nit keyn mol” atlieka VŽB pirmininkas Simonas Gurevičius su dukromis
 Video įrašą galite pamatyti paspaudę čia
 “Zog nit keyn mol” (jidiš k.:זאָג ניט קיין מאָל) dainos pavadinimas išvertus iš jidiš kalbos reiškia “Niekada nesakyk” ir yra holokaustą išgyvenusiųjų himnas. Ši daina dažnai skamba holokausto minėjimo renginiuose visame pasaulyje.
 1943 metais būdamas Vilniaus geto kaliniu “Zog nit keyn mol” žodžius parašė Hirsh Glick. Šią dainą jis sukūrė įkvėptas žinių apie Varšuvos geto sukilimą.
 Antrojo pasaulinio karo metu “Zog nit keyn mol” atliko žydų partizanai Rytų Europoje. Taip ši daina tapo pasipriešinimo nacistinės Vokietijos vykdomam žydų persekiojimui ir holokaustui simboliu.
 Mūsų mokykla prisijungia prie World ORT ir Eli Rabinowitz organizuojamos iniciatyvos išgirsti šios dainos atlikimą iš skirting pasaulio mokyklų Europoje, Pietų Afrikos Respublikoje, Australijoje, Izraelyje.
 Artėjant sausio 27 d., kuomet yra minima Tarptautinė holokausto aukų atminimo diena, kviečiame pasiklausyti šios dainos, kurią atlieka mūsų mokyklos 2B klasės mokinė Naomi Gurevičiūtė kartu su savo seserimi Avital ir tėčiu, Vilniaus žydų bendruomenės pirmininku Simonu Gurevičiumi.
 VŽB pirmininko, Simono Gurevičiaus, komentaras dėl Jono Noreikos vardo skyrimo Šiaulių mokyklai
 "Jono Noreikos vardo skyrimas vienai iš Šiaulių mokyklų neabejotinai padarytų žalą miestui.Tai žmogus, pasirašęs įsakymus, persekiojančius Lietuvos piliečius. Manau, vien tik to užtenka, kad pasakyti- jis nėra vertas, jog jo vardu vadintų mokyklą. Jono Noreikos kolaboravimą su naciais tiesiogiai įrodo 1941 metų rugpjūčio 22 dieną pasirašytas raštas, kuriuo jis įsako Šiaulių apskrities valsčių žydus iškelti į getus, o jų turtą nusavinti. Jis aktyviai dalyvavo organizuojant Plungės žydų žudynes. Kad ir kokie bebūtų šio žmogaus nuopelnai, jo vardu vadinti mokyklą ir tokiu būdu pagerbti jį yra mažų mažiausiai nemoralu.
 Jono Noreikos vardu pavadinta mokykla suteiktų galimybę mūsų valstybės priešams menkinti didžiulį valstybėje atliekamą darbą atkuriant istorinį teisingumą. Turime pripažinti istoriją tokią, kokia ji buvo. Kam ieškome didvyrių, tarp tų, kurie jais nebuvo, o pamirštame tikruosius dydvirius? Šiauliuose yra ne vienas žydų gelbėtojas, rizikavęs savo gyvybe ir gelbėjęs žmones, kodėl ne jų vardu vadiname mokyklas? Einame brandžios ir atviros visuomenes keliu, grįstu bendražmogiškomis vertybėmis, tad nepaslyskime. Tikiuosi jau greitai išauš diena, kai ir visuomenė, ir teismas ištirs atskirų Laikinosios Vyriausybės veikėjų nusikaltimus, kuriems senaties juk nėra ir būti negali, taip pat ir visos Laikinosios Vyriausybės veiklą, o tuomet jau niekam nekils klausimų apie garbinimą ir galėsime didžiuotis, kad ne žodžiais, o veiksmais esame brandi visuomenė, nebijanti savo praeities šešėlių.”
 Rugsėjo 12 d. įvyko Vilniaus žydų bendruomenės tarybos posėdis. Garbės svečiu buvo Tarptautinio departamento Amerikos žydų komiteto vadovas Andrew Baker, kuris kartu su Faina Kuklyanski yra „Geros valios fondo“ bendrapirmininkas . Šiame susitikime buvo aptarta situacija, kuri susiklostė Lietuvos žydų bendruomenėje. Vilniaus žydų benduomenės valdybos nariai pranešė M. Bakeriui apie reikšmingus nesutarimus tarp mūsų bendruomenės ir Lietuvos žydų bendruomenės lyderių. Susitikimo metu pabrėžta, kad šioje situacijoje Faina Kuklyanski neatstovauja visų Lietuvos žydų interesams.
 Susidarė įspūdis, kad Gerbiamas svečias ne visiškai supranta Lietuvos žydų bendruomenės krizės gylio. Mūsų pateikta informacija buvo labai rimtai priimta. Ponas Bakeris išreiškė viltį, kad problemų sprendimas turi būti rastas ne teismo salėje, bet prie derybų stalo.
 Mūsų susitikimas buvo neabejotinai naudingas. Ponas Bakeris išreiškė norą prisidėti prie greito konfliko sprendimo. Mes sutarėme, kad ateityje informuosime jį apie visus įvykius, vykstančius mūsų bendruomenėje.
 Esame dėkingi ponui Bakeriui už vizitą, kuris yra pagarbos ženklas Vilniaus žydų bendruomenei.
 Rugsėjo 3 d., Ukmergės Pivonijos miške, vyko Holokausto aukų pagerbimo ceremonija. Kartu su Ukmergės rajono savivaldybės meru Rolandu Janicku, laikinai JAV ambasadorę Lietuvoje pavaduojančiu Howard Solomon, Ukmergės žydų bendruomenės pirmininku Artūru Taicu, l.e.p. Šiaulių žydų bendruomenės pirmininke Iveta Šimkiene, Kauno chasidų religinės bendruomenės pirmininku Iseriu Šreibergu, regioninių žydų bendruomenių nariais bei Ukmergės jaunimu ceremonijoje daugiau nei 10000 žuvusiųjų atminimą pagerbė Vilniaus žydų bendruomenės pirmininkas Simonas Gurevičius bei Valdybos narys Semionas Ceitlinas.
 "Įsivaizduokime 10000 likimų, neišsipildžiusių svajonių ir tinkamai atminkime kiekvieną - ne tik stovėdami prie šio akmens kartą per metus, bet ir užrašydami bei išsaugodami nužudytųjų vardus, kaip nenugyvento gyvenimo žymę. Tegu tie vardai atsiranda ant akmens, knygoje ar mokinio sąsiuvinyje, nes tik taip išliks gyva atmintis apie kiekvieną žuvusįjį, neturintį nei kapo, nei jokio kito atminimo ženklo, išskyrus tai, kad jis yra vienas iš tų dešimties tūkstančių", susirinkusiems sakė Simonas Gurevičius.
 Ukmergė, Molėtai - tai gražūs pavyzdžiai, kaip keičiasi mūsų valstybė, su laiku atgyja tikrosios vertybės ir atmintis. Tikimės ateityje galėsime šiam sąrašui priskirti kiekvieną Lietuvos miestą ir miestelį, kuriuose rusens atminimas apie savo bendrapiliečius žydus.
 Su padėka lenkiame galvas prieš kiekvieną įamžinantį ir pagerbiantį mūsų šalies ir tautos didžiausią skausmą ir juodžiausią istorijos puslapį.
 Rugpjūčio 29 d., Vilniaus žydų bendruomenės pirmininkas Simonas Gurevičius kartu su bendruomenės Valdybos nariu Arkadij Kurliandčik dalyvavo Molėtuose vykusiame Holokausto aukų atminimo renginyje.
