text:
Administratia publica se reorganizeaza. Vezi Legea nr. 71 din 2013!
 Administratia publica se reorganizeaza. Vezi Legea nr. 71 din 2013! Administratia publica se reorganizeaza. Vezi Legea nr. 71 din 2013! 02-Apr-2013 2179 Va prezentam, prin randurile urmatoare, continutul integral din noua Lege nr. 71/2013 pentru aprobarea Ordonantei de urgenta a Guvernului nr. 96/2012 privind stabilirea unor masuri de reorganizare in cadrul administratiei publice centrale si pentru modificarea unor acte . Legea nr. 71/2013 pentru aprobarea Ordonantei de urgenta a Guvernului nr. 96/2012 privind stabilirea unor masuri de reorganizare in cadrul administratiei publice centrale si pentru modificarea unor acte normative a fost publicata in Monitorul Oficial, Partea I, nr. 171, din 29 martie 2013. Parlamentul Romaniei adopta prezenta lege. Art. I. - Se aproba Ordonanta de urgenta a Guvernului nr. 96 din 22 decembrie 2012 privind stabilirea unor masuri de reorganizare in cadrul administratiei publice centrale si pentru modificarea unor acte normative, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 884 din 22 decembrie 2012, cu urmatoarele modificari si completari: Calendarul Contabilului Vesel 2017 Vezi detalii
 1. La articolul 1, alineatul (3) va avea urmatorul cuprins: "(3) Prefectul functioneaza in subordinea Guvernului si in coordonarea prim-ministrului." 2. La articolul 1, dupa alineatul (3) se introduce un nou alineat, alineatul (4), cu urmatorul cuprins: "(4) Ministerul Afacerilor Interne indruma si controleaza activitatea prefectilor si a institutiei prefectului cu privire la exercitarea atributiilor prevazute de lege." 3. La articolul 3, alineatul (2) va avea urmatorul cuprins: "(2) In cadrul Ministerului Mediului si Schimbarilor Climatice se infiinteaza Departamentul pentru Ape, Paduri si Piscicultura, ca organ de specialitate, cu personalitate juridica, finantat prin bugetul ministerului, cu atributii in coordonarea la nivel national a domeniilor ape, paduri si piscicultura." 4. La articolul 3, dupa alineatul (2) se introduc sase noi alineate, alineatele (3)-(8), cu urmatorul cuprins: "(3) Conducerea Departamentului pentru Ape, Paduri si Piscicultura se exercita de catre ministrul delegat pentru ape, paduri si piscicultura (4) Ministrul delegat pentru ape, paduri si piscicultura reprezinta Departamentul pentru Ape, Paduri si Piscicultura in raporturile cu celelalte autoritati publice, cu persoanele juridice si fizice din tara si din strainatate, precum si in justitie (5) In exercitarea atributiilor ce ii revin, ministrul delegat emite ordine si instructiuni, in conditiile legii (6) Ministrul delegat isi indeplineste atributiile ce ii revin pe domeniile specifice, folosind structurile proprii ale departamentului, precum si prin institutiile aflate in subordonarea, coordonarea sau autoritatea Ministerului Mediului si Schimbarilor Climatice, specifice domeniului coordonat (7) Ministrul delegat numeste si elibereaza din functie personalul Departamentului pentru Ape, Paduri si Piscicultura, in conditiile legii (8) In activitatea de conducere a Departamentului pentru Ape, Paduri si Piscicultura, ministrul delegat este ajutat de unul sau mai multi secretari de stat, potrivit hotararii Guvernului privind organizarea si functionarea Ministerului Mediului si Schimbarilor Climatice." 5. La articolul 4, alineatul (3) va avea urmatorul cuprins: "(3) In cadrul Ministerului Economiei se infiinteaza Departamentul pentru Energie, ca organ de specialitate, cu personalitate juridica, finantat prin bugetul ministerului, cu atributii in coordonarea la nivel national a domeniilor energetic si resurselor energetice." 6. La articolul 4, dupa alineatul (3) se introduc sase noi alineate, alineatele (3^1)-(3^6), cu urmatorul cuprins: "(3^1) Conducerea Departamentului pentru Energie se exercita de catre ministrul delegat pentru energie. (3^2) Ministrul delegat pentru energie reprezinta Departamentul pentru Energie in raporturile cu celelalte autoritati publice, cu persoanele juridice si fizice din tara si din strainatate, precum si in justitie. (3^3) In exercitarea atributiilor ce ii revin, ministrul delegat emite ordine si instructiuni, in conditiile legii. (34) Ministrul delegat isi indeplineste atributiile ce ii revin pe domeniile specifice, folosind structurile proprii ale departamentului, precum si prin institutiile aflate in subordonarea, coordonarea sau autoritatea Ministerului Economiei, specifice domeniului coordonat. (3^5) Ministrul delegat numeste si elibereaza din functie personalul Departamentului pentru Energie, in conditiile legii. (3^6) In activitatea de conducere a Departamentului pentru Energie, ministrul delegat este ajutat de unul sau mai multi secretari de stat, potrivit hotararii Guvernului privind organizarea si functionarea Ministerului Economiei." 7. La articolul 4, alineatul (4) va avea urmatorul cuprins: "(4) In cadrul Ministerului Economiei se infiinteaza Departamentul pentru Intreprinderi Mici si Mijlocii, Mediul de Afaceri si Turism, ca organ de specialitate, cu personalitate juridica, finantat prin bugetul ministerului, cu atributii in coordonarea la nivel national a domeniilor intreprinderi mici si mijlocii, mediul de afaceri si turism." 8. La articolul 4, dupa alineatul (4) se introduc sase noi alineate, alineatele (4^1)-(4^6), cu urmatorul cuprins: "(4^1) Conducerea Departamentului pentru Intreprinderi Mici si Mijlocii, Mediul de Afaceri si Turism se exercita de catre ministrul delegat pentru intreprinderi mici si mijlocii, mediul de afaceri si turism. (4^2) Ministrul delegat pentru intreprinderi mici si mijlocii, mediul de afaceri si turism reprezinta Departamentul pentru Intreprinderi Mici si Mijlocii, Mediul de Afaceri si Turism in raporturile cu celelalte autoritati publice, cu persoanele juridice si fizice din tara si din strainatate, precum si in justitie. (4^3) In exercitarea atributiilor ce ii revin, ministrul delegat emite ordine si instructiuni, in conditiile legii. (4^4) Ministrul delegat isi indeplineste atributiile ce ii revin pe domeniile specifice, folosind structurile proprii ale departamentului, precum si prin institutiile aflate in subordonarea, coordonarea sau autoritatea Ministerului Economiei, specifice domeniului coordonat. (4^5) Ministrul delegat numeste si elibereaza din functie personalul Departamentului pentru Intreprinderi Mici si Mijlocii, Mediul de Afaceri si Turism, in conditiile legii. (46) In activitatea de conducere a Departamentului pentru Intreprinderi Mici si Mijlocii, Mediul de Afaceri si Turism, ministrul delegat este ajutat de unul sau mai multi secretari de stat, potrivit hotararii Guvernului privind organizarea si functionarea Ministerului Economiei." 9. La articolul 10, dupa alineatul (1) se introduc cinci noi alineate, alineatele (2)-(6), cu urmatorul cuprins: "(2) Se infiinteaza Agentia pentru Agenda Digitala a Romaniei, ca organ de specialitate al administratiei publice centrale, cu personalitate juridica, in subordinea Ministerului pentru Societatea Informationala, prin comasarea prin fuziune a Centrului National de Management al Societatii Informationale, a Centrului National Romania Digitala si a Centrului National de Supercomputing (3) Atributiile, organizarea si functionarea Agentiei pentru Agenda Digitala a Romaniei se stabilesc prin hotarare a Guvernului, la propunerea Ministerului pentru Societatea Informationala (4) Se infiinteaza Comitetul Tehnico-Economic pentru Societatea Informationala, organism fara personalitate juridica, ce are ca principal scop asistarea Ministerului pentru Societatea Informationala in elaborarea, integrarea, corelarea si monitorizarea politicii in domeniul societatii informationale (5) In exercitarea atributiilor sale, Comitetul Tehnico-Economic pentru Societatea Informationala emite avize conforme, insotite de recomandari cu caracter obligatoriu (6) Atributiile, structura, organizarea si functionarea Comitetului Tehnico-Economic pentru Societatea Informationala se stabilesc prin hotarare a Guvernului, la propunerea Ministerului pentru Societatea Informationala." 10. La articolul 12, dupa alineatul (5) se introduce un nou alineat, alineatul (6), cu urmatorul cuprins: "(6) In scopul asigurarii coordonarii interinstitutionale a procesului de formulare a pozitiei nationale privind initiativele europene legislative si fara caracter legislativ, in coordonarea Ministerului Afacerilor Externe functioneaza Sistemul national de gestionare a afacerilor europene in vederea participarii Romaniei la procesul decizional al institutiilor Uniunii Europene. Organizarea si functionarea acestuia se stabilesc prin hotarare a Guvernului." 11. Dupa articolul 12 se introduce un nou articol, articolul 12^1, cu urmatorul cuprins: "Art. 12^1. - (1) In cadrul Ministerului Afacerilor Externe functioneaza Agentul guvernamental pentru Curtea de Justitie a Uniunii Europene, insarcinat cu reprezentarea Romaniei in fata Curtii de Justitie, a Tribunalului Uniunii Europene, a celorlalte institutii ale Uniunii Europene, precum si a Curtii de Justitie a Asociatiei Europene a Liberului Schimb (2) Agentul guvernamental are rang de subsecretar de stat, fiind numit si eliberat din functie prin decizie a prim-ministrului, la propunerea ministrului afacerilor externe (3) Agentul guvernamental este direct subordonat ministrului afacerilor externe (4) Agentul guvernamental are in subordine o structura specializata in contenciosul Uniunii Europene, precum si o structura specializata in compatibilizarea legislatiei nationale cu dreptul Uniunii Europene (5) Agentul guvernamental poate delega personalului din structura specializata in contenciosul Uniunii Europene aflata in subordinea sa atributiile privind reprezentarea Romaniei in fata Curtii de Justitie, a Tribunalului Uniunii Europene, a celorlalte institutii ale Uniunii Europene, precum si a Curtii de Justitie a Asociatiei Europene a Liberului Schimb (6) In activitatea de reprezentare, agentul guvernamental este sprijinit de un grup de lucru interinstitutional specializat (7) In cadrul activitatii de reprezentare, agentul guvernamental coordoneaza procesul de stabilire a pozitiilor nationale si intocmeste actele necesare (8) In scopul exercitarii atributiilor agentului guvernamental, autoritatile si institutiile publice sunt obligate sa trimita, la cererea si in termenul stabilit de acesta, toate actele, datele si informatiile solicitate." 12. Articolul 13 va avea urmatorul cuprins: "Art. 13. - In cadrul Ministerului Finantelor Publice functioneaza ministrul delegat pentru buget, care coordoneaza activitatile din domeniile bugetului, trezoreriei, ajutorului de stat, activelor statului si datoriei publice." 