text:
 31.7.2010
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 200/38
 Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav Internetis:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 125 – Ühtsed sätted mootorsõidukite tüübikinnituse kohta seoses mootorsõidukijuhi eesmise vaateväljaga
 Sisaldab kõiki kehtivaid tekste kuni järgmiste kuupäevadeni:
 eeskirja algversiooni 1. täiendus – jõustumise kuupäev: 3. veebruar 2008
 eeskirja algversiooni 2. täiendus – jõustumise kuupäev: 19. august 2010
 SISUKORD
 EESKIRI
 1.
 Kohaldamisala ja eesmärk
 2.
 Mõisted
 3.
 Tüübikinnituse taotlemine
 4.
 Tüübikinnitus
 5.
 Spetsifikatsioonid
 6.
 Katse käik
 7.
 Sõidukitüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine
 8.
 Toodangu vastavus
 9.
 Karistused toodangu mittevastavuse korral
 10.
 Tootmise lõpetamine
 11.
 Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ja aadressid
 LISAD
 1. lisa –
 Teatis sõidukitüübi tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpetamise kohta seoses juhi eesmise vaateväljaga vastavalt eeskirjale nr 125
 2. lisa –
 Tüübikinnitusmärkide paigutus
 3. lisa –
 Istekohtade H-punkti ja torso tegeliku kaldenurga määramine mootorsõidukites
 4. lisa –
 Sõiduki peamiste koordinaatmärkide ja kolmemõõtmelise teljestiku vaheliste mõõtsuhete määramise meetod
 1 KOHALDAMISALA JA EESMÄRK
 1.1.
 Käesolevat eeskirja kohaldatakse M1-kategooria sõidukite (1) juhi eesmise 180TSTTT vaatevälja suhtes.
 1.2.
 Selle eesmärgiks on tagada piisav vaateväli olukorras, kus tuuleklaas ja teised klaaspinnad on kuivad ja puhtad.
 1.3.
 Käesoleva eeskirja nõuded on sõnastatud nii, et need kehtivad M1-kategooria sõidukite kohta, mille puhul juht asub vasakul. M1-kategooria sõidukite puhul, milles juht asub paremal, kohaldatakse neid nõudeid vajaduse korral ümberpööratud kriteeriumidega.
 2. MÕISTED
 Käesolevas eekirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.
 2.1. „Sõiduki tüübikinnitus”– menetlus, millega kokkuleppeosaline tõendab, et sõidukitüüp vastab käesoleva eeskirja tehnilistele nõuetele.
 2.2. „Sõidukitüüp juhi vaatevälja järgi”– sõidukid, mis ei erine järgmiste oluliste omaduste poolest:
 2.3. „Kolmemõõtmeline teljestik”– teljestik, mis koosneb vertikaalsest pikitasandist X-Z, horisontaaltasandist X-Y ja vertikaalsest risttasandist Y-Z (vt 4. lisa liite joonis 6); teljestikku kasutatakse selleks, et määrata kindlaks mõõtsuhe joonisel olevate arvutuslike punktide ja nende tegelike asukohtade vahel sõidukis. Sõiduki paigutamist teljestiku suhtes on kirjeldatud 4. lisas; kõik nulltasandist lähtuvad koordinaadid peavad põhinema sõidukorras sõidukil (2) koos ühe esiistmel istuva reisijaga, kui reisija mass on 75 kg ± 1 %.
 2.4. „Peamised koordinaatmärgid”– sõiduki kere avad, pinnad, märgid ja tunnussildid. Kasutatava koordinaatmärgi tüübi ja iga märgi asukoha X, Y ja Z telje suhtes kolmemõõtmelisel teljestikul ning arvutusliku nulltasandi määrab kindlaks tootja. Need märgid võivad olla kere koostamise eesmärgil kasutatavad kontrollpunktid.
 2.5. „Seljatoe kaldenurk”– 3. lisa punktis 2.6 või 2.7 määratletud nurk.
 2.6. „Seljatoe tegelik kaldenurk”– 3. lisa punktis 2.6 määratletud nurk.
 2.7. „Seljatoe arvutuslik kaldenurk”– 3. lisa punktis 2.7 määratletud nurk.
 2.8. „V-punktid”– punktid, mille asukoht salongis määratakse esiistme välimiste istekohtade keskpunkte läbivate vertikaalsete pikitasandite funktsioonina R-punkti ja istme seljatoe arvutusliku kaldenurga suhtes ning mida kasutatakse vaatevälja nõuetele vastavuse kontrollimiseks.
 2.9. „R-punkt” ehk „istme võrdluspunkt”– 3. lisa punktis 2.4 määratletud punkt.
 2.10. „H-punkt”– 3. lisa punktis 2.3 määratletud punkt.
 2.11. „Tuuleklaasi aluspunktid”– punktid, mis paiknevad esiklaasi ja V-punktidest lähtuvate tuuleklaasi välispinnale kulgevate sirgete lõikepunktides.
 2.12. „Soomussõiduk”– veetavate reisijate ja/või kaupade kaitsmiseks mõeldud sõiduk, millel on nõuetele vastav kuulikindel soomus.
 2.13. „Läbipaistev ala”– sõiduki tuuleklaasi või muu klaaspinna ala, mille valguse läbilaskvus pinnaga risti mõõdetuna on vähemalt 70 protsenti. Soomussõidukitel ei ole läbipaistvus väiksem kui 60 protsenti.
 2.14. „P-punktid”– punktid, mille ümber pöördub juhi pea, kui ta jälgib silmade kõrgusel horisontaaltasandil asuvaid objekte.
 2.15. „E-punktid”– punktid, mis kujutavad juhi silmade keskpunkte ja mille abil hinnatakse, mil määral A-tugipostid varjavad vaatevälja.
 2.16. „A-tugipost”– mis tahes katusetugi, mis paikneb V-punktidest 68 mm eespool asuvast vertikaalsest risttasandist eespool ja sisaldab läbipaistmatuid elemente, nagu esiklaasi liistud ja uksepiidad, mis on toe külge kinnitatud või sellega külgnevad.
 2.17. „Istme horisontaalne seadistusulatus”– sõidukitootja määratud tavaliste sõiduasendite ulatus juhiistme seadistamiseks X-telje (vt punkt 2.3) sihis.
 2.18. „Istme laiendatud seadistusulatus”– sõidukitootja poolt määratud asendite ulatus istme seadistamiseks X-telje (vt punkt 2.3) sihis asendisse, mis ei kuulu punktis 2.16 kirjeldatud tavaliste sõiduasendite hulka ja mida kasutatakse istmete lamamisasemeks muutmiseks või reisijatel autosse sisenemise võimaldamiseks.
 3. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE
 3.1.
 Tüübikinnitustaotluse seoses juhi vaateväljaga esitab sõidukitootja või sõidukitootja volitatud esindaja.
 3.2.
 Sellele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjalikud andmed:
 3.2.1.
 sõidukitüübi kirjeldus punktis 2.2 sätestatu suhtes koos mõõtjooniste ja sõitjatesalongi foto või koostejoonisega. Tuleb esitada sõidukitüübi identifitseerimiseks vajalikud numbrid ja/või sümbolid, ning
 3.2.2.
 piisavalt detailsed andmed peamiste koordinaatmärkide kohta, mis võimaldavad neid hõlpsasti leida ja kontrollida nende asukohti üksteise ja R-punkti suhtes.
 3.3.
 Tüübikatsetuste eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatavat tüüpi sõiduk.
 4. TÜÜBIKINNITUS
 4.1.
 Kui käesoleva eeskirja alusel kinnitamiseks esitatud sõidukitüüp vastab punkti 5 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile kinnitus.
 4.2.
 Igale kinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber; selle kaks esimest kohta (eeskirja algse kuju puhul 00) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajaks eeskirja tehtud kõige uuemaid tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teist tüüpi vaateväljaga samale sõidukitüübile ega teisele sõidukitüübile.