 Į ceremoniją susirinko gausus molėtiškių jaunimo būrys, dalyvavo Molėtų rajono meras Stasys Žvynys, Izraelio ambasados Lietuvoje atstovai, vienas renginio organizatorių, rašytojas Marius Ivaškevičius https://www.facebook.com/marius.ivaskevicius
 Prie paminklinio akmens buvo perskaityti dalies nužudytųjų vardai, tarti atminimo ir pagarbos žodžiai. Vilniaus žydų bendruomenės pirmininkas Simonas Gurevičius padėkojo Molėtų miesto žmonėms, rajono merui, renginio organizatoriams už pavyzdinį atminimo renginį.
 Atmintis ir tinkamas praeities supratimas bei įvertinimas gali užtikrinti, kad baisiausia XX amžiaus tragedija niekada nebepasikartos.
 "Per Holokausto aukų atminimo ceremonijas esu girdėjęs daug kalbų, bet geriausia iš jų - tiesiog tyla, per kurią kiekvienas atėjęs paminėti tragedijos lieka su savo mintimis, pamato veidus tų, kurių vardai perskaitomi, supranta netektį ir šiurpą viso to, ką gali padaryti tuščia neapykanta " - sakė Simonas Gurevičius, Vilniaus žydų bendruomenės vardu padėkojęs visiems susirinkusiems ir renginį organizavusiems. Didelė pagarba ir padėka Jums, molėtiškiai!
 Didžioji sinagoga ir visas Shulhoif - buvusi Vilniaus žydų bendruomenės dvasinio gyvenimo širdis, garsinusi Vilniaus vardą toli už Lietuvos ribų, žingsnelis po žingsnelio keliama iš užmaršties. Nacių sužeista, Sovietų nužudyta ir užkasta, savo dabartine būsena Didžioji Vilniaus sinagoga iki šiol simbolizuoja tų brutalių režimų pergalę... Gal būtent mūsų karta sugebės pasiekti, kad ši vieta būtų tinkamai pagerbta?
 Susipažinkite su straipsniu šia tema: https://www.haaretz.com/archaeology/great-synagogue-of-vilna-s-missing-mikvas-found-1.5443634
 Šiandien Vilniaus žydų bendruomenės pirmininkas Simonas Gurevičius su Vilniaus meru Remigijumi Šimašiumi aptarė bendrus Vilniaus miesto ir Vilniaus žydų bendruomenės reikalus.
 Dėkojame už nuoširdų susitikimą.
 Vilniaus žydų bendruomenės pirmininkas: neskirstysime į “mes” ir “jie”. www.lzinios.lt
 Neseniai naujuoju Vilniaus žydų bendruomenės pirmininku išrinktas Simonas Gurevičius tikisi, kad bendruomenė ne tik imsis labiau puoselėti žydiškąsias tradicijas, bet ir dar labiau atsivers visai Lietuvos visuomenei, kad galų gale būtų pamiršti klaidingi stereotipai, o lietuviai ir žydai nebebūtų skirstomi į „savus“ ir „pašaliečius“.
 Kalbėdamas su LŽ Simonas Gurevičius pažymėjo, kad Lietuvos visuomenėje padaryta didžiulė pažanga vertinant žydų bendruomenę, kuri save pilnai identifikuoja Lietuvos visuomenės dalimi. Anot bendruomenės pirmininko, Lietuvos žydų istorija yra visos Lietuvos istorijos dalis, o žydų paveldas galėtų ir turėtų tapti bendro pasididžiavimo objektu. Absurdiški stereotipai, žeidžiantys ne tik žydus, bet ir lietuvius, palaipsniui nyksta, tačiau vis dar reikia visuotinių bendrų pastangų, kad juos galutinai išgyvendintume. – Jūs buvote išrinktas naujuoju Vilniaus žydų bendruomenės (VŽB) pirmininku. Naujas vadovas paprastai reiškia permainas bet kurioje organizacijoje. Ką, jūsų nuomone, reikėtų keisti VŽB veikloje? – Bendruomenė vienija apie 2 200 Vilniaus žydų. Remiantis kitų žydų bendruomenių patirtimi, galima spėti, kad dar yra bent tūkstantis mūsų tautiečių, nepriklausančių VŽB. Yra žmonių, kurie dar neatrado savo žydiškų šaknų, o gal ir kuklinasi jų ieškoti, veikiami sovietmečiu suformuoto mąstymo. Tai atitolino žmones nuo žydiškų tradicijų. Orientuojamės į du pagrindinius tikslus bendruomenės viduje. Pirmiausiai tai žydiško gyvenimo tradicijų aktyvesnis puoselėjimas, bendruomeninės veiklos suaktyvinimas. Aktyviai kreiptis tiek į mažiausius vaikus, tiek į vyriausius senjorus. Kurti naujus būdus padėti žmonėms rasti ir sutvirtinti jų ryšį su bendruomene. Kalbu ne vien apie renginius „bendruomenės pastate“, o apie tai, kad bendruomenė ir jos renginiai ateitų pas žmones. Manau, kad mūsų bendruomenės potencialas yra daug didesnis, nei vien formalus deklaravimas, kad esame žydai.
 Antrasis prioritetas – socialinė veikla, kuriai žydų bendruomenė tradiciškai skirdavo didelį dėmesį. Vienos bendruomenės šeimos yra labiau pasiturinčios, kitos gyvena vargingiau. Turime skatinti rūpestį vieni kitais ir savitarpio pagalbą ir taip stiprinti bendruomeniškumą. Taip pat labai svarbus prioritetas – darbas su visuomene. Lietuvos visuomenėje įvyko dideli ir labai teigiami pokyčiai požiūryje į žydus. Norime parodyti, kad žydų bendruomenė yra šiuolaikiška organizacija, o žydai – ne nacistinių ir sovietinių karikatūrų bei įvairiausių mitų personažai. Gyvename Lietuvoje šimtus metu, tačiau visuomenės akyse vis dar esame „jie“, o ne „mes“. Manau, kad žydų bendruomenė turėtų daryti viską, kad galų gale būtume vertinami, kaip visuomenės dalis, o ne pašaliečiai. Nemažiau aktualus klausimas yra žydų paveldo išsaugojimas.
 – Dažnai iš lietuvių tenka išgirsti nuomonę, kad žydų paveldo išsaugojimas – pačios žydų bendruomenės reikalas. Kaip jūs pakomentuotumėte tokį požiūrį? – Džiugu, nuvažiavus į Krokuvą, pamatyti gausų žydų paveldą, o Vilniuje jo surastume gana mažai. Nereikia kurti „žydiško disneilendo“ arba „žydiškų valdovų rūmų“, nereikia dirbtinai puoselėti žydiškumą, statant kažkokius naujus pastatus ir kuriant to, ko niekada nebuvo. Jokiu būdu. Tačiau reikia išsaugoti gausų, tačiau nykstantį autentišką paveldą.