13. La articolul 15, alineatele (1) si (3) vor avea urmatorul cuprins: " Art. 15. - (1) Ministrul delegat indeplineste atributiile ordonatorului principal de credite al ministerului in domeniile pentru care a fost investit.................................................................................................. (3) Ministrul delegat initiaza si avizeaza proiectele de acte normative, respectiv contrasemneaza actele normative adoptate potrivit legii, corespunzator domeniilor pentru care a fost investit, impreuna cu conducatorul ministerului." 14. La articolul 15, dupa alineatul (3) se introduc trei noi alineate, alineatele (3^1)-(3^3), cu urmatorul cuprins: "(3^1) Ministrul delegat emite ordine si instructiuni, in conditiile legii, in domeniile pentru care a fost investit, inclusiv pentru aprobarea statului de functii, a regulamentului de organizare si functionare si pentru reglementarea raporturilor de munca sau de serviciu ale personalului, aferente structurilor corespunzatoare domeniilor coordonate. (3^2) Ministrul delegat indeplineste atributiile stabilite prin actul normativ de organizare si functionare a ministerului in care isi desfasoara activitatea. (3^3) Ministrul delegat isi indeplineste atributiile ce ii revin pe domeniile specifice folosind aparatul propriu al ministerului, precum si prin institutiile aflate in subordonarea, coordonarea sau autoritatea ministerului, specifice domeniului coordonat." 15. La articolul 15, alineatul (4) se abroga. 16. La articolul 16, alineatul (1) va avea urmatorul cuprins: " Art. 16. - (1) Se infiinteaza Departamentul pentru Proiecte de Infrastructura si Investitii Straine, ca organ de specialitate cu personalitate juridica, in cadrul aparatului de lucru al Guvernului, finantat prin bugetul Secretariatului General al Guvernului, cu atributii in coordonarea la nivel national, in pregatirea, executia si implementarea proiectelor de infrastructura, stabilite prin hotarare a Guvernului, precum si de coordonare a aplicarii coerente a politicii Guvernului in domeniul stimularii, promovarii si implementarii investitiilor straine si in domeniul parteneriatului public-privat." 17. La articolul 16, dupa alineatul (4) se introduce un nou alineat, alineatul (4^1), cu urmatorul cuprins: "(4^1) Ministrul delegat indeplineste atributiile ordonatorului principal de credite in ceea ce priveste investitiile publice efectuate in exercitarea atributiilor prevazute la alin. (1)." 18. La articolul 19, alineatul (2) va avea urmatorul cuprins: "(2) Structurile din cadrul Oficiului Participatiilor Statului si Privatizarii in Industrie cu atributii in procesul de restructurare si privatizare a societatilor comerciale din domeniul energiei si de exercitare a calitatii de actionar al statului la societatile si companiile nationale din domeniul energiei se reorganizeaza ca directie in subordinea directa a ministrului delegat pentru energie." 19. Articolul 20 va avea urmatorul cuprins: " Art. 20. - (1) Statul roman, prin Ministerul Finantelor Publice, are calitatea de actionar al Fondului national de garantare a creditelor pentru intreprinderile mici si mijlocii, infiintat potrivit prevederilor Legii nr. 346/2004 privind stimularea infiintarii si dezvoltarii intreprinderilor mici si mijlocii, cu modificarile si completarile ulterioare, si al Fondului Roman de Contragarantare, infiintat potrivit prevederilor Ordonantei de urgenta Guvernului nr. 23/2009 privind infiintarea Fondului Roman de Contragarantare, aprobata cu modificari prin Legea nr. 312/2009, cu modificarile ulterioare, iar ministrul finantelor publice coordoneaza activitatea acestora (2) In termen de 30 de zile de la data intrarii in vigoare a legii de aprobare a prezentei ordonante de urgenta, ministrul finantelor publice supune Guvernului, spre adoptare, proiectele actelor normative de reorganizare a Fondului national de garantare a creditelor pentru intreprinderile mici si mijlocii si a Fondului Roman de Contragarantare." 20. Articolul 22 va avea urmatorul cuprins: " Art. 22. - (1) Directia generala de informatii si protectie interna din cadrul Ministerului Administratiei si Internelor se reorganizeaza ca Departament de Informatii si Protectie Interna in cadrul Ministerului Afacerilor Interne, condus de un secretar de stat, ajutat de 2 subsecretari de stat, numiti si eliberati din functie prin decizie a prim-ministrului (2) Functiile politistilor din aparatul propriu al Departamentului de Informatii si Protectie Interna se asimileaza din punct de vedere al salarizarii cu functiile politistilor din unitatile aparatului central al Ministerului Afacerilor Interne." 21. La articolul 26, alineatul (5) va avea urmatorul cuprins: "(5) Organizarea si functionarea Ministerului Dezvoltarii Regionale si Administratiei Publice se reglementeaza prin hotarare a Guvernului." 22. La articolul 26, alineatul (6) se abroga. 23. La articolul 32 alineatul (1), dupa litera l) se introduce o noua litera, litera m), cu urmatorul cuprins: "m) Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului cu Autoritatea pentru Administrarea Activelor Statului." 24. La articolul 32, dupa alineatul (3) se introduc doua noi alineate, alineatele (3^1) si (3^2), cu urmatorul cuprins: "(3^1) In cuprinsul Ordonantei de urgenta a Guvernului nr. 84/2003 pentru infiintarea Companiei Nationale de Autostrazi si Drumuri Nationale din Romania - S.A. prin reorganizarea Regiei Autonome Administratia Nationala a Drumurilor din Romania, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 694 din 3 octombrie 2003, aprobata cu modificari si completari prin Legea nr. 47/2004, cu modificarile si completarile ulterioare, precum si in cuprinsul altor acte normative care fac referire la Compania Nationala de Autostrazi si Drumuri Nationale din Romania - S.A., sintagma "ministrul transporturilor si infrastructurii" se inlocuieste cu sintagma "ministrul delegat pentru proiecte de infrastructura de interes national si investitii straine". (3^2) Pana la infiintarea Companiei Nationale de Drumuri Nationale - S.A., conform art. 17 alin. (4), Ministerul Transporturilor isi mentine si exercita direct toate calitatile conferite de legislatia in vigoare pana la data intrarii in vigoare a legii de aprobare a prezentei ordonante de urgenta, pentru a realiza proiecte de infrastructura de transport rutier de interes national, ce vor fi date in competenta sa prin hotarare a Guvernului." 25. La articolul 32, dupa alineatul (4) se introduc trei noi alineate, alineatele (5)-(7), cu urmatorul cuprins: "(5) In cuprinsul Ordonantei Guvernului nr. 15/2002 privind aplicarea tarifului de utilizare si a tarifului de trecere pe reteaua de drumuri nationale din Romania, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 82 din 1 februarie 2002, aprobata cu modificari si completari prin Legea nr. 424/2002, cu modificarile si completarile ulterioare, sintagma "Ministerul Transporturilor" se inlocuieste cu sintagma "Departamentul pentru Proiecte de Infrastructura si Investitii Straine sau Ministerul Transporturilor", dupa caz, iar sintagma "ministrul transporturilor si infrastructurii" se inlocuieste cu sintagma "ministrul delegat pentru proiecte de infrastructura de interes national si investitii straine sau ministrul transporturilor", dupa caz (6) In cuprinsul art. 11, 20, 21, 35, 40, 41 alin. (14) lit. a), art. 44, 46, 47, 59, 611 si 612 din Ordonanta Guvernului nr. 43/1997 privind regimul drumurilor, republicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 237 din 21 iunie 1998, cu modificarile si completarile ulterioare, sintagma "Ministerul Transporturilor" se inlocuieste cu sintagma "Ministerul Transporturilor sau Departamentul pentru Proiecte de Infrastructura si Investitii Straine", dupa caz, iar sintagma "ordin al ministrului transporturilor si infrastructurii" se inlocuieste cu sintagma "ordin al ministrului transporturilor sau ordin al ministrului delegat pentru proiecte de infrastructura de interes national si investitii straine", dupa caz (7) In cuprinsul art. 411 alin. (1), art. 57 si 58 din Ordonanta Guvernului nr. 43/1997 privind regimul drumurilor, republicata, cu modificarile si completarile ulterioare, sintagma "Ministerul Transporturilor" se inlocuieste cu sintagma "Ministerul Transporturilor si Departamentul pentru Proiecte de Infrastructura si Investitii Straine", iar sintagma "ordin al ministrului transporturilor si infrastructurii" se inlocuieste cu sintagma "ordin comun al ministrului transporturilor si al ministrului delegat pentru proiecte de infrastructura de interes national si investitii straine"." 26. La articolul 33 punctul I litera a), litera d) a alineatului (1) al articolului 1 va avea urmatorul cuprins: "d) Departamentul pentru Proiecte de Infrastructura si Investitii Straine, structura cu personalitate juridica, finantata prin bugetul Secretariatului General al Guvernului, condusa de ministrul delegat pentru proiecte de infrastructura de interes national si investitii straine, care are calitatea de ordonator secundar de credite. In cadrul departamentului functioneaza unul sau mai multi secretari de stat, numiti si eliberati din functie prin decizie a prim-ministrului." 27. La articolul 33 punctul I, litera c) va avea urmatorul cuprins: "c) La articolul 2, alineatul (1) va avea urmatorul cuprins: Art. 2. - (1) Prim-ministrul, prin Cancelaria Primului-Ministru, coordoneaza activitatea urmatoarelor entitati: a) Agentia Nationala pentru Resurse Minerale, organ de specialitate al administratiei publice centrale, cu personalitate juridica, in subordinea Guvernului, finantata integral de la bugetul de stat, prin bugetul Secretariatului General al Guvernului; b) Autoritatea Nationala pentru Reglementarea si Monitorizarea Achizitiilor Publice, institutie publica cu personalitate juridica, in subordinea Guvernului, finantata integral de la bugetul de stat, prin bugetul Secretariatului General al Guvernului; c) Oficiul National de Prevenire si Combatere a Spalarii Banilor, organ de specialitate al administratiei publice centrale, cu personalitate juridica, in subordinea Guvernului, finantat de la bugetul de stat; d) Comisia Nationala pentru Controlul Activitatilor Nucleare, institutie publica de interes national, cu personalitate juridica, in subordinea Guvernului, finantata integral de la bugetul de stat prin bugetul Secretariatului General al Guvernului; e) Autoritatea Nationala pentru Restituirea Proprietatilor, organ de specialitate al administratiei publice centrale, cu personalitate juridica, finantata de la bugetul de stat, prin bugetul Secretariatului General al Guvernului; f) Secretariatul de Stat pentru Culte, organ de specialitate al administratiei publice centrale, cu personalitate juridica, in subordinea Guvernului, finantat de la bugetul de stat, prin bugetul Secretariatului General al Guvernului. g) Institutul de Investigare a Crimelor Comunismului si Memoria Exilului Romanesc, institutie publica cu personalitate juridica, finantata integral de la bugetul de stat, prin bugetul Secretariatului General al Guvernului." 