 4.3.
 Käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele edastatakse teade sõidukitüübi kinnitamise või tüübikinnituse tühistamise kohta käesoleva eeskirja alusel 1. lisa näidisele vastava vormina ning kinnituse taotleja esitatud fotode ja/või skeemidena formaadis, mis ei ole suurem kui A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis, ja vastavas mõõtkavas.
 4.4.
 Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile vastavale sõidukile tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta 2. lisas kirjeldatud näidisele vastav rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest:
 4.4.1
 ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (3);
 4.4.2.
 punktis 4.4.1 ette nähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, kriips ja tüübikinnitusnumber.
 4.5.
 Kui sõiduk vastab ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile riigis, mis on andnud sellele tüübikinnituse käesoleva eeskirja alusel, ei ole punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolit tarvis korrata; sellisel juhul paigutatakse eeskirja ja tüübikinnituse numbrid ning täiendavad sümbolid vertikaalsete tulpadena punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolist paremale.
 4.6.
 Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustutamatu.
 4.7.
 Tüübikinnitusmärk paigutatakse sõiduki andmesildile või selle lähedusse.
 5. SPETSIFIKATSIOONID
 5.1. Juhi vaateväli.
 5.1.1.
 Tuuleklaasi läbipaistev ala peab hõlmama vähemalt esiklaasi aluspunkte (vt 4. lisa liite joonis 1):
 5.1.1.1.
 horisontaaltasandi aluspunkt punktist V1 eespool ja 17TSTTT vasakul (vt 4. lisa liite joonis 1)
 5.1.1.2.
 ülemine vertikaaltasandi aluspunkt punktist V1 eespool ja 7TSTTT horisontaaltasandist ülalpool
 5.1.1.3.
 alumine vertikaaltasandi aluspunkt punktist V2 eespool ja 5TSTTT horisontaaltasandist allpool;
 5.1.1.4.
 et kontrollida tuuleklaasi vastaspoole vastavust eesmise vaatevälja nähtavuse nõuetele, leitakse kolm täiendavat aluspunkti, mis on sõiduki keskpikitasandi suhtes punktides 5.1.1.1–5.1.1.3 määratletud punktidega sümmeetrilised.
 5.1.2.
 Kummagi A-tugiposti peitenurk, mida on kirjeldatud punktis 5.1.2.1, ei tohi ületada 6TSTTT (vt 4. lisa liite joonis 3). Soomussõidukite korral ei tohi nurk ületada 10TSTTT.
 Kaassõitjapoolse A-tugiposti peitenurka, mis on määratletud punktis 5.1.2.1.2, ei ole vaja määrata, kui tugipostid paiknevad sõiduki vertikaalse keskpikitasandi suhtes sümmeetriliselt.
 5.1.2.1.
 Mõlema A-tugiposti peitenurga mõõtmine toimub järgmise kahe horisontaallõike ühitamise abil ühel tasandil:
 Lõige 1
 :
 Alustades punktist Pm, mis asetseb punktis 5.3.1.1 määratletud asukohas, joonestatakse tasand, mis on punkti Pm läbiva ettepoole suunduva horisontaaltasandi suhtes 2TSTTT nurga all ülespoole. Määratakse A-tugiposti horisontaallõige lähtuvalt A-tugiposti ja kaldtasandi kõige eesmisest lõikepunktist (vt 4. lisa liite joonis 2).
 Lõige 2
 :
 Korratakse sama toimingut tasandiga, mis on punkti Pm läbiva horisontaaltasandi suhtes 5TSTTT nurga all allapoole (vt 4. lisa liite joonis 2).
 5.1.2.1.1.
 Juhipoolse A-tugiposti peitenurk on tasapinnaline projektsioon nurgast, mille moodustavad punkti E1 lõike S2 välisservaga ühendava puutujaga paralleelne punktist E2 lähtuv kiir ja punkti E2 lõike S1 siseservaga ühendav puutuja (vt 4. lisa liite joonis 3).
 5.1.2.1.2.
 Kaassõitjapoolse A-tugiposti peitenurk on tasapinnaline projektsioon nurgast, mille moodustavad punkti E3 lõike S1 siseservaga ühendav puutuja ja punkti E4 lõike S2 välisservaga ühendava puutujaga paralleelne punktist E3 lähtuv kiir (vt 4. lisa liite joonis 3).
 5.1.2.2.
 Ühelgi sõidukil ei tohi olla rohkem kui kaks A-tugiposti.
 5.1.3.
 Allpool horisontaaltasandit, mis läbib punkti V1, ja ülalpool kolme tasandit, mis läbivad punkti V2 ning millest üks on X-Z-tasandiga risti ja ettepoole horisontaaltasandi suhtes 4TSTTT allapoole kaldu, kaks ülejäänut aga Y-Z-tasandiga risti ja ettepoole horisontaaltasandi suhtes 4TSTTT allapoole kaldu (vt 4. lisa liite joonis 4), ei tohi juhi otseses 180TSTTT ulatuses eesmises vaateväljas olla muid peitealasid kui need, mille tekitavad A-tugipostid, fikseeritud või liikuvad tuulutus- või küljeakna jaotusprofiilid, välised raadioantennid, tahavaatepeeglid ja klaasipuhastid.
 Vaatevälja takistusteks ei loeta järgmist:
 a)
 sisseehitatud või pressitud raadioantennijuhtmeid, mille paksus on maksimaalselt:
 i)
 sisseehitatud juhtmetel: 0,5 mm,
 ii)
 pressitud juhtmetel: 1,0 mm. Need raadioantennijuhtmed ei tohi kulgeda läbi A-tsooni (4). Kolm raadioantennijuhet võivad siiski kulgeda läbi A-tsooni, kui nende paksus on maksimaalselt 0,5 mm.
 b)
 jää- ja niiskustõrjesüsteemi juhtmeid, mis paiknevad A-tsoonis tavaliselt siksak-mustrina või sinusoidina ja mille mõõtmed on järgmised:
 i)
 suurim nähtav paksus: 0,030 mm,
 ii)
 juhtmete paigalduse suurim tihedus:
 a.
 kui juhtmed on vertikaalsed: 8/cm,
 b.
 kui juhtmed on horisontaalsed: 5/cm.
 5.1.3.1
 Rooliratta ääre ja rooli sees oleva näidikulaua poolt tekitatud vaatevälja peiteala on lubatav, kui punkti V2 läbiv tasand, mis on risti X-Z-tasandiga ja puutub rooliratta ääre kõrgeimat punkti, on vähemalt 1TSTTT horisontaaltasandist allapoole kaldu.
 Reguleeritav rooliratas tuleb panna tootja poolt ettenähtud normaalasendisse, kõnealuste andmete puudumise korral keskasendisse seadistusulatuse piirväärtuste vahel.
 5.2. V-punktide asukohad
 5.2.1.
 V-punktide asukohad R-punkti suhtes on esitatud I ja IV tabelis kolmemõõtmelise teljestiku x-, y- ja z-koordinaatide kaudu.
 5.2.2.
 I tabelis on esitatud baaskoordinaadid istme seljatoe arvestusliku kaldenurga 25TSTTT korral. Koordinaatide positiivne suund on näidatud 4. lisa liite joonisel 1.
 I Tabel
 V-punkt
 x
 y
 z
 V1
 68 mm
 –5 mm
 665 mm
 V2
 68 mm
 –5 mm
 589 mm
 5.3. P-punktide asukohad
 5.3.1.
 P-punktide asukohad R-punkti suhtes on esitatud II, III ja IV tabelis kolmemõõtmelise teljestiku x-, y- ja z-koordinaatide abil.
 5.3.1.1.