 Požiūris, kad žydų paveldu turi rūpintis tik žydai kyla iš jau minėto skirstymo į „juos“ ir „mus“. Šis paveldas yra Lietuvos istorijos dalis. Manau, kad žydų paveldas yra „neatrastas perlas“, svarbus ne tik turizmui, bet ir visos Lietuvos paveldui, valstybės raidos istorijai. Juk esame jei ne pati seniausia, tai viena tikrai viena seniausių bendruomenių Lietuvoje, visais laikais prisidėjusių prie Lietuvos valstybės kūrimo ir stiprinimo. Pasaulyje yra nedaug miestų, kuriuos apibūdindavo, kaip kitą Jeruzalę. Vilnius – Šiaurės Jeruzalė – buvo svarbus Judaizmo centras. Vilniaus Gaonas ne šiaip sau atsirado šiame mieste – čia buvo derlinga dirva tokių iškilių žmonių ugdymui. Taip pat iš Vilniaus kilęs Jaša Heifecas buvo žymiausiu XX amžiaus smuikininku. Žydai dalyvavo kuriant Lietuvos valstybę, buvo savanoriais kovose už nepriklausomybę, dėjo pastangas siekiant jos tarptautinio pripažinimo, Nobelio premijos laureatai garsino ją mokslo ir kultūros pasaulyje, stiprino šalies ūkį. Šis palikimas turi tapti ne tik turistų susižavėjimo, bet ir Lietuvos pasididžiavimo objektu. Ignoruodami šį palikimą visi daug prarandame. Žydų pasaulyje Vilniaus vardas turi ypatingą reikšmę. Yra daugybė žmonių, kurių šaknys Lietuvoje ir būtent Vilniuje. Dabar yra tas laikas, kai dar vis galime atkurti jų ryšį su šalimi iš kurios kilę jų seneliai ar proseneliai. Todėl mūsų bendruomenė taip pat nori stiprinti ryšius su visu žydų pasauliu.
 – Daugeliui žmonių Lietuvos žydo sąvoka automatiškai siejasi su litvakais. Tačiau pripažinkime, kad po Holokausto šios bendruomenės, deja, beveik nebeliko. Ar dabartinę žydų bendruomene dera sieti vien su litvakais? Gal vertėtų į ją žvelgti plačiau ir moderniau? – Man asmeniškai nepriimtinas Lietuvos žydų skirstymas į kilusius iš Lietuvos ir atvykusius, pavyzdžiui, pokario metais. Pavadinčiau tai bendruomenės skaldymu. Mūsų bendruomenei vienodai svarbūs visi nariai, nepaisant jų kilmės. Mano šeimoje visada buvo puoselėjamos žydiškos tradicijos, išsaugota jidiš kalba, tačiau dėl to nesu žydiškesnis, nei tas bendruomenės narys, kuris galbūt atvyko iš Rusijos. Dabartinę žydų bendruomenę sudaro šiuolaikiški žmonės, kurie beje puikiai integravosi į Lietuvos visuomenę ir puoselėja pačius geriausius jausmus mūsų valstybei. Nepamirštame savo šaknų ir tradicijų ir tuo pat metu esame Lietuvos piliečiai. Šios dvi savokos tik papildo viena kitą. Puikus pavyzdys – žydų mokykla, kurioje mokoma lietuvių kalba, bet nepamirštama ir Tora.
 Tarpukario žydų bendruomenė turėjo didžiulį potencialą ir įnešė didžiulį indėlį į visas Lietuvos gyvenimo sritis, tačiau tos bendruomenės, deja, nebėra. Dabartinė Vilniaus žydų bendruomenė – žmonės pasirinkę gyventi Lietuvoje, besivadovaujantys šiuolaikinėmis europietiškomis demokratiškomis vertybėmis. Žinoma, mes labai palaikome Izraelį, tačiau tai nereiškia, kad dėl to mažiau branginame gimtąją šalį – Lietuvą. Šių savokų supriešinimas primena mitus, kad komunizmas žydams vos ne kraujyje įaugęs. – Palietėte komunizmo temą – neretai, kalbant apie Holokaustą, tenka išgirsti tvirtinimų, kad daug žydų tarnavo sovietų represinėse struktūrose. – Tikiuosi, kad žmonės daugiau tyrinės istoriją ir supras, kad tai buvo nacių ir pačių sovietų kurtas stereotipas. Juk gyvename XXI amžiuje, kiek galime vadovautis tais stereotipais? Taip, nacių naikinamus žydus gynė jų priešai sovietai, tačiau tai nereiškia, kad visi žydai buvo komunistai. Daugybė Lietuvos žydų buvo ištremti į Sibirą, vien dėl to, kad turėjo nedidelę krautuvėlę. Tai taip pat absurdiška, kaip ir mitai, kad visi žydai – kažkokie turtuoliai bankininkai.
 Laikas griauti stereotipus ir manau, kad žydų bendruomenė turi visomis jėgomis prie to prisidėti. Ypatingai matant, kokia didžiulė pažanga šiuo atžvilgiu pasiekta Lietuvos visuomenėje. Manau, kad dėl šių priežasčių žydų bendruomenė turėtų aktyviau dirbti su visuomene, būtų jai atviresnė, parodytų, kad esame tautinė bendrija, visais laikais aktyviai palaikiusi ir palaikanti Lietuvos valstybę. Nereikia bijoti pripažinti, kad žydų tarpe iš tiesų buvo komunistų ir enkavėdistų. Kaip ir nereikia bijoti pripažinti Holokausto istorijos. Visgi nederėtų alėjų, skverų ir mokyklų vadinti žmonių, dalyvavusių Holokauste vardais. Gal jie stengėsi padėti Lietuvai ir kažką gero jos labui nuveikė, bet ar juos galima laikyti didvyriais? Nereikia atsiprašymų ir plakimosi sau į krūtinę. Istoriją reikia pažinti ir pripažinti dėl savęs pačių. Ir judėti į priekį. – Egzistuoja ir lietuviams nemalonūs stereotipai, kaip „žydšaudžių šalies“ etiketė... – Šis stereotipas gajus pačioje Lietuvos visuomenėje. Žydų bendruomenė apie Lietuvą galvoja, kaip apie šalį, kurioje žydai ir mūsų kultūra klestėjo 600 metų. Nepaisant skaudžių istorijos momentų, mums Lietuva – šalis davusi labai daug žydams ir šalis, kuriai labai daug davė žydai. Nusikaltimus įvykdžiusių žmonių vardai turi būti žinomi, tačiau bet kokios „žydšaudžių“ etiketės visiškai neatitinka tikrovės ir visiškai neatitinka žydų bendruomenės mąstymo. Į lietuvius žydai žiūri, kaip į kaimynus, kurie kadaise mus priėmė savo šalyje ir su kuriais kartu mes per šimtmečius kūrėme šią šalį. Lietuvius ir žydus kartu įvardijame „mes“ ir tikimės, kad į žydus bus žiūrima taip pat. Deja, Vilniuje nėra nei vienos mokyklos, pavadintos pasaulio teisuolių vardu. Nors tarp lietuvių buvo daug teisuolių, paminklo jiems iki šiol nėra. Žydų bendruomenė privalo prisidėti ir skatinti jų įamžinimą, tačiau tai turėtų rūpėti visai visuomenei, būti visų pasididžiavimo objektu. – Maždaug prieš pusmetį išgirdau žmogaus iš žydų bendruomenės posakį, kad „būti žydu Lietuvoje šiais laikais madinga“. Ką tai reiškia? – Jei turima omenyje, kad žmonės aktyviau ieško savo žydiškų šaknų ir nori prisijungti prie bendruomenės, tai vertinčiau kaip didžiulį bendruomenės pasiekimą. Norėčiau kuo labiau paskatinti tokius žmones. Jie praturtintų mūsų bendruomenę. Tačiau manau, kad šiuo atveju greičiausiai norėta pasakyti tai, kad yra daug organizacijų, naudojančių žodį žydas savo pavadinime, tačiau neturi jokio ryšio su žydiškumu. Apskritai, džiaugiuosi, kad susidomėjimas žydų kultūra auga.