28. La articolul 33 punctul II, alineatul (2) al articolului 5 va avea urmatorul cuprins: "(2) Secretarul general al Guvernului coordoneaza urmatoarele entitati: a) Institutul National de Statistica, organ de specialitate al administratiei publice centrale, cu personalitate juridica, in subordinea Guvernului, finantat prin bugetul Secretariatului General al Guvernului; b) Oficiul Registrului National al Informatiilor Secrete de Stat, institutie publica cu personalitate juridica, in subordinea Guvernului, finantata de la bugetul de stat; c) Agentia Nationala de Cadastru si Publicitate Imobiliara, institutie publica cu personalitate juridica, in subordinea Guvernului, finantata integral de la bugetul de stat, prin bugetul Secretariatului General al Guvernului; d) Institutul National pentru Studierea Holocaustului din Romania "Elie Wiesel", institutie publica cu personalitate juridica, finantata din venituri proprii si din subventii acordate de la bugetul de stat, prin bugetul Secretariatului General al Guvernului; e) Agentia Nationala Anti-Doping, institutie publica cu personalitate juridica, in subordinea Guvernului, finantata din venituri proprii si din subventii de la bugetul de stat, prin bugetul Secretariatului General al Guvernului; f) Comisia Nationala de Acreditare a Spitalelor, institutie publica cu personalitate juridica, finantata din venituri proprii si din subventii acordate de la bugetul de stat, prin bugetul Secretariatului General al Guvernului; g) Departamentul pentru Relatii Interetnice, structura fara personalitate juridica, finantata prin bugetul Secretariatului General al Guvernului; h) Agentia Nationala pentru Romi, organ de specialitate al administratiei publice centrale, cu personalitate juridica, in subordinea Guvernului, finantat prin bugetul Secretariatului General al Guvernului." 29. La articolul 33, punctele IV si V vor avea urmatorul cuprins: "IV. Alineatul (3) al articolului 28 din Legea nr. 346/2004 privind stimularea infiintarii si dezvoltarii intreprinderilor mici si mijlocii, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 681 din 29 iulie 2004, cu modificarile si completarile ulterioare, se modifica si va avea urmatorul cuprins: "(3) Ministerul Finantelor Publice, in calitate de reprezentant al statului ca actionar majoritar al Fondului national de garantare a creditelor pentru intreprinderile mici si mijlocii, aproba anual, prin ordin al ministrului finantelor publice, politica de risc a Fondului." V. Ordonanta de urgenta a Guvernului nr. 23/2009 privind infiintarea Fondului Roman de Contragarantare, aprobata cu modificari prin Legea nr. 312/2009, cu modificarile ulterioare, se modifica dupa cum urmeaza: a) La articolul 5 alineatul (1), litera a) va avea urmatorul cuprins: "a) statul roman, prin Ministerul Finantelor Publice;". b) La articolul 10, alineatul (2) va avea urmatorul cuprins: "(2) Daca rezervele constituite potrivit alin. (1) nu acopera pierderea, diferenta urmeaza sa fie acoperita din bugetul de stat, in limita prevederilor bugetare anuale, prin bugetul Ministerului Finantelor Publice." c) Articolul 11 va avea urmatorul cuprins: " Art. 11. - Anual, pana la data de 31 mai, Ministerul Finantelor Publice prezinta Guvernului un raport privind activitatea desfasurata, precum si programul de activitate pentru exercitiul urmator."" 30. La articolul 33, punctul IX va avea urmatorul cuprins: " IX. Ordonanta Guvernului nr. 42/2004 privind organizarea activitatii sanitar-veterinare si pentru siguranta alimentelor, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 94 din 31 ianuarie 2004, aprobata cu modificari si completari prin Legea nr. 215/2004, cu modificarile si completarile ulterioare, se modifica dupa cum urmeaza: a) La articolul 66, alineatul (1) va avea urmatorul cuprins: "Art. 66. - (1) Autoritatea este condusa de un presedinte cu rang de secretar de stat si de 2 vicepresedinti cu rang de subsecretar de stat, numiti prin decizie a prim-ministrului." b) La anexa nr. 1, definitia Autoritatii Nationale Sanitare Veterinare si pentru Siguranta Alimentelor va avea urmatorul cuprins: Autoritatea Nationala Sanitara Veterinara si pentru Siguranta Alimentelor - autoritate de reglementare si control in domeniul sanitar-veterinar si pentru siguranta alimentelor, organ de specialitate al administratiei publice centrale, cu personalitate juridica, in subordinea Guvernului si in coordonarea ministrului agriculturii si dezvoltarii rurale."" 31. La articolul 33, punctul X va avea urmatorul cuprins: " X. Legea nr. 90/2001 privind organizarea si functionarea Guvernului Romaniei si a ministerelor, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 164 din 2 aprilie 2001, cu modificarile si completarile ulterioare, se modifica dupa cum urmeaza: a) La articolul 3, alineatul (2) va avea urmatorul cuprins: "(2) Din Guvern pot face parte: viceprim-ministri, ministri de stat, precum si ministri delegati, cu insarcinari speciale pe langa prim-ministru, prevazuti in lista Guvernului prezentata Parlamentului pentru acordarea votului de incredere." b) La articolul 15, litera d) va avea urmatorul cuprins: "d) secretarii de stat si subsecretarii de stat;"." 32. La articolul 33, dupa punctul XI se introduc doua noi puncte, punctele XII si XIII, cu urmatorul cuprins: " XII. Ordonanta de urgenta a Guvernului nr. 22/2009 privind infiintarea Autoritatii Nationale pentru Administrare si Reglementare in Comunicatii, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 174 din 19 martie 2009, aprobata prin Legea nr. 113/2010, cu modificarile si completarile ulterioare, se modifica dupa cum urmeaza: a) La articolul 3, literele a), d), e) si g) vor avea urmatorul cuprins: "a) de punere in aplicare a politicii si strategiei sectoriale elaborate de Ministerul pentru Societatea Informationala in domeniul comunicatiilor electronice, comunicatiilor audiovizuale si al serviciilor postale;............................................................................................... d) de elaborare de norme secundare specifice domeniului comunicatiilor electronice si al serviciilor postale; e) de reprezentare in organismele si organizatiile nationale, regionale si internationale, ca autoritate de reglementare in domeniul comunicatiilor electronice si al serviciilor postale, si de administrare a resurselor limitate din domeniul comunicatiilor electronice;.............................................................................................. g) de organ de decizie, in conditiile legii, in solutionarea de litigii dintre furnizorii de retele si/sau servicii de comunicatii electronice, in scopul asigurarii liberei concurente si al protectiei intereselor utilizatorilor pe pietele acestor servicii;". b) La articolul 10 alineatul (1), punctele 2, 4, 6, 7, 9, 11 si 12 vor avea urmatorul cuprins: "2. asigura, in calitate de autoritate de reglementare, reprezentarea in institutii si in organizatii internationale din domeniul reglementarii comunicatiilor electronice, comunicatiilor audiovizuale, echipamentelor radio si echipamentelor terminale de comunicatii electronice, compatibilitatii electromagnetice si serviciilor postale, sustinand in cadrul acestora politica si strategia nationala in domeniu, si poate primi mandat pentru a incheia acorduri internationale cu caracter tehnic;.................................................................................................. 4. pune in aplicare, in conditiile legii, acorduri internationale in domeniul comunicatiilor electronice, comunicatiilor audiovizuale, echipamentelor radio si al echipamentelor terminale de comunicatii electronice, compatibilitatii electromagnetice si serviciilor postale;................................................................................................. 6. elaboreaza propuneri de acte normative in domeniul comunicatiilor electronice, comunicatiilor audiovizuale, echipamentelor radio si echipamentelor terminale de comunicatii electronice, compatibilitatii electromagnetice, precum si in domeniul serviciilor postale, pe care le inainteaza Ministerului pentru Societatea Informationala, precum si propuneri de acte normative in domeniul alocarii si atribuirii frecventelor radio, pe care le inainteaza Secretariatului General al Guvernului; 7. avizeaza proiectele de acte normative prin care se emit reglementari cu privire la administrarea si gestionarea frecventelor radio, proiectele de acte normative prin care se reglementeaza organizarea si functionarea ANCOM, precum si alte proiecte de acte normative, la solicitarea Ministerului pentru Societatea Informationala;................................................................................................. 9. Implementeaza programe de asistenta financiara de la Uniunea Europeana in domeniul comunicatiilor electronice, comunicatiilor audiovizuale, echipamentelor radio si echipamentelor terminale de telecomunicatii, inclusiv din punctul de vedere al compatibilitatii electromagnetice si serviciilor postale, care vizeaza capacitatea institutionala a ANCOM;.................................................................................................. 11. urmareste si controleaza aplicarea prevederilor cuprinse in actele normative in vigoare sau in acordurile internationale in domeniul comunicatiilor electronice, comunicatiilor audiovizuale, echipamentelor radio si echipamentelor terminale de comunicatii electronice, compatibilitatii electromagnetice si serviciilor postale, luand masuri pentru prevenirea, inlaturarea si sanctionarea nerespectarii acestor prevederi, potrivit competentelor stabilite prin acestea; 12. solutioneaza litigii, in conditiile legii, intre furnizorii de retele si/sau servicii de comunicatii electronice, in scopul asigurarii liberei concurente si al protectiei intereselor utilizatorilor finali." c) La articolul 10 alineatul (2), punctele 11 si 201 vor avea urmatorul cuprins: "11. propune Guvernului spre adoptare TNABF, dupa obtinerea avizului conform al Comisiei Interdepartamentale de Radiocomunicatii pentru atribuirile cuprinzand benzi de frecvente radio cu utilizare guvernamentala sau a celor aflate in partaj guvernamental/neguvernamental;.............................................................................................. 