 II tabelis on sätestatud baaskoordinaadid seljatoe tootja poolt ettenähtud 25TSTTT kaldenurga korral. Koordinaatide positiivsed suunad on näidatud IV lisa liites joonisel 1.
 Punkt Pm on punkte P1 ja P2 ühendava sirge ja R-punkti läbiva vertikaalse pikitasandi lõikepunkt.
 II Tabel
 Punkt P
 x
 y
 z
 P1
 35 mm
 –20 mm
 627 mm
 P2
 63 mm
 47 mm
 627 mm
 Pm
 43,36 mm
 0 mm
 627 mm
 5.3.1.2.
 III tabelis on esitatud punktide P1 ja P2 x-koordinaatide korrektsioonid, kui punktis 2.16 määratletud istme horisontaalne seadistusulatus on üle 108 mm. Koordinaatide positiivne suund on näidatud 4. lisa liite joonisel 1.
 III Tabel
 Istme horisontaalne seadistusulatus
 Δx
 108–120 mm
 –13 mm
 121–132 mm
 –22 mm
 133–145 mm
 –32 mm
 146–158 mm
 –42 mm
 üle 158 mm
 –48 mm
 5.4. Korrektsioonid juhuks, kui seljatoe arvutuslik kaldenurk ei ole 25TSTTT
 IV tabelis on esitatud iga P- ja V-punkti x- ja z-koordinaatide korrektsioonid juhuks, kui istme seljatoe arvutuslik kaldenurk ei ole 25TSTTT. Koordinaatide positiivne suund on näidatud 4. lisa liite joonisel 1.
 IV Tabel
 Seljatoe kaldenurk
 (TSTTT)
 Horisontaal-koordinaadid
 Δx
 Vertikaal-koordinaadid
 Δz
 5
 – 186 mm
 28 mm
 6
 – 177 mm
 27 mm
 7
 – 167 mm
 27 mm
 8
 – 157 mm
 27 mm
 9
 – 147 mm
 26 mm
 10
 – 137 mm
 25 mm
 11
 – 128 mm
 24 mm
 12
 – 118 mm
 23 mm
 13
 – 109 mm
 22 mm
 14
 –99 mm
 21 mm
 15
 –90 mm
 20 mm
 16
 –81 mm
 18 mm
 17
 –72 mm
 17 mm
 18
 –62 mm
 15 mm
 19
 –53 mm
 13 mm
 20
 –44 mm
 11 mm
 21
 –35 mm
 9 mm
 22
 –26 mm
 7 mm
 23
 –18 mm
 5 mm
 24
 –9 mm
 3 mm
 25
 0 mm
 0 mm
 26
 9 mm
 –3 mm
 27
 17 mm
 –5 mm
 28
 26 mm
 –8 mm
 29
 34 mm
 –11 mm
 30
 43 mm
 –14 mm
 31
 51 mm
 –18 mm
 32
 59 mm
 –21 mm
 33
 67 mm
 –24 mm
 34
 76 mm
 –28 mm
 35
 84 mm
 –32 mm
 36
 92 mm
 –35 mm
 37
 100 mm
 –39 mm
 38
 108 mm
 –43 mm
 39
 115 mm
 –48 mm
 40
 123 mm
 –52 mm
 5.5. E-punktide asukohad
 5.5.1.
 Punktid E1 ja E2 on kumbki P1-st 104 mm kaugusel.
 E2 on E1-st 65 mm kaugusel (vt 4. lisa liite joonis 4).
 5.5.2.
 Punkte E1 ja E2 ühendavat sirgjoont pööratakse ümber punkti P1, kuni puutuja, mis ühendab punkti E1 ja juhipoolse A-tugiposti lõike 2 välisserva, on sirgjoonega E1–E2 risti (vt 4. lisa liite joonis 3).
 5.5.3.
 Punktid E3 ja E4 on mõlemad punktidest P2 104 mm kaugusel. Punkt E3 on 65 mm kaugusel punktist E4 (vt 4. lisa liite joonis 4).
 5.5.4.
 Punkte E3 ja E4 ühendavat sirgjoont pööratakse ümber punkti P2, kuni puutuja, mis ühendab punkti E4 ja kaassõitjapoolse A-tugiposti lõike 2 välisserva, on sirgjoonega E3–E4 risti (vt 4. lisa liite joonis 3).
 6. KATSE KÄIK
 6.1. Juhi vaateväli
 6.1.1
 Sõiduki peamiste koordinaatmärkide ja kolmemõõtmelise teljestiku mõõtsuhted määratakse 4. lisas ettenähtud korra kohaselt.
 6.1.2.
 Punktide V1 ja V2 asukoht määratakse R-punkti suhtes kolmemõõtmelise teljestiku x-, y- ja z-koordinaatide abil ning need on esitatud punktis 5.2.2 I tabelis ja punktis 5.4 IV tabelis. Tuuleklaasi aluspunktid leitakse seejärel korrigeeritud koordinaatidega V-punktide abil, nagu on ette nähtud punktis 5.1.1.
 6.1.3.
 P-punktide, R-punkti ja juhi istekoha keskjoone vahelised suhted määratakse kolmemõõtmelise teljestiku x-, y- ja z-koordinaatidena punktis 5.3. toodud I ja III tabeli abil. Korrektsioonid puhuks, kui istme seljatoe arvutuslik kaldenurk ei ole 25TSTTT, on esitatud punktis 5.4 IV tabelis.
 6.1.4.
 Peitenurka (vt punkt 5.1.2) mõõdetakse kaldtasanditel nii, nagu on näidatud 4. lisa liite joonisel 2. Suhe punktide P1 ja P2 vahel, mis on ühendatud vastavalt punktidega E1 ja E2 ning punktidega E3 ja E4, on näidatud 4. lisa liite joonisel 5.
 6.1.4.1.
 Sirgjoon E1-E2 peab paiknema nii, nagu on kirjeldatud punktis 5.5.2. Juhipoolse A-tugiposti peitenurka mõõdetakse seejärel nii, nagu on kindlaks määratud punktis 5.1.2.1.1.
 6.1.4.2.
 Sirgjoon E3-E4 peab paiknema nii, nagu on kirjeldatud punktis 5.5.4. Kaassõitjapoolse A-tugiposti peitenurka mõõdetakse seejärel nii, nagu on kindlaks määratud punktis 5.1.2.1.2.
 6.1.5
 Tootja võib peitenurka mõõta kas sõidukil või joonistelt. Kahtluse korral võib tehniline teenistus nõuda katsete läbiviimist sõidukiga.
 7. SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE
 7.1.
 Igast punktis 2.2 määratletud sõidukitüübi muudatusest teatatakse sõidukile tüübikinnituse andnud haldusasutusele. Sellisel juhul võib asutus:
 7.1.1.
 leida, et tehtud muudatused ei mõjuta negatiivselt tüübikinnituse andmise tingimusi, ja tüübikinnitust laiendada;
 7.1.2.
 leida, et tehtud muudatused mõjutavad tüübikinnituse andmise tingimusi, ja nõuda enne tüübikinnituse laiendamist täiendavaid katseid või lisakontrolli.
 7.2.
 Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või selle andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 määratletud korras.
 7.3.
 Pädev asutus teatab laiendamisest teistele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud teatisevormi. Ta määrab igale laiendusele seerianumbri, mida nimetatakse laienduse numbriks.
 8. TOODANGU VASTAVUS
 8.1.
 Toodangu tüübile vastavuse järelevalvemenetlused peavad olema kooskõlas kokkuleppe 2. lisas määratletud üldiste sätetega (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ja vastama järgmistele nõuetele:
 8.2.
 Käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et ta vastaks punktis 5 sätestatud nõuete kohaselt kinnitatud tüübile.
 8.3.
 Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavate kontrollimeetodite nõuetekohasust. Kõnealuse kontrolli tavaline sagedus on kord iga kahe aasta järel.