 Daugiau skaitykite: https://www.lzinios.lt/lzinios/Gimtasis-krastas/vilniaus-zydu-bendruomenes-pirmininkas-neskirstykime-i-mes-ir-jie-/245505
 Gauti naujenlaiškus


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,13.8.2020
 COM(2020) 366 final
 2020/0169(NLE)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an seasamh atá le glacadh, thar ceann an Aontais Eorpaigh, laistigh de Chomhchoiste LEE i ndáil le leasú ar Phrótacal 31 a ghabhann le Comhaontú LEE, maidir le comhar i réimsí ar leith lasmuigh de na ceithre shaoirse (Líne Bhuiséid 04 03 01 03 – an tSlándáil Shóisialta)
 (Téacs atá ábhartha maidir le LEE)
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1.COMHTHÉACS AN TOGRA
 •Forais agus cuspóirí an togra
 Chun go n‐áireofar an deimhneacht agus an aonchineálacht dhlíthiúil is gá maidir leis an Margadh Inmheánach, tá Comhchoiste LEE chun reachtaíocht ábhartha uile an Aontais Eorpaigh a chomhtháthú i gComhaontú LEE chomh luath agus is féidir tar éis a ghlactha agus ceadóidh an Comhchoiste freisin rannpháirtíocht Stáit CSTE LEE i ngníomhaíochtaí nó i gcláir an Aontais atá ábhartha do LEE.
 Is é is aidhm don Dréachtchinneadh ó Chomhchoiste LEE (atá i gceangal leis an gCinneadh ón gComhairle atá beartaithe) Prótacal 31 a ghabhann le comhaontú LEE maidir le “comhar i réimsí ar leith lasmuigh de na ceithre shaoirse” a leasú. Tá gá leis sin chun go gceadófar do Stáit CSTE LEE a bheith rannpháirteach i gcláir agus i ngníomhaíochtaí an Aontais a chistítear ó línte buiséid de bhuiséad ginearálta an Aontais Eorpaigh. Sa chás seo, is é is cuspóir don leasú sin cead a thabhairt do Stáit CSTE LEE (an Iorua, an Íoslainn, agus Lichtinstéin) a bheith rannpháirteach i ngníomhaíochtaí an Aontais maidir le saorghluaiseacht oibrithe, comhordú córas slándála sóisialta agus bearta d'imircigh, lena n‐áirítear imircigh as tríú tíortha, a bhaineann le líne bhuiséid 04 03 01 03, agus a iontráladh i mbuiséad ginearálta an Aontais Eorpaigh le haghaidh na bliana airgeadais 2020.
 •Comhsheasmhacht le forálacha beartais atá sa réimse beartais cheana
 An Dréachtchinneadh ón gComhchoiste atá i gceangal, tá sé go hiomlán comhsheasmhach le haidhm Chomhaontú LEE chun an caidreamh trádála agus eacnamaíoch idir na Páirtithe Conarthacha a neartú ar bhealach leanúnach cothrom ina mbeidh dálaí comhionanna iomaíochta, agus urraim ar na rialacha sin, d'fhonn Limistéar Eorpach Eacnamaíoch aonchineálach a chruthú.
 •Comhsheasmhacht le beartais eile de chuid an Aontais
 Tá an Dréachtchinneadh ón gComhchoiste comhsheasmhach le beartais eile de chuid an Aontais freisin, go háirithe maidir leis an aidhm chun aonchineálacht Mhargadh Inmheánach an Aontais a chosaint.
 2.BUNÚS DLÍ, COIMHDEACHT AGUS COMHRÉIREACHT
 •Bunús dlí
 Tá an togra bunaithe ar Airteagail 46 agus 48 CFAE i gcomhar le hAirteagal 218(9) de. In Airteagal 1(3) de Rialachán ón gComhairle (CE) Uimh. 2894/94
 1
 a bhaineann le socruithe le haghaidh chur chun feidhme Chomhaontú LEE, foráiltear gurb í an Chomhairle a chinneann, ar thogra ón gCoimisiún, an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais maidir le Cinntí den chineál sin.
 •Coimhdeacht (maidir le hinniúlachtaí neamheisiacha)
 Comhlíonann an togra prionsabal na coimhdeachta ar an gcúis seo a leanas:
 Is é is cuspóir don togra seo aonchineálacht an Mhargaidh Inmheánaigh a áirithiú agus ós rud é nach féidir leis na Ballstáit féin an cuspóir sin a ghnóthú go leordhóthanach, is fearr, de bharr na n‐éifeachtaí, é a ghnóthú ar leibhéal an Aontais.
 •Comhréireacht
 I gcomhréir le prionsabal na comhréireachta, ní théann an togra seo thar a bhfuil riachtanach chun a chuspóir a ghnóthú.
 •An rogha ionstraime
 I gcomhréir le hAirteagal 98 de Chomhaontú LEE, is é an cinneadh ó Chomhchoiste LEE an ionstraim a roghnaíodh. Áiritheoidh Comhchoiste LEE cur chun feidhme agus oibriú éifeachtach Chomhaontú LEE. Chuige sin, glacfaidh sé cinntí sna cásanna dá bhforáiltear i gComhaontú LEE.
 3.TORTHAÍ Ó MHEASTÓIREACHTAÍ EX POST, Ó CHOMHAIRLIÚCHÁIN LEIS NA PÁIRTITHE LEASMHARA AGUS Ó MHEASÚNUITHE TIONCHAIR
 Neamhbhainteach.
 4.IMPLEACHTAÍ BUISÉADACHA
 Déanfaidh Stáit CSTE LEE ranníocaíochtaí i leith líne Bhuiséid 04 03 01 03 "Saorghluaiseacht oibrithe, comhordú scéimeanna slándála sóisialta agus bearta d'imircigh, lena n‐áirítear imircigh as tríú tíortha". Socrófar an méid cruinn i gcomhréir le forálacha Chomhaontú LEE, tar éis ghlacadh an Dréachtchinnidh seo ón gComhairle.
 5.EILIMINTÍ EILE
 I gcomhréir le beartas buiséadach an Aontais, ní féidir a bheith rannpháirteach in aon ghníomhaíocht de chuid an Aontais go dtí go n‐íocfar an ranníocaíocht airgeadais chomhfhreagrach. I gcomhréir le Prótacal 32 a ghabhann le Comhaontú LEE, áfach, déanann Stáit CSTE LEE an ranníocaíocht airgeadais bhliantúil faoin 31 Lúnasa gach bliain i ndiaidh ghlao an Aontais ar chistí atá bunaithe ag an gCoimisiún Eorpach agus a chuirtear faoi bhráid Stáit CSTE LEE faoin 15 Lúnasa.
 Dá bhrí sin, chun an bhearna a líonadh le haghaidh na tréimhse idir mí Eanáir agus mí Lúnasa, beidh feidhm chúlghabhálach ag an Dréachtchinneadh ón gComhchoiste ó mhí Eanáir ar aghaidh. Sa chaoi sin, áiritheofar leanúnachas an chomhair, mar a fhoráiltear i gComhaontú LEE, i rith na bliana féilire ar fad.
 Leis an gcúlghabhálacht sin, ní dhéantar difear do chearta agus d'oibleagáidí na ndaoine lena mbaineann, agus déantar prionsabal an ionchais dhlisteanaigh a urramú.