201. elaboreaza norme tehnice, inclusiv privind exercitarea controlului respectarii unor obligatii in domeniul comunicatiilor electronice, comunicatiilor audiovizuale, echipamentelor radio si echipamentelor terminale de comunicatii electronice, compatibilitatii electromagnetice si serviciilor postale, precum si pentru utilizarea resurselor limitate din domeniul comunicatiilor electronice;". XIII. Legea nr. 255/2010 privind exproprierea pentru cauza de utilitate publica, necesara realizarii unor obiective de interes national, judetean si local, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 853 din 20 decembrie 2010, cu modificarile si completarile ulterioare, se modifica dupa cum urmeaza: a) La articolul 2 alineatul (3), litera a) va avea urmatorul cuprins: "a) Departamentul pentru Proiecte de Infrastructura si Investitii Straine, prin Compania Nationala de Autostrazi si Drumuri Nationale din Romania - S.A., respectiv Ministerul Transporturilor, dupa caz, direct sau prin Compania Nationala de Drumuri Nationale - S.A. pentru lucrarile de constructie de drumuri de interes national, Ministerul Transporturilor, prin Compania Nationala de Cai Ferate "C.F.R." - S.A, pentru lucrarile de constructie, reabilitare si extindere a infrastructurii feroviare publice, prin Societatea Comerciala de Transport cu Metroul Bucuresti "Metrorex" - S.A., pentru lucrarile necesare dezvoltarii retelei de transport cu metroul si de modernizare a retelei existente, prin aeroporturile de interes national, pentru lucrarile de dezvoltare a infrastructurii aeroportuare proprii, precum si pentru lucrarile derulate in perimetrul de dezvoltare a aeroporturilor privind constructia de drumuri, de infrastructura feroviara publica, prin administratiile portuare si/sau de cai navigabile, precum si institutiile publice din domeniul de activitate al transporturilor navale, pentru lucrarile de constructie, reabilitare si extindere a infrastructurii de transport naval, precum si pentru lucrarile portuare de transport feroviar si rutier;". b) La articolul 25, alineatul (2) va avea urmatorul cuprins: "(2) Proiectele cuprinse in programul Ministerului Transporturilor, Departamentului pentru Proiecte de Infrastructura si Investitii Straine, Ministerului Mediului si Schimbarilor Climatice, Ministerului Dezvoltarii Regionale si Administratiei Publice si Ministerului Economiei sau in cele ale autoritatilor administratiei publice judetene si locale, privind dezvoltarea de obiective de interes national, respectiv de interes judetean si local, sunt scutite de taxele catre Inspectoratul de Stat in Constructii prevazute de Legea nr. 10/1995 privind calitatea in constructii, cu modificarile ulterioare, si de Legea nr. 50/1991, republicata, cu modificarile si completarile ulterioare." c) Articolul 33 va avea urmatorul cuprins: " Art. 33. - Ministerul Transporturilor, Departamentul pentru Proiecte de Infrastructura si Investitii Straine, Ministerul Mediului si Schimbarilor Climatice, Ministerul Dezvoltarii Regionale si Administratiei Publice si Ministerul Economiei vor elabora normele metodologice de punere in aplicare a prezentei legi, care vor fi aprobate prin hotarare a Guvernului, cu avizul Agentiei Nationale de Cadastru si Publicitate Imobiliara."" Art. II. - (1) Se autorizeaza Ministerul Finantelor Publice sa introduca modificarile in structura bugetului de stat si in bugetele ordonatorilor principali de credite pe anul 2013 corespunzator prevederilor prezentei legi, la propunerea ordonatorilor principali de credite, in baza protocoalelor de predare-preluare (2) Se autorizeaza ordonatorii principali de credite sa detalieze modificarile prevazute la alin. (1), sa introduca modificarile corespunzatoare in anexele la bugetele proprii si sa le comunice Ministerului Finantelor Publice (3) Efectuarea modificarilor in executia bugetului de stat, in conditiile prezentei legi, se face de catre ordonatorii principali de credite pe baza instructiunilor elaborate de Ministerul Finantelor Publice in termen de 15 zile de la data intrarii in vigoare a prezentei legi (4) Protocoalele de predare-preluare se incheie in termen de 30 de zile de la data intrarii in vigoare a prezentei legi si cuprind prevederile bugetare, executia bugetara pana la data preluarii, posturile si structurile de personal preluate, patrimoniul aferent stabilit pe baza situatiilor financiare intocmite potrivit art. 28 alin. (1) din Legea contabilitatii nr. 82/1991, republicata, cu modificarile si completarile ulterioare, precum si celelalte drepturi si obligatii ce decurg din acestea (5) Pana la introducerea modificarilor prevazute la alin. (1) finantarea institutiilor carora li se modifica raporturile de subordonare sau coordonare potrivit prezentei legi se asigura din bugetul ordonatorilor principali de credite din care se finantau pana la data intrarii in vigoare a prezentei legi. Art. III. - La data intrarii in vigoare a prezentei legi: a) art. 1 alin. (2) lit. d), f), h) si j), art. 2 lit. f), art. 3 alin. (1) lit. a) pct. 4-6, 8-20 si 26, art. 7 alin. (2), (6) si (7), art. 8 alin. (1), art. 9 alin. (2), art. 13 alin. (1)-(3) si art. 24 din Ordonanta de urgenta a Guvernului nr. 30/2007 privind organizarea si functionarea Ministerului Internelor si Reformei Administrative, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 309 din 9 mai 2007, aprobata cu modificari prin Legea nr. 15/2008, cu modificarile si completarile ulterioare, se abroga; b) dispozitiile referitoare la domeniul administratie publica din cuprinsul art. 1 alin. (2) lit. b), art. 3 alin. (1) lit. a) pct. 1 si 22 si lit. c) pct. 1 si ale art. 9 alin. (1) din Ordonanta de urgenta a Guvernului nr. 30/2007, aprobata cu modificari prin Legea nr. 15/2008, cu modificarile si completarile ulterioare, isi inceteaza aplicabilitatea. PRESEDINTELE CAMEREI DEPUTATILOR VALERIU-STEFAN ZGONEA p. PRESEDINTELE SENATULUI, CRISTIAN-SORIN DUMITRESCU Aceasta lege a fost adoptata de Parlamentul Romaniei, cu respectarea prevederilor art. 75 si ale art. 76 alin. (1) din Constitutia Romaniei, republicata. Bucuresti, 28 martie 2013. Nr. 71. Ti-a placut acest articol? Da Like, Printeaza sau trimite pe Email! Votati articolul "Administratia publica se reorganizeaza. Vezi Legea nr. 71 din 2013!":Rating: Nota: 5 din 1 voturiFiscalitatea.ro Atentie contabili! Modificari importante privind TVA in 2017!
 Formulare Impozite Legea nr. 71/2013 Active Articole similareCe declaratii de venit s-au modificat in 2014?Completare Declaratia 010. Informatii obligatorii privind vectorul fiscal: descarca modelActualizare: Declaratie recapitulativa 390 privind livrarile sau achizitiile intracomunitareCalendar fiscal: Obligatii declarative cu termene in luna augustANAF: Indrumarea si asistenta contribuabililor in domeniul fiscalUltimele articoleDeclaratii cu termen-limita la 25 ianuarie 2014: Care sunt obligatiile contribuabililor?Stabilirea perioadei fiscale in sensul TVA pentru anul 2014: Ce declaratii depunem?ANAF modifica Decizia de impunere privind platile anticipate cu titlu de contributiiDeclaratia 205 a fost actualizata. Accesati programele de asistenta!Formular 012. Cine e obligat sa depuna din nou notificarea in 2014? Mai multe articole despre Formulare Impozite
 Articole similareMinisterul Finantelor a publicat noile reglementari pentru ordinul de plata in 2014Restituirea accizei la motorina. Ajutor de statPentru programatori, OMFP 835/2015 elimina criteriul specializarii absolvite pentru scutirea de impozitOrdinul nr. 1368/2014 in vederea despagubirii celor cu depozite la CECNoutati legislative: Se modifica si completeaza modalitatile de decontare a soldurilor din unele conturiUltimele articoleOMFP 247/2014 - Ratele de dobanzi practicate de Trezoreria Statului de la 1 martie 2014 Mai multe articole despre legea nr. 71/2013
 Articole similareParadisurile fiscale gazduiesc circa 8 la suta din averile lumiiTransgaz are de platit milioane de lei, dupa iesirea din NabuccoVineri, 30 martie, expira termenul pentru Raportarile anualePrejudiciu de 50 de milioane de lei identificat de inspectorii antifrauda in domeniul comertului cu materiale de constructiiTermen de plata si de depunereUltimele articoleIntocmirea dosarului preturilor de transfer. Ce riscam daca depasim termenul de predare?Ajustare TVA la inregistrare. Care sunt implicatiile fiscale?Regim TVA pentru transfer de ACTIVE. Cum se face inregistrarea in contabilitate?Ce acte cu incidenta fiscala au aparut recent?Tratament mijloace fixe la lichidare. Care sunt implicatiile fiscale? Mai multe articole despre active


type: other

text:
Augustas Gutautas » Homo Sovieticus. Sisteminis požiūris
 Autorius Augustas Gutautas 17:51 kategorijoje Kultūra,Mintys
 Lietuvos spaudoje ir tinklapiuose jau senokai vartojamas bene prieš dvidešimtmetį nukaltas terminas “Homo Sovieticus”, nusakantis mus, posovietinės erdvės gyventojus, keliaujančius link šviesaus vakarietiško rytojaus, tačiau dar mąstančius sovietinėmis kategorijomis ir atitinkamai besielgiančius. Visa tai – tik mūsų pačių apie save sukurtas stereotipas. Susikūrę šį stereotipą apie save, neišvengiamai susikuriame stereotipą apie kitus, apie juos, vakariečius – tuos, su kuriais save priešiname ir į kuriuos orientuojamės. Čia prasideda ilga ir sunki kelionė nuo vieno stereotipo prie kito. Kodėl ta kelionė tokia sunki?
 Atsakymą jau seniai yra pateikęs Šventasis Raštas, kuriame pasakojama, kad Mozė vedė savo tautą į Pažadėtąją Žemę keturiasdešimt metų. Kodėl keturiasdešimt, jei atstumas toks, kad jį net vėžlys įveiktų per metus? Turėjo išmirti senoji karta. Turėjo užaugti nauja, kuri būtų atsisakiusi senų pažiūrų, būdingų vergams. Šiais laikais visi procesai juda gerokai greičiau, nei Mozės laikais, tačiau kelionė nuo Homo Sovieticus link šviesesnio rytojaus vyksta labai lėtai. Šiuolaikinis mokslas pasufleruoja keletą atsakymų. Vienas tų mokslų yra sisteminis mąstymas.
 Sisteminis mąstymas. Kas tai?
 Sisteminis mąstymas (angl. systems thinking) yra teorija, sakanti, kad sudėtingus reiškinius arba, kitaip tariant, sudėtingas sistemas (pvz.: gamta, visuomenės, organizacijos, technologinės sistemos), reikia nagrinėti ne įprastu analizės būdu, o apjungus holistinį ir analitinį mąstymo būdus. Iš principo tai yra vakaruose būdingo analitinio mąstymo priešprieša. Analitiniam mąstymui būdingas redukcionizmas, kai sistema skaidoma į atskiras dalis, tos dalys nagrinėjamos, kaip mažesnės visumos, o išvados apie jas taikomos visai sistemai. Deja, šis analitinis mąstymas privedė prie nepageidautinų padarinių ir vienas ryškiausių to pavyzdžių yra globalinis klimato atšilimas.
 Sisteminis mąstymas pateikia alternatyvią teoriją, apibrėžia priemones ir būdus nagrinėti sudėtingas sistemas. Vienas pagrindinių šio mąstymo aspektų yra tai, kad atskiri sistemos komponentai veikia tam tikru būdu, būdami tam tikroje kombinacijoje ir žiūrint iš tam tikros pozicijos. Paprastas pavyzdys galėtų būti dviratis, analitinio mąstymo šviesoje nusakomas, kaip transporto priemonė, susidedanti iš dviejų ratų, grandinės, pedalo, vairo ir sėdynės bei rėmo. Sisteminis mąstymas pabrėžia ir tai, kad šie komponentai turi būti sujungti tam tikru specifiniu būdu, o skirtingas sujungimo būdas lemtų skirtingą dviračio veikimą. Svarbus ir subjekto, naudojančio dviratį, požiūris. Vienam tai gali būti susisiekimo, kitam – sporto, trečiam – bendravimo priemonė. Todėl nagrinėjant sistemas svarbu atsižvelgti į skirtingus požiūrius ir atskirų sistemos komponentų ryšius.