 9. KARISTUSED TOODANGU MITTEVASTAVUSE KORRAL
 9.1.
 Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud kinnituse võib tühistada, kui punktis 8 sätestatud nõuded ei ole täidetud.
 9.2.
 Kui kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisvormi kohase teatise.
 10. TOOTMISE LÕPETAMINE
 Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja alusel kinnitatud sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele, kes omakorda teavitab viivitamata teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas toodud näidise kohast teatisevormi.
 11. TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID
 Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised edastavad ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning selliste haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ning kellele tuleb saata vormikohased teatised tüübikinnituse andmise, andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise kohta.
 (1) Vastavalt sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 7. lisa määratlusele (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, viimati muudetud muudatusega Amend.4).
 (2) Töökorras sõiduki mass sisaldab sõiduki ja selle kere massi koos jahutusvedeliku, määrdeainete, kütuse, 100 % muude vedelike, tööriistade, tagavararatta ja juhiga. Juhi mass on hinnanguliselt 75 kg (jagunedes järgmiselt: 68 kg autos viibija mass ja 7 kg pagasi mass vastavalt ISO standardile 2416:1992. Paak on täidetud 90 protsendi ja teised vedelikku sisaldavad seadmed (välja arvatud heitveemahutid) 100 protsendi ulatuses tootja deklareeritud mahust.
 (3) 1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad selle liikmesriigid, kasutades vastavat Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia, 53 – Tai, 54 – (vaba), 55 – (vaba) ja 56 – Montenegro. Järgmised numbrid antakse teistele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, milles nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja kõnealuste nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad selle kokkuleppega, ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär edastab kõnealused numbrid kokkuleppeosalistele.
 (4) Vastavalt ohutute klaaspindade ja klaaspinnamaterjalide tüübikinnitust käsitleva eeskirja nr 43 18. lisa punktis 2.2 esitatud määratlusele.
 1. LISA
 TEATIS
 (Maksimaalne formaat: A4 (210 × 297 mm))
 2. LISA
 TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE PAIGUTUS
 (vt käesoleva eeskirja punkte 4.4–4.4.2)
 3. LISA
 Istekohtade h-punkti ja torso tegeliku kaldenurga määramine mootorsõidukites
 1. EESMÄRK
 1.1. Käesolevas lisas kirjeldatud menetlust kasutatakse H-punkti ja torso tegeliku kaldenurga kindlakstegemiseks ühe või mitme istekoha puhul mootorsõidukis ning selleks, et kontrollida mõõteandmete vastavust sõiduki tootja esitatud spetsifikatsioonile (1).
 2. MÕISTED
 Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:
 2.1. „võrdlusandmed”– üks või mitu järgmistest istekoha omadustest:
 2.2. „kolmemõõtmeline H-punkti seade” (edaspidi „3-DH-seade”)– seade, mida kasutatakse H-punktide ja torso tegelike kaldenurkade määramiseks. Kõnealust seadet on kirjeldatud käesoleva lisa 1. liites;
 2.3. „H-punkt”– torso ja reie pöördetsenter 3-DH-seadmel, mis on paigaldatud sõidukiistmele vastavalt punktis 4 kirjeldatud meetodile. H-punkt asub seadme keskjoone keskpunktis; keskjoon paikneb 3-DH-seadme kummalgi küljel asuvate H-punkti viseerimistihvtide vahel. Teoreetiliselt vastab H-punkt R-punktile (lubatud hälbed on esitatud punktis 3.2.2). Kui H-punkt on vastavalt punktis 4 kirjeldatud menetlusele kindlaks määratud, loetakse H-punkt istmepolstri konstruktsiooni suhtes fikseerituks ja istme seadistamisel koos sellega liikuvaks;
 2.4. „R-punkt” ehk „istme võrdluspunkt”– arvutuslik punkt, mis on sõiduki tootja poolt iga istekoha jaoks kolmemõõtmelisel teljestikul kindlaks määratud;
 2.5. „torsojoon”– 3-DH-seadme mõõtevarva telgjoon, kui mõõtevarb on kõige tagumises asendis;
 2.6. „torso tegelik kaldenurk”– nurk läbi H-punkti kulgeva vertikaaljoone ja torsojoone vahel, mis mõõdetakse 3-DH-seadme selja kaldenurga mõõturi abil. Torso tegelik kaldenurk vastab teoreetiliselt torso arvutuslikule kaldenurgale (lubatud hälbed on esitatud punktis 3.2.2).
 2.7. „torso arvutuslik kaldenurk”– nurk läbi R-punkti kulgeva vertikaaljoone ja torsojoone vahel asendis, mis vastab sõiduki tootja määratud arvutuslikule seljatoeasendile;
 2.8. „sõitja kesktasand”– 3-DH-seadme mediaantasand igal istekohal, kuhu seade paigutatakse; seda tasandit kujutab H-punkti koordinaat Y-teljel. Üksikistmetel langeb istme kesktasand kokku sõitja kesktasandiga. Muudel istmetel määrab sõitja kesktasandi tootja;
 2.9. „kolmemõõtmeline teljestik”– süsteem, mida on kirjeldatud käesoleva lisa 2. liites;
 2.10. „koordinaatmärgid”– füüsilised punktid (avad, pinnad, märgid või süvendid) sõiduki kerel vastavalt tootja poolt ettenähtule;
 2.11. „sõiduki mõõteasend”– sõiduki asend, mis on määratud koordinaatmärkide koordinaatidega kolmemõõtmelisel teljestikul.
 3. NÕUDED
 3.1. Andmete esitamine
 Iga istekoha puhul, mille kohta on vaja võrdlusandmeid, et tõendada vastavust käesoleva eeskirja sätetele, tuleb esitada kas kõik järgmised andmed või asjakohane valik neist käesoleva lisa 3. liites näidatud vormis:
 3.1.1.
 R-punkti koordinaadid kolmemõõtmelisel teljestikul;
 3.1.2.
 torso arvutuslik kaldenurk;
 3.1.3.
 kõik näidud, mis on vajalikud istme seadistamiseks (kui see on seadistatav) punktis 4.3 ette nähtud mõõteasendisse.
 3.2. Mõõteandmete ja arvutuslike näitajate suhe
 3.2.1. H-punkti koordinaate ja torso tegeliku kaldenurga suurust, mis on mõõdetud punktis 4 sätestatud korras, võrreldakse vastavalt R-punkti koordinaatidega ja sõiduki tootja määratud torso arvutusliku kaldenurgaga.
 3.2.2. R- ja H-punkti suhtelisi asukohti ning torso arvutusliku ja tegeliku kaldenurga suhet võib antud istekoha korral pidada rahuldavaks, kui H-punkt, määratletuna oma koordinaatidega, asetseb 50 mm küljepikkusega horisontaalsete ja vertikaalsete külgedega ruudu piirides, mille diagonaalid ristuvad R-punktis, ja kui torso tegeliku kaldenurga erinevus arvutuslikust kaldenurgast jääb 5° piiresse.
 3.2.3. Kui need tingimused on täidetud, kasutatakse käesoleva eeskirja sätetele vastavuse tõendamisel R-punkti ja torso arvutuslikku kaldenurka.
 3.2.4. Kui H-punkt või torso tegelik kaldenurk ei vasta punkti 3.2.2 nõuetele, määratakse H-punkt ja torso tegelik kaldenurk veel kaks korda (kokku kolm korda). Kui kolmest nimetatud toimingust kahe tulemused vastavad nõuetele, kohaldatakse punktis 3.2.3 esitatud tingimusi.
 3.2.5. Kui punktis 3.2.4 kirjeldatud kolmest toimingust vähemalt kahe tulemused ei vasta punkti 3.2.2 nõuetele või kui tõendamine pole võimalik, sest sõiduki tootja ei ole esitanud teavet R-punkti asukoha või torso arvutusliku kaldenurga kohta, kasutatakse kolme mõõdetud punkti pinnakeset või kolme mõõdetud kaldenurga keskmist ning neid loetakse kohaldatavaks kõigil juhtudel, kui käesolevas eeskirjas viidatakse R-punktile või torso arvutuslikule kaldenurgale.