 2020/0169 (NLE)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an seasamh atá le glacadh, thar ceann an Aontais Eorpaigh, laistigh de Chomhchoiste LEE i ndáil le leasú ar Phrótacal 31 a ghabhann le Comhaontú LEE, maidir le comhar i réimsí ar leith lasmuigh de na ceithre shaoirse
 (Líne Bhuiséid 04 03 01 03 – an tSlándáil Shóisialta)
 (Téacs atá ábhartha maidir le LEE)
 TÁ COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagail 46 agus 48 i gcomhar le hAirteagal 218(9) de,
 Ag féachaint don Rialachán ón gComhairle (AE) Uimh. 2894/94 an 28 Samhain 1994 a bhaineann le socruithe le haghaidh chur chun feidhme an Chomhaontaithe ar an Limistéar Eorpach Eacnamaíoch
 2
 , agus go háirithe Airteagal 1(3) de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 De bharr an mhéid seo a leanas:
 (1)Tháinig an Comhaontú ar an Limistéar Eorpach Eacnamaíoch
 3
 ('Comhaontú LEE') i bhfeidhm an 1 Eanáir 1994.
 (2)De bhun Airteagal 98 de Chomhaontú LEE, féadfaidh Comhchoiste LEE a chinneadh Prótacal 31 a ghabhann le Comhaontú LEE, inter alia, a leasú.
 (3)I bPrótacal 31 a ghabhann le Comhaontú LEE, tá forálacha sonracha maidir le comhar i réimsí ar leith lasmuigh de na ceithre shaoirse.
 (4)Is iomchuí leanúint de chomhar na bPáirtithe Conarthacha i gComhaontú LEE i ngníomhaíochtaí an Aontais a chistítear ó bhuiséad ginearálta an Aontais Eorpaigh agus a bhaineann le saorghluaiseacht oibrithe, comhordú córas slándála sóisialta agus bearta d'imircigh, lena n‐áirítear imircigh as tríú tíortha.
 (5)Ba cheart, dá bhrí sin, Prótacal 31 a ghabhann le Comhaontú LEE a leasú ionas go mbeifear in ann leanúint den chomhar leathnaithe sin tar éis an 31 Nollaig 2019.
 (6)Dá bhrí sin, ba cheart seasamh an Aontais laistigh de Chomhchoiste LEE a bheith bunaithe ar an dréachtchinneadh atá i gceangal,
 TAR ÉIS AN CINNEADH SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 An seasamh atá le glacadh, thar ceann an Aontais, laistigh de Chomhchoiste LEE i ndáil leis an leasú atáthar a bheartú ar Phrótacal 31 a ghabhann le Comhaontú LEE, maidir le comhar i réimsí ar leith lasmuigh de na ceithre shaoirse, bunófar an seasamh sin ar an dréachtchinneadh ó Chomhchoiste LEE atá ceangailte leis an gCinneadh seo.
 Airteagal 2
 Tiocfaidh an Cinneadh seo i bhfeidhm ar dháta a ghlactha.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 (1)
 IO L 305, 30.11.1994, lgh. 6-8
 (2)
 IO L 305, 30.11.1994, lch. 6.
 (3)
 IO L 1, 3.1.1994, lch. 3.
 ---documentbreak---
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,13.8.2020
 COM(2020) 366 final
 IARSCRÍBHINNÍ
 a ghabhann leis an
 Togra le haghaidh Cinneadh ón gComhairle
 maidir leis an seasamh atá le glacadh, thar ceann an Aontais Eorpaigh, laistigh de Chomhchoiste LEE i ndáil le leasú ar Phrótacal 31 a ghabhann le Comhaontú LEE, maidir le comhar i réimsí ar leith lasmuigh de na ceithre shaoirse (Líne Bhuiséid 04 03 01 03 – an tSlándáil Shóisialta)
 IARSCRÍBHINN
 CINNEADH Ó CHOMHCHOISTE LEE
 Uimh. [...]
 de [...]
 lena leasaítear Prótacal 31 a ghabhann le Comhaontú LEE,
 maidir le comhar i réimsí ar leith lasmuigh de na ceithre shaoirse
 TÁ COMHCHOISTE LEE,
 Ag féachaint don Chonradh ar an Limistéar Eorpach Eacnamaíoch (“Comhaontú LEE”), agus go háirithe Airteagail 86 agus 98 de,
 De bharr an mhéid seo a leanas:
 (1)Is iomchuí leanúint de chomhar na bPáirtithe Conarthacha i gComhaontú LEE i ngníomhaíochtaí an Aontais a chistítear ó bhuiséad ginearálta an Aontais agus a bhaineann le saorghluaiseacht oibrithe, comhordú scéimeanna slándála sóisialta agus bearta d'imircigh, lena n-áirítear imircigh as tríú tíortha.
 (2)Ba cheart, dá bhrí sin, Prótacal 31 a ghabhann le Comhaontú LEE a leasú ionas go mbeifear in ann an comhar leathnaithe sin a chur ar siúl ó 1 Eanáir 2020,
 TAR ÉIS AN CINNEADH SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 I míreanna 5 agus 13 d'Airteagal 5 de Phrótacal 31 a ghabhann le Comhaontú LEE, cuirtear na focail “2019 agus 2020” in ionad na bhfocal “agus 2019”.
 Airteagal 2
 Tiocfaidh an Cinneadh seo i bhfeidhm ar an lá tar éis an fhógra dheireanaigh faoi Airteagal 103(1) de Chomhaontú LEE.
 Beidh feidhm aige ón 1 Eanáir 2020.
 Airteagal 3
 Foilseofar an Cinneadh seo i Roinn LEE, agus i bhForlíonadh LEE, d'Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann Chomhchoiste LEE
 An tUachtarán
 Rúnaithe
 CHOMHCHOISTE LEE


type: other

text:
Liġi tal-Istat Membru - Olanda
 Din il-paġna tipprovdik b'informazzjoni dwar is-sistema ġudizzjarja fin-Netherlands.
 Il-Gvern tan-Netherlands jikkonsisti mill-Ministri, is-Segretarji tal-Istat tagħhom u r-Re. Sa' dak il-punt, in-Netherlands hija eċċezzjoni fost il-monarkiji Ewropej tal-Punent li, fil-parti l-kbira tagħhom, il-monarkija ma tagħmilx parti mill-gvern. Minn mindu saret reviżjoni komprensiva tal-Kostituzzjoni fl-1848, in-Netherlands kienet monarkija kostituzzjonali b'sistema parlamentari.
 Il-Kostituzzjoni tipprovdi l-qafas għall-organizzazzjoni tal-Istat tal-Olanda u tifforma l-bażi għal-leġiżlazzjoni. It-trattati bejn in-Netherlands u stati oħra u huma sors prinċipali ta’ liġi. L-Artikolu 93 tal-Kostituzzjoni jistipula li d-dispożizzjonijiet tat-trattati u tad-deċiżjonijiet ta’ istituzzjonijiet internazzjonali, jista’ jkollhom effett dirett fis-sistema legali tan-Netherlands, f’liema każ dawn id-dispożizzjonijiet jieħdu preċedenza fuq il-liġijiet Netherlandiżi. Għaldaqstant, il-miżuri statutorji li japplikaw fir-Renju tan-Netherlands ma japplikawx jekk ma jkunux kompatibbli ma’ dawk id-dispożizzjonijiet. Għaldaqstant, ir-regolamenti tal-Unjoni Ewropea stipulati fit-trattati, ir-regolamenti u d-direttivi huma sors prinċipali ta’ liġi fin-Netherlands.
 Il-Karta għar-Renju tan-Netherlands tirregola r-relazzjonijiet bejn it-tliet partijiet tar-Renju (in-Netherlands u ż-żewġ partijiet barranin, l-Antilli Netherlandiżi u Aruba).
 Il-liġijiet isiru f’livell nazzjonali.