 Modeliai, stereotipai ir paradigmos
 Sisteminiame mąstyme yra labai svarbi modelio sąvoka, kuri nusako, kad žmonės realybę konstruoja susikurdami išorinio pasaulio ar objekto modelį, kuris atspindi tik svarbiausius objekto aspektus ar savybes. Taip yra todėl, kad žmogaus protas nesugeba įsisavinti visų detalių, o dažniausiai jų ir nereikia. Dažnai naudojamo modelio pavyzdys gali būti miesto planas, kuriame pateikiama tik gatvių struktūra, pavadinimai, rajonai, o kartais pavaizduojami ir žymesni objektai. Tačiau tai yra tik miesto modelis, kuriame nerasite pastatų aukštingumo, stogų spalvų ar kitų miestui būdingų atributų. Galimas ir kitoks miesto planas, kuriame pateikiamas, pavyzdžiui, oro užterštumas ar pažymėtos vietos, kur būdingi transporto kamščiai. Visa tai parodo, kad žmogus linkęs pasaulį suvokti kurdamas ir naudodamas supaprastintus modelius, o požiūriai į tą patį dalyką gali būti keli ir skirtingi.
 Vienas labiausiai paplitusių supaprastintų modelių yra stereotipai. Jie būdingi visiems žmonėms ir labai dažnai naudojami trumpam žmonių grupių ar tiesiog kitų tautų trumpam apibūdinimui. Dažnai stereotipai yra kritikuojami už tai, kad jie būna klaidingi ar net įžeidžiantys, bet nepaisant to jie egzistuoja ir yra naudingi dėl savo sugebėjimo sutalpinti esminę informaciją į keletą trumpų apibūdinimų. Galbūt todėl šiais laikais klesti reklamos ir viešųjų ryšių verslas, kuris remiasi būtent senų stereotipų griovimu ir naujų kūrimu.
 Moksliniuose sluoksniuose yra labai paplitęs ir plačiai naudojamas paradigmos terminas. Jis nusako tam tikrą pažiūrų sistemą, kuri būdinga keletui teorijų ar jas išpažįstančių mokslininkų. Paradigmos lemia tam tikrus sprendimus, mąstymo metodus ir netgi tai, kas konkrečioje teorijoje laikoma argumentu, o kas ne. Vienas pavyzdžių galėtų būti praėjusio amžiaus septintajame dešimtmetyje daryti Egipto mumijų tyrimai. Vokietijoje atlikus išsamius tyrinėjimus ant mumijų rasta tabako ir kokaino pėdsakų. Kadangi tuo metu vyravusi paradigma teigė, kad šios medžiagos yra išskirtinai būdingos Lotynų Amerikai, o šis žemynas atrastas tik mūsų eroje, tai pradžioje dauguma mokslininkų tiesiog numojo ranka į tyrimų rezultatus, teigdami, kad įvyko paprasčiausia klaida. Vėliau atlikti panašūs tyrimai Jungtinėje Karalystėje ir kitose valstybėse patvirtino, kad ant mumijų tikrai yra tabako ir kokaino. Vyravusi paradigma, nors iš pradžių trukdė priimti naujus faktus, buvo pakeista.
 Proto spąstai
 Modeliai, stereotipai ir paradigmos gerokai palengvina mūsų realybės suvokimą, tačiau neišvengiamai įvelia į vadinamuosius proto spąstus (angl. mind traps), kurie neleidžia pakeisti mūsų nusistovėjusio požiūrio ar verčia daryti klaidingas išvadas, remiantis jau įsitvirtinusiu modeliu. Šie proto spąstai būdingi tiek atskiriems individams, tiek organizacijoms, tiek ir visuomenėms. Grįžtant prie Homo Sovieticus, svarbu paminėti tai, kad šis terminas apibrėžia asmenį, užstrigusį senuose modeliuose ir nesugebantį įsisavinti naujų modelių, reikalingų tolesniam jo vystymuisi ar visuomenės gerovės siekimui. Modelių keitimas yra glaudžiai susijęs su mokymusi, o jis stringa dėl proto spąstų. Sisteminio mąstymo teorija apibrėžia tris esmines priežastis, kurios trukdo išsivaduoti iš šių proto spąstų ir priimti naujus modelius. Šios trys priežastys yra kritika, kaltinimas ir kaltės jausmas.
 Kritikuoti yra žmogiška ir įprasta. Tai turbūt vienas labiausiai šiais laikais Lietuvoje paplitusių užsiėmimų. Kritikos pilna laikraščiuose, interneto portaluose ir gatvėje. Tai taip pat nėra svetima žmonių tarpusavio santykiams. Kaip bebūtų keista, kritika būdinga net ir jiems – tiems, kurie nėra Homo Sovieticus. Tai nėra vien šiai žmonių rūšiai būdinga savybė. Tad kyla natūralus klausimas, kodėl kritika yra stabdis ir sėdėjimo proto spąstuose priežastis?
 Kritika parodo tai, ko mes patys norime ir siekiame, bet sau nepripažįstame. Mūsų užslėpti norai išsiveržia kritikos kitų atžvilgiu pavidalu. Pavyzdžių čia galima minėti daug. Muzikos ir pramogų pasaulio žvaigždės yra nuolat dergiamos visais įmanomais būdais. Politikai taip pat ne išimtis. Nors politikų darbas per daug svarbus, kad jo negalima būtų kritikuoti, tačiau Vytauto Landsbergio pavyzdys yra akivaizdus įrodymas, kad žmonės pavydi jam to, kad jis įeis į istoriją, kaip vienas žmonių, smarkiai prisidėjusių prie Tarybų Sąjungos griuvimo. Visi mes norime tokiais būti, norime, bet nepripažįstame, todėl ir kritikuojame.
 Kitas ne ką mažiau svarbus klausimas yra žydų klausimas ir kritika jų atžvilgiu. Štai, kad ir paskutinių dienų įvykiai, kai žydų rabinas, Vilniuje prižiūrintis archeologinius kasinėjimus, užpuolė lietuvių žurnalistą. Šį poelgį, kaip ir Lietuvos Vyriausybės sprendimą dėl kasinėjimo, smarkai kritikavo Artūras Račas savo tinklaraštyje, motyvuodamas tuo, kad žydai per daug sau leidžia, o lietuviai taip pat yra genocido aukos ir nusipelno pagarbos bei neturėtų keliaklupsčiauti prieš kitus. Tai bene geriausiai atspindi visos lietuvių tautos užslėptą, bet garsiai retai pasakomą norą – mes irgi kentėjom nuo žiauraus genocido, mus irgi žudė, mes irgi norim būti taip pripažįstami kaip žydai ir turėti tokias teises bei tokią įtaką.
 Kritikos ir užslėptų norų pavyzdžių galime vardinti labai daug, tačiau tai nėra esminis dalykas. Svarbiausia yra sau pripažinti, ko mes norime ir to siekti. Tada kritika kitų atžvilgiu sumažės ir atsiras daugiau jėgų konstruktyviam darbui ir geresnio gyvenimo kūrimui, nes varomi nepripažinto noro įtampos tik blaškomės vietoje ir drabstomės purvais.
 Kaltinimas yra panašus į kritiką, tačiau tai nėra tas pats. Kai mes ką nors kaltiname, mes priskiriame atsakomybę kitam už tai, kas laikoma nepriimtina ar neigiama. Kaltinimas yra ne tik puikus būdas susigadinti santykius, bet ir nukreipti žmogų tokia linkme, kad jis, užuot daręs ką nors gero ir pozityvaus, verčiau vengtų darymo, kad išvengtų kaltinimo. Kitaip tariant, žmogus atsistoja į gynybinę poziciją. Bet čia – ilgalaikė pasekmė.
 Yra dvi kaltinimo pasekmės, kurios suveikia iš karto, ir kurios yra labai svarbios Homo Sovieticus vystymuisi. Kai mes kaltiname kitą žmogų kažką padarius negerai, mes perkeliam visą atsakomybę jam. Tai reiškia, kad mes pasakome, kad neturime įtakos tam, kas įvyko. O jei mes norime ką nors pakeisti, mes turėtume prisiimti atsakomybę bei dalį kaltės sau. Antroji kaltinimo pasekmė yra ta, kad kaltindami kitus, mes nesimokome, kaip išvengti tos situacijos pasikartojimo. Mes atiduodame visą atsakomybę kitam ir nesimokome iš aplinkybių. Kitaip tariant, mes suverčiame viską kitam žmogui, organizacijai ar reiškiniui ir patys nebematome savęs ir to, kaip galime keisti situaciją.
 Kaltės jausmas yra ne kas kita, kaip kaltinimas, nukreiptas į save. Rezultatai yra tokie patys, o pavyzdys gali būti perdėtas lietuvių savikritiškumas, kai sakoma, kad mes nieko nesugebam, mes esam maži, susiskaldę ir patys kalti dėl visų blogybių. Arba patys kalti, kad išsiuntėm nemokšą dainuoti į Euroviziją, todėl ir nelaimėjom. Anglai turi tokį posakį “jei jautiesi dėl kažko kaltas, reiškia tu tai pakartosi”. Šis posakis įkūnija kaltinimo pasekmes – žmogus, jaučiantis kaltę, yra nesimokantis ir bejėgis kažką keisti. Svarbu pripažinti, kad visi mes klystame, ir viena kita klaida nepadaro mūsų blogesniais už kitus.
 Sunkus ir ilgas tas Homo Sovieticus kelias į šviesų rytojų, bet mes galime jį palengvinti atsisakydami proto spąstų, trukdančių judėti tolyn. Svarbu pripažinti sau ir kitiems savo norus, tada nustosime viską taip aršiai kritikuoti ir galbūt tapsime šiek tiek produktyvesniais. Jei prisiimtume šiek tiek kaltės sau už viską, kuo kaltiname kitus, patys galėtume kažką pakeisti ir nestovėti gynybinėse pozicijose, kaip ir nustoję beprasmiškai kaltinti save, taip skadindami savo neišmatuojamą kaltės jausmą. Taigi, laimingo kelio, Homo Sovieticus!
 Komentarų kiekis: 25
 # ep 26 Jul 2008 09:32
 Įdomus straipsniukas, ganėtinai gražiai ir tvirtai suręstas, malonu skaityti.
 Tik kažin kaip pats elgiesi su tuo sisteminiu mąstymu. Kaip jį naudoji savyje ir kaip tai vertini stebėdamas save iš pašalies.
 Tiesiog esu aprašęs vieną sisteminį požiūrį ( http://www.st-evoliucija.lt/book/9 ). Bus įdomu pajausti (daugiau ar mažiau) kaip pats žiūri į tai, kaip žiūri į save iš šono.
 # Augustas Gutautas 26 Jul 2008 11:19
 Šiek tiek per mažai žinau apie “Bendrąją Struktūros Evoliuciją”, bet kiek spėjau susipažinti, galiu pasakyti, kad ji stengiasi paaiškinti pasaulio veikimo principus. Sisteminis mąstymas pateikia būdus, kuriais galime pažinti pasaulį bei įvardija kliūtis, kurios mums trukdo tai padaryti.