 4. H-PUNKTI JA TORSO TEGELIKU KALDENURGA MÄÄRAMINE
 4.1. Sõiduk viiakse eelnevalt tootja äranägemisel temperatuurile 20 °C + 10 °C, tagamaks, et istme materjal saavutab toatemperatuuri. Kui kontrollitaval istmel ei ole kunagi varem istutud, peab sellel kaks korda kestusega üks minut istuma 70–80 kg kaaluv inimene või asetatakse sinna selleks ajaks sama kaaluga seade, et koolutada istmepolstrit ja seljatuge. Tootja nõudel jäävad kõik istme osad koormamata vähemalt 30 minutiks enne 3-DH-seadme paigaldamist.
 4.2. Sõiduk peab olema mõõteasendis, nagu on määratletud punktis 2.11.
 4.3. Kui iste on seadistatav, seadistatakse see esmalt kõige tagumisse tavalisse sõiduasendisse vastavalt sõiduki tootja poolt määratule, arvestades ainult istme pikisuunalist seadistust ja mitte istme liikumist muul otstarbel kui tavalise sõiduasendi saavutamiseks. Kui istmel on ka muid seadistusviise, nt vertikaalsuunaline, kaldenurga või seljatoe asendi seadistamine jne, seadistatakse need seejärel sõidukitootja määratud asendisse. Vedrustusega istmetel fikseeritakse vertikaalsuunas reguleeritud asend jäigalt vastavalt tootja määratud tavalisele sõiduasendile.
 4.4. Istme ala, mis puutub kokku 3-DH-seadmega, kaetakse piisava suuruse ja sobiva koega musliin-puuvillkangaga (sile puuvillkangas, millel on 18,9 niiti cm2 kohta ja mis kaalub 0,228 kg/m2) või samaväärsete omadustega riide või laustekstiiliga.
 Kui istet katsetatakse väljaspool sõidukit, peab põrand, kuhu iste asetatakse, olema samasuguste põhiomadusteg (2) kui sõiduki põrand, kus istet kavatsetakse kasutada.
 4.5. 3-DH-seadme istmepõhja- ja seljakoost asetatakse nii, et sõitja kesktasand langeb kokku 3-DH-seadme kesktasandiga. Tootja nõudel võib 3-DH-seadet nihutada sõitja kesktasandi suhtes sissepoole, kui 3-DH-seade paikneb nii kaugel küljel, et istme serv takistab 3-DH-seadme loodimist.
 4.6. Pöia- ja säärekoost kinnitatakse istmepõhjapaneeli koostu külge kas eraldi või kasutades T-tala ja säärekoostu. Läbi H-punkti viseerimistihvtide kulgev joon peab olema maapinnaga paralleelne ja istme keskpikitasandiga risti.
 4.7. 3-DH-seadme pöia- ja säärekoostu asendit seadistatakse järgmiselt.
 4.7.1. Ettenähtud istekoht: juhiiste ja välimine eesmine kaassõitjaiste
 4.7.1.1.
 Pöia- ja säärekoostu liigutatakse ettepoole nii, et pöiad võtavad põrandal loomuliku asendi – vajaduse korral pedaalide vahel. Vasak pöid peab võimaluse korral olema ligikaudu sama kaugel 3-DH-seadme kesktasandist vasakul kui parem pöid sellest paremal. Lood, millega kontrollitakse 3-DH-seadme põiksuunalist orientatsiooni, seatakse horisontaalseks, reguleerides vajaduse korral uuesti istmepõhjapaneeli või seades pöia- ja säärekoostusid tahapoole. Läbi H-punkti viseerimistihvtide kulgev joon peab jääma istme keskpikitasandiga risti.
 4.7.1.2.
 Kui vasakut jalga ei ole võimalik hoida parema jalaga paralleelsena ja vasakut pöida ei saa konstruktsioonile toetada, liigutatakse vasakut pöida, kuni see on toetatud asendis. Viseerimistihvtide seadistus peab säilima.
 4.7.2. Designated seating position: outboard rear seat
 Tagaistmete või lisaistmete korral asetatakse jalad tootja poolt ettenähtud asendisse. Kui pöiad on sel juhul erinevatel põrandatasapindadel, kasutatakse võrdluspunktina pöida, mis puudutab esimesena esiistet, ja teine pöid asetatakse nii, et seadme istmepõhjapaneelile põiksuunalise orientatsiooni andmiseks kasutatav lood näitab horisontaalasendit.
 4.7.3. Teised ettenähtud istekohad
 Järgitakse punktis 4.7.1 kirjeldatud üldist korda, v.a see, et pöiad asetatakse sõiduki tootja poolt ettenähtud viisil.
 4.8. Rakendatakse sääre- ja reieraskused ning 3-DH-seade looditakse.
 4.9. Seljapaneel kallutatakse ette kõige eesmise võimaliku asendini ja 3-DH-seade tõmmatakse T-tala abil seljatoest eemale. 3-DH-seade asetatakse uuesti istmele, kasutades ühte järgmistest meetoditest:
 4.9.1.
 Kui 3-DH-seade kipub tahapoole libisema, kasutatakse järgmist menetlust. 3-DH-seadmel lastakse tahapoole libiseda, kuni T-talale ei ole enam vaja rakendada horisontaalset ettepoole suunatud hoidejõudu, st kuni istmepõhjapaneel läheb vastu istme seljatuge. Vajaduse korral asetatakse sääreosa uuesti.
 4.9.2.
 Kui 3-DH-seade ei kipu tahapoole libisema, kasutatakse järgmist menetlust. 3-DH-seadet libistatakse tahapoole, rakendades T-talale horisontaalset tahapoole suunatud jõudu, kuni istmepõhjapaneel puudutab seljatuge (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 2).
 4.10. 3-DH-seadme selja- ja istmepõhjakoostule rakendatakse puusanurgamõõturi ja T-tala kere lõikepunktis 100 ± 10 N suurust jõudu. Rakendatav jõud peab olema pidevalt suunatud piki joont, mis kulgeb läbi eespool nimetatud lõikepunkti vahetult reietala korpusest ülalpool asuvasse punkti (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 2). Seejärel viiakse seljapaneel ettevaatlikult tagasi vastu istme seljatuge. Kogu ülejäänud menetluse ajal tuleb olla ettevaatlik, et vältida 3-DH-seadme libisemist ettepoole.
 4.11. Paigaldatakse parem- ja vasakpoolne istmikuraskus ja seejärel vaheldumisi kaheksa torsoraskust. 3-DH-seade hoitakse loodis.
 4.12. Seljapaneeli kallutatakse ettepoole, et vabastada istme seljatugi survest. 3-DH-seadet õõtsutatakse kolm korda 10° kaarega küljelt küljele (5° vertikaalsest kesktasandist kummalegi poole), et kõrvaldada võimalik hõõrdumine 3-DH-seadme ja istme vahel.
 Õõtsutamise ajal võib 3-DH-seadme T-tala ettenähtud horisontaal- ja vertikaalasendist kõrvale kalduda. Seepärast tuleb T-tala paigal hoida, rakendades sellele õõtsumise ajal piisavat külgsuunalist koormust. T-tala paigalhoidmisel ja 3-D H-seadme õõtsutamisel tuleb olla ettevaatlik, tagamaks, et sellele tahtmatult ei rakenduks vertikaalset või ette-taha-suunalist välist koormust.
 3-DH-seadme pöidasid ei tohi sellel etapil tõkestada ega kinni hoida. Kui pöidade asend muutub, siis tuleb need hetkel sellesse asendisse jätta.