 Permezz ta’ delegazzjoni bil-liġi, il-gvern ċentrali jista’ jistipula (aktar) regoli f’ordnijiet fil-kunsill u f’regolamenti ministerjali. Ordnijiet fil-kunsill indipendenti (li ma jirriżultawx minn liġi) huma possibbli, iżda ma jistgħux jiġu infurzati b'dispożizzjoni penali.
 Il-Kostituzzjoni tagħti awtorità regolatorja lill-korpi inferjuri skont il-liġi pubblika (provinċji, muniċipalitajiet u bordijiet tal-ilma).
 Il-prinċipji ġenerali tal-liġi huma ta’ rilevanza għall-gvern u għad-dispensazzjoni tal-ġustizzja. Xi drabi, dan jiġi implikat mil-liġi, bħal pereżempju fil-Kodiċi Ċivili (raġonevolezza u ġustizzja). Il-qorti tista’ tirreferi wkoll għall-prinċipji ġenerali tal-liġi meta tagħti sentenza.
 Il-prattika konswetudinarja hija sors ieħor ta’ liġi. Fil-prinċipju, il-prattika konswetudinarja hija rilevanti biss jekk il-liġi tirreferi għaliha, iżda hawnhekk ukoll il-qorti tista’ tikkunsidra l-prattika konswetudinarja fis-sentenza tagħha, jekk ikun hemm xi kunflitti. Il-prattika konswetudinarja ma tistax tkun sors ta’ liġi fl-istabbiliment ta’ offiża kriminali (l-Artikolu 16 tal-Kostituzzjoni).
 Il-preċedenti legali huma sors ta’ liġi, billi d-deċiżjonijiet tal-qorti għandhom sinifikat usa’ mill-każ speċifiku li fir-rigward tiegħu tittieħed dik id-deċiżjoni. Id-deċiżjonijiet ta’ qrati ogħla tal-ġustizzja jservu bħala gwida. Dawk tal-Qorti Suprema huma partikolarment awtorevoli, billi l-kompitu ta' din il-qorti tal-ġustizzja huwa li tippromwovi l-uniformità fil-liġi. Għaldaqstant, f’każijiet ġodda l-qorti inferjuri tikkunsidra deċiżjoni tal-Qorti Suprema meta tkun qed tasal biex tagħti sentenza.
 L-Artikolu 94 tal-Kostituzzjoni jiddikjara li ċerti regoli tal-liġi għandhom preċedenza ġerarkika: id-dispożizzjonijiet statutorji li mhumiex kompatibbli ma’ dawn ir-regoli ma japplikawx. Il-liġi Ewropea, min-natura tagħha, tieħu preċedenza fuq il-liġi nazzjonali. Din hija segwita mill-Karta, il-Kostituzzjoni u l-Atti tal-Parlament. Dawn jieħdu preċedenza fuq regolamenti oħrajn. L-Atti tal-Parlament jiġu adottati mill-gvern flimkien mal-Istati Ġenerali (ir-rappreżentanti eletti tal-poplu).
 Huwa stipulat ukoll li liġi tista’, totalment jew parzjalment, titlef l-effett tagħha biss bħala riżultat ta’ liġi sussegwenti. Barra minn hekk, hemm reġola ġenerali ta’ interpretazzjoni li tistipula li l-liġijiet speċifiċi jieħdu preċedenza fuq dawk ġenerali.
 Fit-tradizzjoni kontinentali, il-liġi hija kkunsidrata bħala sors ogħla ta' liġi mill-preċedenti legali.
 L-awtoritajiet responsabbli għall-adozzjoni tar-regolamenti
 Il-Kostituzzjoni ma tipprevedix “setgħa leġiżlattiva”. Il-liġijiet huma deċiżjoni konġunta tal-gvern u tal-Istati Ġenerali. Il-proposti leġiżlattivi jistgħu jitressqu mill-gvern jew mill-Kamra Inferjuri tal-Istati Ġenerali. Il-Kunsill tal-Istat jagħti pariri dwar il-proposti leġiżlattivi, kif ukoll dwar l-ordnijiet fil-kunsill. Waqt li proposta leġiżlattiva tkun qed titħejja, ġeneralment, jiġu kkonsultati partijiet interessati oħra.
 Il-Kamra Inferjuri għandha d-dritt li temenda. Ġeneralment, il-Kunsill tal-Ministri jadotta proposti leġiżlattivi u jibgħathom lill-Kunsill tal-Istat għar-rakkomandazzjoni tiegħu. Il-gvern jirrispondi għal dik ir-rakkomandazzjoni billi jħejji rapport ieħor, imbagħad il-gvern jibgħat il-proposta leġiżlattiva – b'kull emenda neċessarja – lill-Kamra Inferjuri b’Messaġġ Irjali. Il-proposta tista’ tiġi emendata waqt li jkun qed isir dibattitu dwarha fil-Kamra Inferjuri. Ladarba tiġi aċċettata mill-Kamra Inferjuri, il-Kamra Superjuri tiddibatti l-proposta. F’dan l-istadju ma jistgħux isiru aktar emendi; il-Kamra Superjuri tista’ biss taċċetta jew tirrifjuta l-proposta leġiżlattiva. Ladarba tiġi aċċettata mill-Kamra Superjuri, il-kap tal-istat jirratifika l-proposta u din issir liġi.
 Overheid.nl huwa l-punt ċentrali ta’ aċċess għall-informazzjoni kollha dwar l-organizzazzjonijiet governattivi tan-Netherlands. Dan jagħtik aċċess għal:
 Pubblikazzjonijiet uffiċjali
 Gazzetti uffiċjali
 Il-paġina "Wet- en regelgeving" tikkontjeni leġiżlazzjoni kkonsolidata ddatata mill-1 ta' Mejju 2002.
 L-aċċess għas-sit web u għall-bażi ta' dejta huwa bla ħlas.


type: contracts

text:
 4.8.2016
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 211/26
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 89/2015 HATÁROZATA
 (2015. április 30.)
 az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról [2016/1272]
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
 mivel:
 (1)
 A 2004/33/EK irányelvnek az allogén véradás donoraira vonatkozó átmeneti kizárási kritériumok tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. december 17-i 2014/110/EU bizottsági irányelvet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.
 (2)
 Az EGT-megállapodás II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,
 ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
 1. cikk
 Az EGT-megállapodás II. melléklete XIII. fejezetének 15v. pontja (2004/33/EK bizottsági irányelv) a következő francia bekezdéssel egészül ki:
 „—
 32014 L 0110: a Bizottság 2014. december 17-i 2014/110/EU irányelve (HL L 366., 2014.12.20., 81. o.)”.
 2. cikk
 A 2014/110/EU irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.
 3. cikk
 Ez a határozat 2015. május 1-jén lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (*).
 4. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.
 Kelt Brüsszelben, 2015. április 30-án.
 az EGT Vegyes Bizottság részéről
 az elnök
 Gianluca GRIPPA
 (1) HL L 366., 2014.12.20., 81. o.
 (*) Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.


text:
 24.9.2011
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 247/10
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 952/2011
 z 23. septembra 2011
 o vydávaní dovozných povolení na ryžu v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 327/98 na čiastkové obdobie mesiaca septembra 2011
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre niektoré poľnohospodárske produkty (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),
 so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1301/2006 z 31. augusta 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá pre správu dovozných colných kvót pre poľnohospodárske produkty spravovaných prostredníctvom systému dovozných licencií (2), a najmä na jeho článok 7 ods. 2,
 so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 327/98 z 10. februára 1998 otvárajúce a stanovujúce správu určitých colných kvót na dovoz ryže a zlomkovej ryže (3), a najmä na jeho článok 5 prvý pododsek,
 keďže:
 (1)
 Nariadením Komisie č. 327/98 sa otvorila a stanovila správa určitých colných kvót na dovoz ryže a zlomkovej ryže rozdelených podľa krajiny pôvodu a rozložených na viaceré čiastkové obdobia podľa prílohy IX k uvedenému nariadeniu.