 Sisteminis mąstymas man palengvina supratimą to, kas vyksta aplinkui, pirmiausia tuo, kad pateikia metodus, kaip pažvelgti į dalyką iš kelių pozicijų, o taip pat tuos, kurie leidžia įžvelgti dalyko aplinką bei sąveiką su ja. Taip pat labai padeda modelių ir proto spąstų koncepcijos – jos leidžia suprasti savo ir kitų žmonių mąstymo bei reakcijų į tam tikras situacijas vingius (pvz.: mes reaguojame į dalykus pagal iš anksto suformuotus modelius, mes reaguojame atsižvelgdami į aplinkinių nuomonę ir pan.). Svarbūs ir vizualiniai metodai (spray diagrams, mind maps, multiple-cause diagrams ir kt.), kuriuos naudoju nagrinėdamas situacijas.
 # vilnis 26 Jul 2008 19:53
 Geras straipsnis. Ir naudingas.
 Bet visgi: kuo gi kritika skiriasi nuo kaltinimo? Tiek kritikuojantis, tiek kaltinantis asmuo visą atsakomybę už “blogybes” priskiria kitam, galbūt nesąmoningai į jį projektuodamas savo norus ar troškimus, o gal savo trūkumus. Intuityviai jaučiu, kad kaltinimu gal galima būtų vadinti, kai projektuojami siekiai ir troškimai (aš visgi manau, kad tiek Landsbergio atveju, tiek Račo emocinio straipsnio atveju tonas yra labiau kaltinimo, nei kritikos). Kritika vadinčiau, kai kitame asmenyje, vietoje, santykiuose ir t.t. įžiūrima tai, ko nemėgstama savyje, savo aplinkoje.
 Ir dar norėčiau priminti tokį paplitusį mūsuose pomėgį: vaidinti auką. Nežinau, ar tai priskirtina Homo Sovieticus rasei (aš šiek tiek skeptiškai žiūriu į tokios rasės išskyrimą, nes minėtieji Tavo stabdžiai yra būdingi ir ne sovieticus, o pvz., kokiam nors Homo alzyrus Prancūzijoje), tačiau tai laikyčiau irgi viena iš didžiausių kliūčių keitimuisi. Kaip infantilumas, nusiteikimas vaidinti bejėgį ar auką, būtų įvardinti pagal sisteminio mąstymo teoriją?
 # Augustas Gutautas 26 Jul 2008 20:21
 Kritika yra tam tikrų neigiamų savybių subjektyvus priskyrimas kitam, tam tikra “spalva”. Kaltinimas yra atsakomybės perkėlimas, t.y. kaltės priskyrimas. Skirtumas labiau išryškėja, kai lyginam sąvokas “kaltė” ir “kritika”. Kaltė yra labiau apie atsakomybę, o kritika yra labiau apie vertinimą ir, galbūt, siekį pakeisti, pakoreguoti, nors šį veiksmą labiau reikėtų vadinti konstruktyvia kritika ir šiame kontekste nepriskirti prie stabdžių.
 Aukos vaidinimas yra labai puikus pavyzdys. Ir tai yra ne kas kita, kaip kaltinimas, t.y. mes kaltiname kitus dėl to, kokiais patys tapome. Esame nuskriausti, o dėl to yra kalti kiti.
 Sutinku, kad šie stabdžiai yra būdingi ir daugiau “Homo” rūšių ir kiekvienam individui, taigi, ir Homo Sapiens. Homo Sovieticus yra viena iš jų, tiesiog šiame straipsnyje šneku apie tai, kas mums artimiausia.
 # ep 27 Jul 2008 10:06
 Šiaip veikimo principai (BESTEV‘e) ir sisteminis mąstymas ar požiūris esmėje reiškia tą patį. Tik mano minima teorija yra globalesnė. Sakykim “Homo Sovieticus” yra socialinis tipas, jis globalesnėje (BESTEV) sisteminėje išraiškoje yra viena iš bendruomenės dalių. Savo ruožtu bendruomenėje yra įvairiausių veiklų: mokslinių, meninių, kultūrinių, socialinių ir t.t. Jos be abejo vienaip ar kitaip susiję, kad ir per atskirų individų veiklą ir pan. Individus savo ruožtu galima skaidyti į organus, atomus ir t.t. Atomai savo ruožtu gali sudaryti tiek įvairias gyvybės formas, tiek žvaigždynus ir t.t.
 Ir visame šiame BESTEV leidžia modeliuoti įvairiausius ryšius tiek horizontalius ar
 vertikalius, tiek privalomus, tiek ne, racionalius ar ne, jų sistemines įtakas kitoms
 sistemoms ir t.t. ir t.t.
 Tik pačio naudojamas sisteminis mastymas yra daugiau vietinis, „mažo perimetro“ įrankis jei jį lyginti su ganėtinai globalia BESTEV sistema ar jos galima homocentrine orientacija. Todėl pačio apibrėžiamas sisteminis mastymas visiškai ir lengvai įsilieja į didesnę sistemą. Tuo pačiu didesnioji sistema daro įtaką (kartais efektyvią) mažesniajai ir atvirkščiai mažosios sistemos įžvalgos tuo pačiu irgi kažkiek tinka/pritaikoma ir stambesnei sisteminei veiklai.
 Žodžiu čia yra aibė įvairiausių pozityvių sąveikų ieškant optimalių sprendimų (tame tarpe einant ir į mažas „vietines“ sistemas).
 P.S. Šliejantis prie BESTEV sisteminio mastymo pačio minimų proto spąstų kaip ir nebelieka ar jie ženkliai sumažėja.
 Keletas to argumentų:
 Proto spąstų įtaka mažėja iš vienos pusės jau vien dėl pačios sistemos globalumo, iš kitos pusės ji verčia daugiau mokytis kiekvienoje gyvenimiškoje situacijoje, o ne tik studijuoti kažką atskirose (pvz. universitetinėse) patalpose.
 Dėl kritikos. Jei BESTEV teikia visų sprendimų išklotines (atskiruose lygiuose), tai ji formuoja ir įprotį ieškoti to geriausiojo (nors tai irgi proto spąstai, bet...) ar tiesiog verčia pirma ieškoti pozityvo.
 Dėl kaltes jausmo. Negaliu pasakyti kiek BESTEV turi masinio poveikio (tiesiog ji nėra tiek žinoma, kad daryti kažkokias išvadas), bet jos prigimtis (gilesnė jos analizė) nenuteikia savęs susireikšminimui. Tuo karts nuo karto pavyksta išvengti emocinio (nepamatuoto, devalvuojančio atskirus aspektus) vertinimo.
 Dėl kaltinimo. Gal kaltinimai vėlgi randasi ir iš vienokio ar kitokio susireikšminimo (pvz. sureikšminam tą nuostatą jog – esam maži vietoj to, kad būtum dideli). Šiaip nesant to gan natūralu tiesiog ieškoti kažkokio pozityvaus sprendimo išeičiai iš kažkokios konkrečios padėties.
 # Arnoldas 28 Jul 2008 13:24
 “Mozė vedė savo tautą į Pažadėtąją Žemę keturiasdešimt metų. Kodėl keturiasdešimt, jei atstumas toks, kad jį net vėžlys įveiktų per metus? Turėjo išmirti senoji karta. Turėjo užaugti nauja, kuri būtų atsisakiusi senų pažiūrų, būdingų vergams”.
 Labai abejotinas teiginys. Turėjo išmirti. Kas taip pasakė, kad “turėjo”?
 Ar neteko pačiam klaidžioti su kokiais save sureikšminusiais bendražygiais, iš kurių kiekvienas “žino kelią”? Su tokia komanda ir keliavo Mozė. Kadangi kiekvienas žino kelią , tai tas tikrai žinantis ir galintis nuvesti per 1 metus yra kvailinamas. Niekas neturėjo išmirti, bet kaip aiškėja – visi buvo “svarbiausi”.
 Tas pats dedasi ir dabar. Galima ateiti prie laimės greičiau, bet kai kiekvienas “žino kelią”, tai kelionė užtrunka o nesutarimai – tik auga.
 Nesvarbu, kaip pavadinsi mąstymą, svarbu, kad jis būtų išgirstas.
 Mozės negirdėjo 40 metų.
 # Slyvanosis 28 Jul 2008 13:36
 Lietuvos istorinis kelias per “dykumą” jau tęsiasi antrą dešimtį metų. Su apgailestavimu konstatuotina, kad lietuviškieji mozės pastarąjį dešimtmetį pasižymi ryškiausiomis Homo Sovieticus savybėmis. Proto spąstuose įstrigę vedliai įtikėjo į miražus, kad jie išsilaisvimo iš ano laikmečio mąstymo stereotipų ir visom išgalėm bando tai įrodyti Tautai. Negatyvioji, nekonstruktyvioji kritika ir kaltinimai oponentams, kad dėl jų kenkėjiškos veiklos dar nesame Pažadėtoje žemėje, o vis toje pačioje nuo sausros nykstančioje oazėje, yra akivaizdūs minties sustabarėjimo požymiai. Tiesa sakant, kaltės jausmo Tautos vedliams prikišti negalime. Duoto žodžio, įsipareigojimo nevykdymas jie nesukelia gaužaties, bet sudaro pagrindą kritikuoti ir kaltinti kitus.
 Sisteminiu požiūriu vertinant susidariusią situaciją, darytina išvada, kad iš Homo Sovieticus sindromo pavyks išsivaduoti tik kai Tautos vedliais taps naujojo mąstymo politikai.
 # Augustas Gutautas 28 Jul 2008 14:06
 Nesakau, kad išmarinti pakeleivius buvo Mozės tikslas, bet, kol tai neįvyko, niekas nepasiekė tikslo.
 Čia kalbu apie lietuvių kultūrą ir visuomene bendrąja prasme, ne vien apie politikus. O, šnekant apie juos, viena pagrindinių minčių ir yra ta, kad mes kaltindami politikus, nusimetame atsakomybę nuo savęs, paprastų piliečių ir perkeliam savo “mozėms” visą kaltę. Ne mes kalti, kad mes dar nesame Pažadėtoje žemėje, o “jie”. Šie proto spąstai trukdo mums suvokti, ką mes patys galime padaryti ir imtis veiksmų.
 # Arnoldas 28 Jul 2008 14:45
 Ne kol tai neįvyko, o kol nepripažino, kad Tiesa yra viena ir ją žino Mozė. Mat jei būtų nepripažinę, tai ir antrą kartą tektų “išmarinti”, ir trečią ir dar bala žino kiek – nauja karta niekaip negarantuoja “teisingo požiūrio” ir gal nereikia sutapimo vadinti dėsningumu... Taip ir yra su “požiūriais” – kol jie priešpastatomi Tiesai, tol klaidžiojimai ir “išmirimai” tęsis. Galima išradinėti dar milijonus požiūrių, tačiau Tiesa visada lauks PRIPAŽINIMO ir tai ir yra tiesus kelias.
 # ep 28 Jul 2008 15:29
 Hmm... ar jau taip paraidžiui reikia ir priimti tą Mozės kelionę, gal nors kiek galima į tai žiūrėti ir metaforiškai
 O tiesų yra aibė: oligarchų, vidutiniokų, skurdžių, tavo, mano..., tad kur ta išvestinė Tiesa daugiau randasi jei ne mūsų visų kompromise...