 Seljapaneel viiakse ettevaatlikult tagasi vastu istme seljatuge ja kontrollitakse, et mõlemad loodid oleksid nullasendis. Kui pöiad on 3-D H-seadme õõtsutamisel ükskõik mil viisil liikunud, tuleb need uuesti kohale asetada järgmiselt.
 Kumbki pöid tõstetakse kordamööda põrandalt üles ainult niipalju, et see ei pääse rohkem liikuma. Tõstmise ajal võivad pöiad vabalt pöörduda; neile ei tohi rakendada koormust eest ega küljelt. Kui mõlemad pöiad on taas alumises asendis, peab kand puudutama selleks ettenähtud konstruktsiooni.
 Kontrollitakse, et põiksuunaline lood oleks nullasendis; vajaduse korral rakendatakse seljapaneeli ülemisele osale piisavat külgsuunalist koormust 3-DH-seadme istmepõhjapaneeli loodimiseks istmel.
 4.13. Hoides T-tala kinni, et hoida ära 3-DH-seadme ettepoole libisemine istmepadjal, toimitakse edasi järgmiselt:
 a)
 seljapaneel viiakse tagasi istme seljatoele,
 b)
 kordamööda rakendatakse seljatoe kaldenurga mõõtevarvale ligikaudu torsoraskuste keskme kõrgusel horisontaalset tahapoole suunatud maksimaalselt 25 N koormust ja vabastatakse see koormus, kuni puusanurgamõõtur näitab, et pärast koormusest vabastamist on saavutatud stabiilne asend. Tuleb hoolitseda selle eest, et 3-DH-seadmele ei rakenduks välist ülalt-alla- või külgsuunalist koormust. Kui 3-DH-seadet on vaja uuesti loodida, kallutatakse seljapaneeli ettepoole, korratakse loodimist ja punktis 4.12 kirjeldatud menetlust.
 4.14. Tehakse kõik järgmised mõõtmised.
 4.14.1.
 Mõõdetakse H-punkti koordinaadid kolmemõõtmelisel teljestikul.
 4.14.2.
 Torso tegelik kaldenurk loetakse 3-DH-seadme selja kaldenurga mõõturilt, kui mõõtevarb on kõige tagumises asendis.
 4.15. Kui soovitakse 3-DH-seadme paigaldamist korrata, peab iste enne seda olema koormamata vähemalt 30 minutit. 3-DH-seadet ei tohi istmele jätta kauemaks, kui on vaja katse tegemiseks.
 4.16. Kui sama istmerea istmeid võib käsitada sarnastena (nt pinkiste, identsed istmed vmt), määratakse igale istmereale ainult üks H-punkt ja üks torso tegelik kaldenurk; sellisel juhul asetatakse käesoleva lisa 1. liites kirjeldatud 3-DH-seade istmele, mida käsitatakse kogu rea suhtes representatiivsena.
 See koht on:
 4.16.1.
 esimeses reas juhiiste;
 4.16.2.
 tagumises reas/tagumistes ridades välimine iste.
 (1) Kui pädev asutus seda vajalikuks peab, võib kõikide istekohtade puhul peale esiistmete, mille H-punkti ei saa määrata kolmemõõtmelise H-punkti seadme abil või muul viisil, kasutada võrdluspunktina tootja märgitud R-punkti.
 (2) Kaldenurk, kõrgusevahe istmepaigalduskohaga, pinnatekstuur jne.
 1. liide
 Kolmemõõtmelise h-punkti seadme kirjeldus (3-DH-seade)
 (1)
 1. SELJAPANEEL JA ISTMEPÕHJAPANEEL
 Seljapaneel ja istmepõhjapaneel on valmistatud tugevdatud plastist ja metallist; need jäljendavad inimese torsot ja reisi ning on H-punktis mehaanilise liigendiga ühendatud. Mõõtevarvale, mis on kinnitatud liigendiga H-punkti, kinnitatakse torso tegeliku kaldenurga mõõtmiseks nurgamõõtur. Istmepõhjapaneeli külge kinnitatud seadistatava reietalaga määratakse reite keskjoon ja seda kasutatakse puusanurgamõõturi nulljoonena.
 2. KERE- JA JALAOSAD
 Sääreosad on istmepõhjapaneeli koostuga ühendatud põlvi ühendava T-tala kohal, mis on seadistatava reietala laienduseks külgsuunas. Sääreosadele on põlvede nurga mõõtmiseks kinnitatud nurgamõõturid. Kinga- ja pöiaosad kalibreeritakse pöia nurga mõõtmiseks. Seade orienteeritakse ruumis kahe loodi abil. Kehaosade raskused asetatakse vastavatesse raskuskeskmetesse, nii et istmele avaldub 76 kg kaaluvale mehele vastav koormus. Tuleb veenduda, et 3-DH-seadme kõik liigendid liiguvad vabalt ilma märgatava hõõrdeta.
 Joonis 1
 3-DH-seadme osade nimetused
 Joonis 2
 3-DH-seadme osade mõõtmed ja koormuse jaotus
 (1) Seade vastab ISO standardis 6549:1980 kirjeldatule. Lähemat teavet 3-DH-seadme konstruktsiooni üksikasjade kohta saab aadressil: Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America.
 2. liide
 KOLMEMÕÕTMELINE TELJESTIK
 1.
 Kolmemõõtmeline teljestik on määratud sõiduki tootja poolt kindlaksmääratud kolme üksteise suhtes risti asetseva tasandiga (vt joonis) (1).
 2.
 Sõiduki mõõteasend määratakse sõiduki paigaldamisega toetuspinnale nii, et koordinaatmärkide koordinaadid vastavad tootja poolt ettenähtud väärtustele.
 3.
 R-punkti ja H-punkti koordinaadid määratakse sõiduki tootja poolt kindlaks määratud koordinaatmärkide suhtes.
 (1) Teljestik vastab ISO standardile 4130:1978.
 3. liide
 ISTEKOHTADE VÕRDLUSANDMED
 1. VÕRDLUSANDMETE KODEERIMINE
 Võrdlusandmed esitatakse järjest iga istekoha kohta. Istekohti tähistatakse kahekohalise koodiga. Esimene koht on araabia numbrites ning tähistab istmerida, lugedes sõiduki esiosast tagaosa suunas. Teisel kohal on suurtäht, mis tähistab istekoha paigutust reas, vaadatuna sõiduki ettepoole liikumise suunas; kasutatakse järgmisi tähti:
 L= vasakul,
 C= keskel,
 R= paremal.
 2. SÕIDUKI MÕÕTEASENDI KIRJELDUS
 2.1. Koordinaatmärkide koordinaadid
 X ...
 Y ...
 Z ...
 3. VÕRDLUSANDMETE LOEND
 3.1. Istekoht: ...
 3.1.1. R-punkti koordinaadid:
 X ...
 Y ...
 Z ...
 3.1.2. Torso arvutuslik kaldenurk: ...
 3.1.3. Istme seadistusandmed (1)
 horisontaalselt: ...
 vertikaalselt: ...
 kaldenurk: ...
 torso kaldenurk: ...
 Märkus: Täiendavate istekohtade võrdlusandmed loetletakse punktides 3.2, 3.3 jne.
 (1) Mittevajalik maha tõmmata.
 4. LISA
 Sõiduki peamiste koordinaatmärkide ja kolmemõõtmelise teljestiku vaheliste mõõtsuhete määramise meetod
 1. SEOS TELJESTIKU JA SÕIDUKI PEAMISTE KOORDINAATMÄRKIDE VAHEL
 Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud sõiduki konkreetsete sise- või välismõõtmete kontrollimiseks tuleb sõiduki projekteerimise algetapil visandatud punktis 2.3 määratletud kolmemõõtmelise teljestiku ja punktis 2.4 määratletud peamiste koordinaatmärkide suhe täpselt kindlaks määrata, nii et konkreetseid tootja joonistel olevaid punkte oleks võimalik nende jooniste kohaselt valmistatud reaalsel sõidukil identifitseerida.