 (2)
 Čiastkové obdobie mesiaca septembra je štvrtým čiastkovým obdobím pre kvóty stanovené v článku 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 327/98, tretím čiastkovým obdobím pre kvóty stanovené v písmene d) uvedeného odseku a prvým čiastkovým obdobím pre kvótu stanovenú v písmene e) uvedeného odseku.
 (3)
 Z oznámenia podľa článku 8 písm. a) nariadenia (ES) č. 327/98 vyplýva, že pre kvóty s poradovými číslami 09.4112 – 09.4168 sa žiadosti podané počas prvých desiatich pracovných dní mesiaca septembra 2011 podľa článku 4 ods. 1 uvedeného nariadenia vzťahujú na množstvo, ktoré prekračuje dostupné množstvo. Je preto potrebné určiť, do akej miery sa môžu dovozné povolenia vydávať, stanovením koeficientu pridelenia, ktorý sa má uplatňovať na požadované množstvá v rámci príslušných kvót.
 (4)
 Z uvedeného oznámenia okrem iného vyplýva, že pre kvóty s poradovými číslami 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 sa žiadosti podané počas prvých desiatich pracovných dní mesiaca septembra 2011 podľa článku 4 ods. 1 nariadenia (ES) č. 327/98 vzťahujú na množstvo, ktoré je menšie ako dostupné množstvo.
 (5)
 Nevyužité množstvá kvót s poradovými číslami 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130 na čiastkové obdobie mesiaca septembra sa prenesú do nasledujúceho čiastkového kvótového obdobia do kvóty s poradovým číslom 09.4138 v súlade s článkom 2 nariadenia (ES) č. 327/98.
 (6)
 Pre kvóty s poradovými číslami 09.4138 a 09.4168 je preto potrebné určiť celkové dostupné množstvá na nasledujúce čiastkové kvótové obdobie v súlade s článkom 5 prvým odsekom nariadenia (ES) č. 327/98.
 (7)
 S cieľom zabezpečiť dobré riadenie postupu vydávania dovozných povolení by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť ihneď po jeho uverejnení,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 1. Žiadostiam o dovozné povolenia na ryžu patriacu pod kvóty s poradovými číslami 09.4112 – 09.4168 uvedené v nariadení (ES) č. 327/98, podaným počas prvých desiatich pracovných dní mesiaca septembra 2011, sa vyhovie vydaním povolení na požadované množstvá upravené koeficientmi pridelenia určenými v prílohe k tomuto nariadeniu.
 2. Celkové množstvá dostupné v rámci kvót s poradovými číslami 09.4138 a 09.4168 uvedených v nariadení (ES) č. 327/98 na nasledujúce čiastkové kvótové obdobie sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 23. septembra 2011
 Za Komisiu v mene predsedu
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
 (1) Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.
 (2) Ú. v. EÚ L 238, 1.9.2006, s. 13.
 (3) Ú. v. ES L 37, 11.2.1998, s. 5.
 PRÍLOHA
 Množstvá, ktoré sa majú prideliť v rámci čiastkového obdobia mesiaca septembra 2011, a množstvá, ktoré sú dostupné na nasledujúce čiastkové obdobie, s uplatnením nariadenia (ES) č. 327/98
 a) Kvóta na bielenú alebo polobielenú ryžu s číselným znakom KN 1006 30 podľa článku 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 327/98:
 Pôvod
 Poradové číslo
 Koeficient pridelenia na čiastkové obdobie mesiaca septembra 2011
 Celkové dostupné množstvá na čiastkové obdobie mesiaca októbra 2011
 (v kg)
 Spojené štáty americké
 09.4127
 — (1)
 Thajsko
 09.4128
 — (1)
 Austrália
 09.4129
 — (1)
 Iný pôvod
 09.4130
 — (2)
 Všetky krajiny
 09.4138
 705 795
 b) Kvóta na bielenú alebo polobielenú ryžu s číselným znakom KN 1006 30 podľa článku 1 ods. 1 písm. d) nariadenia (ES) č. 327/98:
 Pôvod
 Poradové číslo
 Koeficient pridelenia na čiastkové obdobie mesiaca septembra 2011
 Thajsko
 09.4112
 8,333333 %
 Spojené štáty americké
 09.4116
 — (3)
 India
 09.4117
 — (3)
 Pakistan
 09.4118
 — (3)
 Iný pôvod
 09.4119
 — (4)
 Všetky krajiny
 09.4166
 — (4)
 c) Kvóta na zlomkovú ryžu s číselným znakom KN 1006 40 podľa článku 1 ods. 1 písm. e) nariadenia (ES) č. 327/98:
 Pôvod
 Poradové číslo
 Koeficient pridelenia na čiastkové obdobie mesiaca septembra 2011
 Celkové dostupné množstvá na čiastkové obdobie mesiaca októbra 2011
 (v kg)
 Všetky krajiny
 09.4168
 1,260196 %
 0
 (1) Žiadosti sa vzťahujú na množstvá, ktoré sú rovnaké alebo menšie ako dostupné množstvá: všetky žiadosti sa teda môžu prijať.
 (2) Pre toto čiastkové obdobie sa koeficient pridelenia neuplatňuje: Komisii nebola postúpená žiadna žiadosť o povolenie.
 (3) Pre toto čiastkové obdobie sa koeficient pridelenia neuplatňuje: Komisii nebola postúpená žiadna žiadosť o povolenie.
 (4) Pre toto čiastkové obdobie už nie je dostupné množstvo.


text:
 Avis juridique important
 |
 21999D0184
 Beschluss des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 184/1999 vom 17. Dezember 1999 zur Änderung des Anhangs XX (Umweltschutz) des EWR-Abkommens
 Amtsblatt Nr. L 074 vom 15/03/2001 S. 0012 - 0013
 Beschluss des Gemeinsamen EWR-AusschussesNr. 184/1999vom 17. Dezember 1999zur Änderung des Anhangs XX (Umweltschutz) des EWR-AbkommensDER GEMEINSAME EWR-AUSSCHUSS -gestützt auf das Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, geändert durch das Anpassungsprotokoll zum Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, nachstehend "Abkommen" genannt, insbesondere auf Artikel 98,in Erwägung nachstehender Gründe:(1) Anhang XX des Abkommens wurde durch den Beschluss Nr. 151/1999 des Gemeinsamen EWR-Ausschusses vom 5. November 1999(1) geändert.(2) Die Entscheidung 1999/427/EG der Kommission vom 28. Mai 1999 zur Festlegung der Umweltkriterien für die Vergabe des EG-Umweltzeichens für Maschinengeschirrspülmittel(2) und die Entscheidung 1999/476/EG der Kommission vom 10. Juni 1999 zur Festlegung von Umweltkriterien für die Vergabe des EG-Umweltzeichens für Waschmittel(3) sind in das Abkommen aufzunehmen -BESCHLIESST:Artikel 1In Anhang XX des Abkommens wird nach Nummer 2ep (Entscheidung 1999/205/EG der Kommission) folgende Nummer eingefügt:"2eq. 399 D 0427: Entscheidung 1999/427/EG der Kommission vom 28. Mai 1999 zur Festlegung der Umweltkriterien für die Vergabe des EG-Umweltzeichens für Maschinengeschirrspülmittel (ABl. L 167 vom 2.7.1999, S. 38)."Artikel 2Der Wortlaut unter Nummer 2ef (Entscheidung 95/365/EG der Kommission) wird durch folgenden Wortlaut ersetzt:"399 D 0476: Entscheidung 1999/476/EG der Kommission vom 10. Juni 1999 zur Festlegung von Umweltkriterien für die Vergabe des EG-Umweltzeichens für Waschmittel (ABl. L 187 vom 20.7.1999, S. 52)."Artikel 3Der Wortlaut der Entscheidungen 1999/427/EG und 1999/476/EG in isländischer und norwegischer Sprache, der den jeweiligen Sprachfassungen dieses Beschlusses beigefügt ist, ist verbindlich.Artikel 4Dieser Beschluss tritt am 18. Dezember 1999 in Kraft, sofern dem Gemeinsamen EWR-Ausschuss alle Mitteilungen nach Artikel 103 Absatz 1 des Abkommens vorliegen.Artikel 5Dieser Beschluss wird im EWR-Abschnitt und in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Gemeinschaften veröffentlicht.Brüssel, den 17. Dezember 1999Für den Gemeinsamen EWR-AusschussDer VorsitzendeN. v. Liechtenstein(1) ABl. L 15 vom 18.1.2001, S. 51.(2) ABl. L 167 vom 2.7.1999, S. 38.(3) ABl. L 187 vom 20.7.1999, S. 52.