 # Augustas Gutautas 28 Jul 2008 15:58
 Va būtent. Vienos Tiesos skleidėjų vardai, likimai bei jų skleistų “tiesų” pasekmės yra puikiai visiems žinomos. Hitleris, Stalinas, Pol Potas, Paksas, you name it. O jei šnekame apie religines tiesas, tai tada reikėtų šnekėti apie tikėjimą, o ne apie žinojimą.
 # Arnoldas 28 Jul 2008 16:03
 Na, tenka priimti, nes tos kelionės rezultatą matome akivaizdžiai – ne sudėtinė ir kompromisinė tiesa išvedė, bet Mozės rodomas kelias. Antraip, kogi tada mokytis, jei net ir tuos dalykus imame kvestionuoti?
 Tai, ką darome su kompromisinėmis “tiesomis” yra ne kas kita kaip Babelio bokšto statyba – lyg ir artėjam prie Dangaus, bet kuo labiau artėjam, tuo labiau nesusikalbam, kol galų gale susimaišo kalbos visai ir ant tiek, kad paties bokšto statyba žlunga. Daugybė “tiesų” ir “požiūrių”, o rezultatas – apgailėtinas – griuvėsiai. Pasirodo, kad kompromiso keliu suręstas projektas nepastatomas...
 Bet kas įdomu, jei visitik remtis Šventuoju Raštu – kai iš dangaus atsiųsta Šventoji Dvasia – viena visiems, visi su visais susikalba, kad ir kokios tautybės bebūtų.
 Taigi, remtis reiktų tuo, kad tiesa yra viena, o ne išvestinė iš daugelio “tieselių”.
 Taip pat ir tiesė – ji nėra daugybės tieselių kompromisas. Ji yra tiesi todėl., kad yra tiesė.
 Taip pat ir su požiūriais – taip iš tiesų yra vienas vienintelis požiūris, o vat mūsų problema yra jį atrasti, o ne išradinėti kiekvienas savo.
 # Slyvanosis 28 Jul 2008 19:26
 Politikai yra tautinės kultūros produktai.
 Lietuviškomis raudomis, kaip unikaliu tautos kultūros palikimu, žavėjosi ne vienas užsienietis tautosakos tyrinėtojas. O rūpintojėlis prie kiekvieno lietuviško koplytstulpio? Tai užkoduota mumyse. Aimana, rauda, kaltė... Kur gi giesmės ir sagos apie karžygius ir užkariavimus (Rolando giesmė, Kalė Vala)?
 Lietuvos valstybės istorija nuo seniausių laikų perpinta intrigomis tarp savų, pasibaigusiomis svetimųjų naudai.
 Kuomet lietuvių tautą vedė “Mozė” Justinas Marcinkevičius (su “Mindaugu”, “Mažvydu” etc.), buvom vieningi. Kai įžengėm į finansinio materializmo fazę, lietuvių sielų gelmės užsivėrė. Įsivyravo kultūrinis ir politinis kičas. Kaip anuomet naujojo žemyno čiabuviai už ugninio vandens butelį konkistadorams atseikėdavo luitus aukso, taip dabar mūsų tautiečiai už vakarietiškus blizgučius arba šlamančius pasiryžę atiduoti (suniokoti, kaip Neringą ar Vilniaus naujamiestį) visas šimtmečiai kauptas vertybes.
 Net per paskutinįjį penkiasdešimtmetį iki Nepriklausomybės atstatymo sukauptas intelektualinis tautos turtas buvo paleistais vėjais. Kur aukštosiomis technologijomis garsėjusi Lietuva (pvz. puslaidininkių prietaisų gamyba)? Kur žmonijai nežinomų kometų atradėjai? Ten – LTSR... Ištikimiausi savo pasirinktai profesijai išvyko į kembridžus ir oksfordus, kiti pesikvalifikavo į muitininkus, turgaus prekeivius, stalius, politikus... Specialistų sluoksnis išnyko. Išnyko ir tautos kultūros sluoksnis.
 Nenorėčiau dejuoti ir rypauti dėl ateities. Kiekvienas esame savo laimės kalvis. Tačiau manau, kad kolei dabartiniai tautos vedliai nebus pašalinti, tol suksime ratus aplink tą pačią kopą.
 # komunistas 28 Jul 2008 19:40
 Papasakosiu jums apie zoologijos sodą
 pavadinimu Lietuva
 kur rusai pasėjo tokią sėklą
 užaugo vaikelis petriukas-spaliukas
 po lenino portretu
 jam kartojo “sovetskaja samaja luchiaya”
 dirbk sūneli – statyk komunizmą ir tu
 dirbo jis uoliai
 lietuvis būdams gėrė kaip rusas taip pat
 vergavo nomenklatūrai
 bet rėkdavo “kapitalizmas blogis” kaip mat
 jis homo sovieticus – tobulas mankurtas
 homo sovieticus – vergas galvoje
 homo sovieticus – bolševikų jis sukurtas
 užveisė jų čia ta suknista sistema
 daug jų prisiveisti nespėjo
 ir žiūrėk pabiro Berlyno siena, plytos
 atėjo devyniasdešimtieji
 ir komunizmas sugriuvo taip ir nepastatytas
 bet durnino jį ir vėl –
 jis rinko tuos pačius po vardu LDDP
 kentė laukinį kapitalizmą o mintyse:
 “prie ruso buvo geriau, šlovė TSKP!”
 homo sovieticus – tobulas mankurtas
 priveisė jų čia ta suknista sistema
 homo sovieticus – už uspaskichą balsuoją
 homo sovieticus – lipa ant grėblio ir kartoja
 homo sovieticus – vo **et ***nia!
 (pabaigos cenzūra: homo sovieticus – “prie ruso buvo geriau, šlovė TSKP!”)
 # vilnis 29 Jul 2008 08:19
 Alegorijos ir metaforos yra tuo populiarios, kad kiekvienas jas gali išsiaiškinti pagal savo pažiūras, įsitikinimus ir tikėjimą
 Man Mokytojo Mozės kelionė su avių banda – savo tautiečiais reiškia, kad Mozė tuos vargšelius vedžiojo po dykumą tol, kol tie spjovė į visokius vadovavimus ir pradėjo mąstyti savarankiškai. Taip Mokytojas įvykdė savo užduotį: išmokino tautą patiems būti atsakingais už savo dabartį ir ateitį.
 Pas mus kol kas matau daug aimanų dėl: 1) šlovingos praeities, 2) netikusių vadų, 3) niekšingų priešų, kurie, beje, ypač pagadino mūsų tauriuosius žmones. 😉
 Dar nepasiruošę mes gyventi savarankiškai. Gaila tik, kad klajojame ne dykumoje, o palyginti ramioje ir saugioje pasaulio dalyje. Tai gali užsitęsti.
 Tačiau sisteminio mąstymo supratimas turėtų padėti jaunajai kartai, jau bandančiai ieškoti išeities. Labai linkiu sėkmės.
 # Augustas Gutautas 29 Jul 2008 08:51
 Labai geras apibendrinimas.
 Prireikė net 40 metų išmokti savarankiškai mąstyti. 40 metų yra tas laikas, kai keičiasi mąstymas, vertybės ir patys žmonės. Jei neklystu net pats Mozė nepasiekė Pažadėtosios žemės.
 O tos mūsų aimanos ir yra ne kas kita, kaip kitų kritika ir kaltinimas dėl mūsų pačių problemų. Užuot nustoję kaltinti kitus, galėtume prisiimti dalį kaltės sau ir kažką keisti. Užuot kritikavę vieni kitus, galėtume pripažinti savo užslėptus, neišsakytus norus bei dalykus ir jų siekti.
 Tik nemanau, kad ieškoti išeities reikia vien jaunajai kartai – tai mūsų visų tikslas.
 # Slyvanosis 29 Jul 2008 13:21
 Mane glumina jūsų frazės: “reikia kažką keisti”, kažko siekti...
 Daugumai žinoma, kas mūsų visuomenėje yra negerai. Bet pavienių žmonių pastangų nepakanka. Valdančių savanaudiškumas nėra vien Lietuvos bėda. Prisiminkime rytietišką pasaką apie drakoną: “Drakonas mirė, tegyvuoja drakonas!” Keisti padėtį gerėjimo linkme reikia sutelktų daugelio pastangomis. Sisteminio mąstymo pavienių mąstytojų laukia Jono Krikštytojo likimas.
 Inteligentijos sluoksnis, kuriuo rėmėsi Sąjūdis, vesdamas į nepriklausomybę, išskaidytas ir sumenkęs (skaitlingumu bei kokybe). Į valdžią daugelyje atvejų prasibraunama ne intelekto jėga, bet finansine galybe (reginiais, dalinant duoną ir vyną).
 Kaip bebūtų skaudu, turime pripažinti, kad fundamentaliojo islamo karalystėse (JAE, Saudo Arabijoje etc.) monarchai labiau rūpinasi savo tautos žmonėmis, negu Lietuvos Seimas ir Vyriausybė.
 Kas išmatuos žalą valstybei ir visuomenei dėl prekybininkų monopolinio klano (VP) susiliejimo su energetikų monopoliniu klanu (LEO)? Kaip priversti liberalizuoti monstrą ir išlaisvinti intelektą bei verslumą šiuose ekonomikos segmentuose? Kaip pasiekti, kad mažmeninėje prekyboje suklestėtų mažosios šeimyninės parduotuvėlės? Kaip organizuoti atsinaujinančių ir alternatyvių energijos šaltinių jėgainių tinklą ir tapti mažiau priklausomais nuo naftos bei dujų tiekėjų?
 Mano nuomone, pirmas ir svarbiausias tikslas – pakeisti tautos vedlius. Antraip Pažadėtoji žemė liks dykumos miražu.
 # vilnis 29 Jul 2008 16:10
 Na mat, geriausias pavyzdys, kad ne visų tikslas yra keisti mąstymą.
 Duokit vadus ir monarchus, kad rūpintųsi savo liaudimi, pasakytų ką daryti, nubaustų bloguosius ir paglostytų geruosius. 😉
 # vilnis 29 Jul 2008 16:29
 Štai paimkim pavyzdį tų žmonių, nuoširdžiai pasipiktinusių neskaidriu Leo sukūrimu. Tai ar nors pirštą pajudinot, paprotestavot, besipiktinantieji? Atsimenu, mane tada labai paveikė Račo pasiūlymas nustoti pirkti Maximoje – tegul Maximos berniukai pajunta, kad neskaidrus verslas nebus toleruojamas paprastų žmonių. Taigi, atsisakiau tų visų Maximų ir pamačiau, kad nieko nepraradau. Kitos parduotuvės ne blogesnės, o gal net geresnės. Ir visai nebuvo sunku. Ar daug žmonių taip protestavo? Ar jau subankrutavo Maximos, praradusios pirkėjų srautą? Ar gerieji monarchai ir valdovai turėjo tas parduotuves bausdami Maximą uždaryti? Viskas priklauso nuo mūsų, o mes tik dejuojam, bet toliau visi patenkinti žygiuoja į Maximos parduotuves.
 Apie priklausomybę nuo naftos ir dujų net tingiu šnekėti.