 2. TELJESTIKU JA KOORDINAATMÄRKIDE SUHTE KINDLAKSMÄÄRAMISE MEETOD
 Selleks tuleb konstrueerida maapinna ekvivalenttasand, mida tähistavad X-X- ja Y-Y-mõõdud. Asjaomast meetodit on kujutatud käesoleva lisa liite joonisel 6, kusjuures ekvivalenttasandiks on jäik, sile ja tasane pind, mille külge on tugevalt kinnitatud kaks mõõteskaalat ja millele asetatakse sõiduk; skaalad on gradueeritud millimeetrites, X-X mõõteskaala peab olema vähemalt 8 meetrit pikk ja Y-Y mõõteskaala vähemalt 4 meetrit pikk. Need kaks mõõteskaalat peavad paiknema teineteise suhtes täisnurga all, nagu on näidatud käesoleva lisa liite joonisel 6. Nende mõõteskaalade lõikepunkt on nullpunkt.
 3. EKVIVALENTTASANDI KONTROLLIMINE
 Selleks et võtta arvesse ekvivalenttasandi või katsetsooni võimalikke ebatasasusi, tuleb mõõta hälbed nullpunkti suhtes piki X- ja Y-telge iga 250 mm tagant ning registreerida näidud, et sõiduki kontrollimisel saaks teha vastavad korrektsioonid.
 4. TEGELIK KATSEASEND
 Selleks et võtta arvesse väikesi muudatusi vedrustuse kõrguses jm, peavad käepärast olema vahendid, et viia peamised koordinaatmärgid enne edasiste mõõtmiste alustamist õigetele koordinaatidele vastavalt nende asukohale joonistel. Lisaks sellele peab olema võimalik sõiduki asendit veidi külg- ja/või pikisuunas korrigeerida, et viia see teljestiku suhtes õigesse asendisse.
 5. TULEMUSED
 Kui sõiduk on teljestiku suhtes ning vastavalt projektjoonisele õigesti asetatud, saab ettepoole jääva vaatevälja nõuetekohasuse uurimiseks vajalike punktide asukohad hõlpsasti kindlaks määrata.
 Nõuetekohasuse kindlakstegemise katsemeetodid võivad sisaldada teodoliitide, valgusallikate või varjuseadmete kasutamist või mis tahes muid meetodeid, mille abil saab tõestatult samaväärseid tulemusi.
 Liide
 Joonis 1
 V-punktide määramine
 Joonis 2
 A-tugipostide vaatluspunktid
 Joonis 3
 Peitenurgad
 Joonis 4
 Peitealade hindamine juhi eesmises 180° vaateväljas
 Joonis 5
 E- ja P-punktide suhtelise asukoha mõõtskeem
 Joonis 6
 Rõhtne töötasapind


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
 DE LA COMMISSION
 COLLECTION RELIEE DES
 DOCUMENTS "COM"
 COM (89) 135
 Vol. 1989/0039
 ---pagebreak--- Disclaimer
 Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 concernant
 l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique européenne et de
 la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, p. 1) modifié en dernier
 lieu par le règlement (UE) 2015/496 du Conseil du 17 mars 2015 (JO L79 du 25. 3.2015, p. 1), ce
 dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents classifiés présents dans ce dossier
 ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit règlement ou sont considérés déclassifiés
 conformément aux articles 26(3) et 59(2) de la décision (UE, Euratom) 2015/444 de la
 Commission du 13 mars 2015 concernant les règles de sécurité aux fins de la protection des
 informations classifiées de l'Union européenne.
 In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 concerning
 the opening to the public of the historical archives of the European Economic Community and the
 European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as last amended by Council
 Regulation (EU) 2015/496 of 17 March 2015 (OJ L 79, 27.3.2015, p. 1), this file is open to the
 public. Where necessary, classified documents in this file have been declassified in conformity
 with Article 5 of the aforementioned regulation or are considered declassified in conformity with
 Articles (26.3) and 59(2) of the Commission Decision (EU, Euratom) 2015/444 of 13 March 2015
 on the security rules for protecting EU classified information.
 In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1. Februar
 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und
 der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983, S. 1), zuletzt geändert durch die
 Verordnung (EU) Nr. 2015/496 vom 17. März 2015 (ABI. L 79 vom 25.3.2015, S. 1), ist dieser Akt
 der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit erforderlich, wurden die Verschlusssachen in diesem Akt in
 Übereinstimmung mit Artikel 5 der genannten Verordnung freigegeben; beziehungsweise werden
 sie auf Grundlage von Artikel 26(3) und 59(2) der Entscheidung der Kommission (EU, Euratom)
 2015/444 vom 13. März 2015 über die Sicherheitsvorschriften für den Schutz von EU-
 Verschlusssachen als herabgestuft angesehen.
 ---pagebreak--- COMISION DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS
 COM ( 89 ) 135 final
 Bruselas , 21 de marzo de 1989
 Propuesta de
 REGLAMENTO ( CEE ) DEL CONSEJO
 relativo a la aplicación de preferencias arancelarias generalizadas suplementarias
 a determinados productos originarios de países en vías dé desarrollo, vendidos
 durante la feria de Berlín « Socios del Progreso »
 (presentada por la Comisión )
 22
 CP *7»
 CO
 en. (9
 '9 'ô
 o c>
 fo « tJ
 \S>
 4 s-
 O
 oO
 O <?i
 1/»
 £
 fe'i
 Ci 50
 ---pagebreak--- EXPOSE DES MOTIFS
 Depuis 1962 , chaque année a lieu à Berlin la Foire d' importation d' Outre-Mer
 " Partenaires du Progrès ". Cette manifestation est centrée sur les produits
 qu' exportent 'les pays en voie de développement . La Communauté a toujours
 reconnu l' importance particulière de Berlin et l' aspect politique de sa Foire .
 L' année passée , le Conseil a approuvé une proposition de la Commission , de
 règlement " ad hoc " à titre d' essai , octroyant des préférences tarifaires
 supplémentaires pour certains produits originaires de pays en voie de développe ¬
 ment et vendus au cours de la Foire de Berlin ( Règlement ( CEE ) n * AZéJ l 88 du
 "3 49S& J.O. N * L A2Â p. ,/). L' exploitation relativement modeste
 Ou règlement précité résulte particulièrement de la publication tardive du
 régiment dans le Journal Officiel des Communautés Européennes .
 Par lettres du 9 janvier .«W89 et du A9 janvier 1989 respectivement , le gouvernement
 allemand et le bourgmestre de Berlin ont demandé à la Commission de proposai de
 nouveau au Conseil l' octrci de préférences tarifaires supplémentaires en faveur
 de pays en voie de développement pour les marchandises qui font l' objet de
 contrat d' achat au cours de cette foire . Cette opération a pour objet d' encourager
 les pays les moins développés qui ne participent pas encore à cette foire à
 s' y intéresser .
 La Foire se tient toujours assez tard dans l' année , en septembre /octobre . Il
 est donc possible que des contingents SP6 ouverts dans le cadre du schéma annuel
 soient déjà épuisés à cette date et oue , pour des marchandises sous pla+ond , les
 droits de douane soient rétablis .
 En ce qui concerne l' octroi de préférences supplémentaires , il y a lieu
 de maintenir une ligne prudente . Il est donc opportun de proposer un
 règlement "ad hoc ", d' une validité limitée à 1 an, qui prévoit une limi ¬
 tation stricte des produits éligibles et un contrôle efficace par les
 autorités compétentes al lemandes. et la Commission .
 ---pagebreak--- 2 .