text:
ΛΑΕΚ -Τι πρέπει να γνωρίζω για την επιδότηση
 ΟΑΕΔ ΛΑΕΚ 0,24% : Προγράμματα Ξένων Γλωσσών με επιδότηση διδάκτρων
 ΛΑΕΚ – Χτίστε το βιογραφικό σας, δωρεάν
 Τι σημαίνουν τα αρχικά Λ.Α.Ε.Κ.;
 ΛΑΕΚ σημαίνει Λογαριασμός για την Απασχόληση και την Επαγγελματική Κατάρτιση. Κάθε επιχείρηση καταβάλλει μηνιαία στον ΛΑΕΚ το 0,24% των μικτών αποδοχών των υπαλλήλων της. Τα χρήματα αυτά τα διαχειρίζεται ο ΟΑΕΔ και κάθε επιχείρηση μπορεί να κάνει χρήση των χρημάτων που κατέβαλε, ώστε να επιμορφώσει τους υπαλλήλους της, δωρεάν.
 Κάθε χρόνο ο ΟΑΕΔ καταρτίζει και δημοσιεύει το Πρόγραμμα Επαγγελματικής Κατάρτισης Εργαζομένων ΛΑΕΚ 0,24. Έτσι δίνεται η δυνατότητα στις επιχειρήσεις να επαν-εισπράξουν την εργοδοτική εισφορά 0,24% που έχουν καταβάλει, εφόσον υλοποιήσουν προγράμματα εκπαίδευσης/κατάρτισης υπαλλήλων τους, σύμφωνα με τους όρους του Προγράμματος ΛΑΕΚ-0,24.
 Πόσα χρήματα μαζεύονται για την επιδότηση ΛΑΕΚ και ποιοι τη δικαιούνται;
 Τα ποσά 0.24% που καταβάλλει η επιχείρηση στο ΙΚΑ για το τρέχον έτος + τα αδιάθετα ποσά του περυσινού έτους, με συντελεστή 70%. Στα προγράμματα ΛΑΕΚ μπορούν να λάβουν μέρος όλες οι ιδιωτικές επιχειρήσεις και Δημόσιοι Οργανισμοί που καταβάλλουν τις ασφαλιστικές εισφορές των υπαλλήλων τους στο ΙΚΑ.
 Τα επιδοτούμενα προγράμματα υποβάλλονται ηλεκτρονικά στην ειδική πλατφόρμα του ΟΑΕΔ ΛΑΕΚ.
 Έως πότε μπορώ να παρακολουθήσω επιδοτούμενα μαθήματα με το ΟΑΕΔ-ΛΑΕΚ;
 Έως και τις 20 Δεκεμβρίου κάθε έτους.
 Ο Εκπαιδευτικός Όμιλος ΓΡΑΨΑ, κορυφαίος στα πτυχία με 2.000 επιτυχόντες κάθε χρόνο και 36.000 επιτυχόντες στις Εξετάσεις Πτυχίων, έως τώρα, παρέχει ταχύρυθμα προγράμματα ξένων γλωσσών (γενικής γνώσης – Ορολογίας - tailor made) στα 10δες κέντρα «ΓΡΑΨΑ» σε Αθήνα, Πειραιά και Πάτρα. ΓΡΑΨΑ, λοιπόν, Νο1 στους ενήλικες! 106.000 ενήλικες (φοιτητές, εργαζόμενοι, στελέχη επιχειρήσεων) έχουν μάθει ξένες γλώσσες κοντά μας.
 Τι μαθήματα μπορώ να παρακολουθήσω στα ΓΡΑΨΑ με την επιδότηση ΛΑΕΚ;
 Μπορείτε κατ’ αρχήν να εγγραφείτε σε τμήμα (ή σε 1:1 μάθημα) σε ένα ΓΡΑΨΑ κοντά στο σπίτι ή την εργασία σας. Πατήστε εδώ για να βρείτε το πλησιέστερο ΓΡΑΨΑ. Μπορείτε, επίσης να σχηματίσετε ένα γκρουπ συναδέλφων σας (ή και 1:1 μάθημα) και τα μαθήματα να γίνουν ή στα ΓΡΑΨΑ ή στην εταιρία σας.
 Καλέστε, λοιπόν, 210-7565300 για επιδοτούμενα προγράμματα ΛΑΕΚ στα ΓΡΑΨΑ. Τα ΓΡΑΨΑ είναι Νο1 στα Αγγλικά, Γαλλικά, Γερμανικά, Ιταλικά και Ισπανικά. Κάντε ισχυρότερο το βιογραφικό σας!
 ΠΕΡΙΣΣΟΤΕΡΑ ΓΙΑ ΤΑ
 ΠΡΟΓΡΑΜΜΑΤΑ ΟΑΕΔ ΛΑΕΚ
 Η έναρξη επιδοτούμενης κατάρτισης ΛΑΕΚ θεσπίστηκε τη δεκαετία του 1990, όταν έννοιες σαν τη «δια βίου εκπαίδευση», άρχισαν να εμπεδώνονται. Η πρόοδος της γνώσης και της τεχνολογίας επέβαλε την ανάγκη ο σύγχρονος εργαζόμενος να επιμορφώνεται συνεχώς εξειδικεύοντας τις γνώσεις και δεξιότητές του.
 Τα προγράμματα ΟΑΕΔ ΛΑΕΚ 0.24% είναι εργαλεία εκπαίδευσης τόσο για την επιχείρηση (που με την περαιτέρω γνώση των υπαλλήλων της) παράγει καλύτερα αποτελέσματα όσο και για τον εργαζόμενο που γίνεται ανταγωνιστικότερος σε μια ολοένα και πιο απαιτητική αγορά εργασίας.
 Η επιχείρηση η οποία ενδιαφέρεται να εκμεταλλευτεί την
 0,24 θα πρέπει να εγγραφεί στην ηλεκτρονική πλατφόρμα του ΟΑΕΔ ΛΑΕΚ, να αποκτήσει κλειδαρίθμους και μετά να δηλώσει αναλυτικά στοιχεία και συντελεστές υλοποίησης του προγράμματος, δηλαδή φορέα και τοποθεσία εκπαίδευσης, εκπαιδευτές, εργαζόμενους κλπ.
 Δείτε τη φετινή εγκύκλιο του ΟΑΕΔ ΛΑΕΚ