 # Slyvanosis 29 Jul 2008 23:28
 Vilnie, Vilnele! Taip ir nesupratom viens kito. Jeigu jūs sisteminį mąstymą suvokiat tik kaip savo asmeninių tikslų siekimą: “kad tik man būtų gerai, o kiti tepasiunta”, tai tokių “mąstytojų” prištabeliuota visų lyg “valdiškuose namuose”.
 Ar tamista žinote, kad LEO valdybos nariams mokami neteisėti atlyginimai? Į mano pastabas dėl šito fakto oficialūs asmenys nereaguoja. Mes su jumis mokame nepagrįstai didelę kainą už elektros energiją. Kodėl aš turėčiau apsimetnėti, kad man tai patinka? Į MAXIMĄ galima neiti, bet tamsoj skendėti atsisakius elektros, ne vienas ir tas pats.
 Ką jūs besamprotautumėte apie valdovus ir vadovus, įstatymus leidžiančioji ir vykdomoji valdžia, ignoruojanti įstatymus, neverta pagarbos. O šeichai ir emyrai nedalina labdaros, o investuoja į šalies gerbūvį, tai yra sudaro sąlygas pasireikšti privačiai iniciatyvai.
 Nevadinkit konformizmo sisteminiu mąstymu. Grįš bumerangu per pakaušį...
 # vilnis 30 Jul 2008 08:57
 Tie oficialūs asmenys, kurie nereaguoja į Tamstos pastabas, kas tokie? Ūkio ministerija? Prokuratūra? Ar žurnalistas Račas? 😉 Ir vėl jūs apie tą patį: tegul kiti tvarko, aš savo padariau – pakritikavau.
 (beje, dėl Tamstos aiškinimų apie atlyginimus valdybos nariams aš labai abejoju, tuo labiau, kad ir Jūsų nurodytame advokatų kontoros atstovo straipsnyje buvo pasakyta maždaug taip: “valdybos nario santykių su bendrove pagrindas nėra tiksliai reglamentuotas”. T.y., įstatyme yra skylė ir ja naudojamasi. Ir net, kiek žinau, daugelyje bendrovių, ne tik Tamstos paminėtoje Leo LT.)
 Dabar kitas dalykas: ar šnekame apie vadus ar apie valdžią? Panašu, kad valdžią jūs laikote mokytojais ir karaliais. Vykdomoji valdžia yra žmonių rinktų atstovų suformuotas biurokratinių funkcijų vykdytojas. Iš jos reikia reikalauti, o ne laukti, kad nuvestų į kokią pažadėtąją žemę. Viską sprendžia rinkėjai. Kol rinkėjai pagarbiai lauks, kad juos kažkur nuvestų, tol ir vaikščiosime dykumoje.
 # ep 30 Jul 2008 11:40
 —– ——————————————-
 Šiaip manau Mozės kelionės aprašymas turi daugiau socialinę, bendražmogišką vertę. O ta religinė vertė gal nėra esminė (spėju, kad įvairiausiose religijose yra kažkas panašaus aprašoma, nes bendražmogiški dalykai ir „Afrikoj“ bendražmogiški dalykai).
 Kodėl Mozė tiesiog nepalaukė kol jo vedamos moterys pastos, pagimdys sekančią kartą, tada nepaliko senosios kartos vidury dykumos likimo valiai, o tos naujosios kartos neatvedė už keletos metų į kelionės tikslą. Pasirodo kažko vertas ir senosios kartos spurdėjimas :). Tai lyg ir reikštų, kad ir Mozė darė aibę kompromisų su realybe.
 Kaip ir kompiuteris prieš tavo akis yra aibės kompromisų padarinys, jei kažkada beždžionė nebūtų paėmus pagalio į rankas... Niutonas, Einšteinas neieškoję netikslumų, kompromisų...
 Šiaip proto spąstams galima rasti ir kitų atitikmenų. Vienas tokių būtų su(si)reikšminimas. Gal tiesiog neverta kažką pernelyg sureikšminti: savo nuomonę, pasirinktą analizuoti aspektą ir t.t., nes tada labai greitai ir akivaizdžiai nebesueina į vieną visi loginiai galai.
 # Slyvanosis 30 Jul 2008 16:49
 to Vilnis. Va matot, jūs Račo tinklapyje radote mano pastangų nesutikti su akivaizdžia neteisybe pėdsakus. Formalia teisine prasme, aš kaip privatus asmuo neturiu jokių galimybių ginčyti privačių juridinių asmenų valdymo organų sprendimų. Apie šią problemą neformaliai kalbėjausi su Seimo nariais, tačiau tai vėl gi ne jų “daržas”. Ketinu kreiptis pagalbos į vartotojų teisių gynėjus, gal jiems pavyks išjudinti klausimą.
 Kita vertus, įstatymo netobulumų ir neapibrėžtumų taisymas yra išimtinė Seimo prerogatyva. Įsatymų aiškinimas ir tikrinimas, ar jie atitinka Konstitucijai, yra išmtinė teismų teisė. Skųsti Konstituciniam teismui aš negaliu. Skųsti Ūkio ministerijai – tas pats, kaip prašyti vilko nemedžioti avių. Dauguma ministerijų klerkų yra valstybės kontroliuojamų AB’ų ir UAB’ų valdymo organų nariai, gaunantys savo “dalį”.
 Servanteso knygos herojum jaučiuosi bandydamas išsiaiškinti aplinkybes, kurios, mano galva, yra piktnaudžiavimo tarnyba atspindys ir su kuriomis visuomenė neturėtų taikstytis.
 # ep 31 Jul 2008 10:21
 Na, laikas, ko gero bet kuriuo atveju, parodys ar tikrai mums dar 20 metų reikia klajoti kol bent kiek padoriau aplinkui apsitvarkysime .
 Žinoma vietoj kritikos, kaltinimų, kalčių sau yra žymiai geriau ieškoti kažkokių veiksmingų ir racionalių idėjų visumos.
 (Nors svarbu ir detalės kaip daro Slyvanosis / 30 Jul 2008 16:49 /.
 Galima bandyti kažkokio daugiabučio devinto aukšto antros nuo krašto palangės dėmelę nuvalyti, galima ir pažiūrėti ar to pastato langai vienas kito atžvilgiu ne kreivai sudėti ir ar aplamai ar tas pastatas turi visus pamatus).
 Kad išeities reiktu ieškoti vien kuriai nors kartai tai irgi būtų aspekto sureikšminimas ar proto spąstai, nes kai kiekvienas individas yra unikalus, juos grupuoti pagal vieną požymį (duotu atveju) nėra labai rimta ar funkcionalu.
 # Slyvanosis 31 Jul 2008 17:10
 to # ep 31 Jul 2008 10:21
 Nemanykit, kad aš “užsiciklinau” dėl LEO. lt valdybos narių atlyginimų. Pateikiau pavyzdį, kad abstrakčių idėjų apie geresnę būtį įgyvendinimas reikalauja atlikti konkrečius veiksmus, smulkius ir ne visuomet malonius darbus.
 Jeigu, anot jūsų, namo langai kreivi, vaizdelis – nekoks. Architektas, suprojektavęs tiesius langus, bet brokdarių statybininkų papirktas, sutiko priimti namą. Bet gyventojai nepatenkinti. Arba jie su tuo susitaiko, arba imasi taisyti. Net tokiam nesudėtinga darbui atlikti gyventojai privalės laikytis teisės aktuose nustatytos tvarkos: įrodyti, kad langai įstatyti nekokybiškai; reikalauti, kad brokdariai pataisytų defektus arba pataisyti langus patys ir prisiteisti remonto išlaidas etc.
 Idėjų visuma, kad aš pats ir architektas, ir statybininkas, ir gyventojas gali būti įgyvendinta tik virtualiame pasaulyje, bet ne realiame gyvenime.
 Platono sukurtas idealios valstybės modelis egzistuoja tūkstantmečius, tačiau realus pasaulis per tą laikmetį nedaug prie jos tepriartėjo.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 E1994P0006
 Beroep, ingesteld op 13 juni 1994 door Reinhard Helmers tegen de Toezichthoudende Autoriteit van de EVA en het Koninkrijk Zweden (Zaak E-6/94)
 Publicatieblad Nr. C 051 van 02/03/1995 blz. 0005 - 0005
 Beroep, ingesteld op 13 juni 1994 door Reinhard Helmers tegen de Toezichthoudende Autoriteit van de EVA en het Koninkrijk Zweden (Zaak E-6/94) (95/C 51/06)Op 13 juni 1994 werd door Reinhard Helmers, ingezetene van Lund, Zweden, beroep ingesteld bij het EVA-Hof tegen de Toezichthoudende Autoriteit van de EVA en het Koninkrijk Zweden.Verzoeker eist dat het Hof:1. Het Koninkrijk Zweden gelast:a) een einde te maken aan de tegen de verzoeker gerichte discriminatie,b) verzoeker zijn positie aan de universiteit van Lund terug te geven,c) verzoeker volledig schadeloos te stellen overeenkomstig de collectieve arbeidsovereenkomst,d) de benodigde bijdragen voor de sociale zekerheid en het pensioen te betalen ene) rente te betalen overeenkomstig de toepasselijke Zweedse wet;2. Verklaart dat de Toezichthoudende Autoriteit van de EVA inbreuk heeft gemaakt op artikel 37, tweede en derde alinea, van de Overeenkomst tussen de EVA-Staten betreffende de oprichting van een Toezichthoudende Autoriteit en een Hof van Justitie door niet binnen twee maanden na de indiening ervan een besluit te nemen over zijn klacht;3. De beschikking van de Toezichthoudende Autoriteit van de EVA van 20 juli 1994 om de zaak van verzoeker tegen het Koninkrijk Zweden inzake ongerechtvaardigde discriminatie te sluiten omdat deze kwestie buiten de taak van de Toezichthoudende Autoriteit zou vallen, nietig te verklaren overeenkomstig artikel 36, vierde alinea, van de Overeenkomst tussen de EVA-Staten betreffende de oprichting van een Toezichthoudende Autoriteit en een Hof van Justitie.


type: wikipedia

text:
Robálaí, fuadaitheoir, smuigléir agus dúnmharfóir Indiach ab ea Koose Muniswamy Veerappa Goundan, nó Veerappan (18 Eanáir 1952 – 18 Deireadh Fómhair 2004). Dacoit a thugtar ar a leithéid de choirpeach san India. Nuair a bhí sé ocht mbliana déag, chuaigh sé le póitseáil agus le robálaíocht mar shlí bheatha, agus ina dhiaidh sin, thosaigh sé ag fuadach daoine mór le rá agus ag éileamh airgid mar dheachú a bhfuascailte. Bhí sé ag rith damhsa taobh istigh de chríocha trí stát Indiach, mar atá, Tamil Nadu, Karnataka, agus Kerala. Bhí sé de chlú air go raibh sé cosúil le Robin Hood agus na bochtáin ag cabhrú leis in éiric na maitheasa a rinne sé dóibh, ach dealraíonn sé gurbh í an eagla ba mhó a mheall an chuidiúlacht uathu.
 Mharaigh tascfhórsa speisialta na bpóilíní de chuid Stát Karnataka é ar an ochtú lá déag de Mhí Dheireadh Fómhair sa bhliain 2004, i stát Tamil Nadu.
 An India
 Daoine a rugadh i 1952
 Básanna in 2004