 Ces considérations amènent La Commission o proposer un^r èg L ement similaire
 mu pno]e> de L' année passée . IL est à noter d' ailleurs que le présent règlement
 ne vise pas les produits agricoles , parmi lesquels cinq sont soumis à
 limitations préf e rent i e 1 1 es quantitatives et qui ne sont pas tous exposés à
 la foire . Cette dernière raison est également valable pour l' exclusion des
 produits CECA . En outre , en l' absence des statistiques pertinentes , les
 montants d' importation des , ma rchandi ses concernées sont limités à 6X des
 ou montants fixes a droit nul
 contingents f plafonds /fixés pour chaque produit ou groupe de produits dans
 les règlements SPG annuels .
 ---pagebreak--- 'P'RO'PU £STA T>s
 REGLAMENTO (CEE) N° DEL CONSEJO
 de
 relativo a la aplicación de preferencias arancelarias generalizadas suplementarias
 a determinados productos originarios de países en vías de desarrollo , vendidos
 durante la feria de Berlín « Socios del Progreso >
 EL CONSEJO DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Considerando que, sin perjuicio de las disposiciones parti¬
 Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Económica culares del presente Reglamento, conviene aplicar a las
 preferencias suplementarias mencionadas las disposi¬
 Europea, y, en particular, su artículo 113, ciones de los Reglamentos anuales por los que se aplican
 Vista la propuesta de la Comisiôn, preferencias arancelarias generalizadas, en lo que respecta
 particularmente a los países beneficiarios y a la noción de
 Considerando que cada año se organiza en Berlín la feria productos originarios ;
 de importación de productos de ultramar « Socios del
 Progreso •, con objeto de favorecer un mejor acceso a los Considerando que, no obstante, conviene excluir del
 mercados mundiales de productos originarios de países en ámbito del presente Reglamento determinados productos
 vías de desarrollo ; originarios de algunos países beneficiarios ;
 Considerando que, en razón de las características especí¬ Considerando que las declaraciones de despacho a libre
 ficas de la feria de Berlín y de la situación única de esta práctica que se presenten para la importación de los
 ciudsd, conviene adoptar ciertas disposiciones en el productos mencionados deberán ir acompañadas del certi¬
 ficado de origen y del contrato celebrado en la feria de
 campo de las preferencias generalizadas ;
 Berlín, certificado por las autoridades alemanas compe¬
 Considerando que la Comunidad, con arreglo a la oferta tentes ;
 que presentó en el marco de la Conferencia de las Considerando que las autoridades alemanas deberán
 Naciones Unidas sobre el Comercio y el Desarrollo
 (CNUCD), ha abierto desde 1971 y, en último término procurar que los certificados de los contratos celebrados
 en la feria no sobrepasen los volúmenes suplementarios
 mediante loa Reglamentos (CEE) n“WS> / 88 concedidos ;
 y WJjq /SÍ (*) preferencias arancelarias generalizadas, en
 particular, para productos acabados y sem ¡acabados indus¬ Considerando que el método de administración adoptado
 triales y productos textiles originarios de países en vías de requerirá una colaboración estrecha
 desarrollo ; entre los Estados miembros y la Comisión ;
 Considerando que, en el pasado, algunos productos some: Considerando que las preferencias generalizadas han sido
 tidos a los regímenes de contingentes, límites máximos u suspendidas para los productos originarios de la República
 otras medidas arancelarias, que fueron objeto de contratos de Corea por le» Reglamentos(CEE) n° ÚJS?/iS ^ H3S?/M M
 de venta celebrados en la feria de Berlín, no pudieron
 beneficiarse de las preferencias por haberse agotado los
 contingentes arancelarios o los montantes fijos libres de HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO :
 derechos, o por haberse restablecido el cobro de los dere¬
 chos de aduana para los productos sometidos a límites Articulo 1
 máximos antes de la fecha de apertura de la feria ; que es,
 pues, conveniente conceder posibilidades suplementarias 1. A partir del de 1983 y hasta el U de
 a los países en vías de desarrollo, por lo que respecta a los de.c . «4» Z390 se abrirán, salvo lo dispuesto en el artículo
 productos que fueron objeto de contratos de compra en 4, preferencias arancelarias comunitarias suplementarias,
 dicha feria ; que conviene, no obstante, limitar dicha posi ¬ por lo que respecta a la impon ? ion de los productos que
 bilidad al 6 % del volumen de las medidas arancelarias figuran :
 establecidas para cada producto o gnjpo de productos en – en el Anexo I del Reglar . ( CEE) n°
 los Reglamentos anuales anteriormente citados, y abrir – en los Anexos I y II del Reglamento (CEE)
 esas posibilidades suplementarias ; n° HMÍ M.
 P ) DO n* L
 ---pagebreak--- - • •
 2/ ' '
 6V originario* de alguno de loe países y territo- Artículo 4
 ftvar-qiít Üé beneficien de las preferencias establecidas en
 loe Anexos de dichos Reglamentos, siempre que hayan Quedan excluidos del ámbito del presente Reglamento :
 sido expuestos por los países exportadores en la feria de – los productos textiles comprendidos en las categorías
 Berlín « Socios del Progreso » y hayan sido objeto de 1 , 2, 3, 4, 5, 6, 7 y 8 que figuran en el Anexo I del
 contrato* de venta en dicha feria, con exclusión de los Reglamento (CEE) n° HiS«t(88 . originarios de CWM
 productos originarios de la República de Corea,
 cuyas praftrovtet** kea iwpa>>diiat .
 X.I Las preferencias suplementarias contempladas en el – los productos que figuran en el Anexo I del presente
 apartado 1 serán del 6 % de los contingentes, límites Reglamento, originarios de los países indicados en la
 máximos o montantes fijos, libres de los derechos fijados columna 4,
 para cada producto o grupo de productos en los Regla¬
 mentos (CEE) n'IWÍM y
 3. En el marco de las preferencias suplementarias
 contempladas en el apartado 1 , sé suspenderán totalmente
 loa derechos del arancel aduanero común. La posibilidad
 de beneficiarse de dichas preferencias arancelarias se Artículo 5
 subordinará a la presentación del certificado de origen, Las autoridades alemanas transmitirán a la Comisión, a
 fórmula A, y del contrato. más tardar 7 días después de la clausura de la feria de
 4. Dentro de los límites de las preferencias suplemen¬ Berlín, una lista de los contratos certificados en la que se
 tarias contempladas en el apartado 1 , España y Portugal indique la naturaleza y el valor de las mercancías o su
 aplicarán derechos de aduana calculados con arreglo a lo cantidad, según los casos, así como los nombres y direc¬
 dispuesto al respecto en el Acta de adhesión y en los ciones de los exportadores e importadores. La Comisión
 reglamentos correspondientes. enviará una copia de esta lista a las autoridades de los
 demás Estados miembros .
 Artículo 2 Artículo 6
 1 . 1 Las declaraciones de despacho a libre práctica de los Los Estados miembros transmitirán a la Comisión en las
 productos en cuestión deberán ir acompañadas del certifi ¬ dos semanas siguientes al final de cada trimestre, la rela¬
 cado de origen y del contrato celebrado en la feria de ción de las informaciones efectuadas durante el trimestre
 Berlín, certificado por las autoridades alemanas compe¬ de referencia con arreglo a lo dispuesto en el presente'
 tentes. Reglamento.
 2. Las autoridades alemanas procurarán que el volumen Artículo 7
 global de los contratos certificados no sobrepase los
 límites fijados en el apartado 2 del articulo 1 . Los Estados miembros y la Comisión colaborarán estre¬
 chamente a fin de garantizar el cumplimiento del
 presente Reglamento.
 Artículo 3
 A rticulo 8
 Serán aplicables las disposiciones dé los Reglamentos
 (CEE) n“ ÚJO / M y M relativas a la aplicación de El presente Reglamento entrará en vigor el tercer día
 preferencias arancelarias generalizadas respecto de los siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las
 países beneficiarios y a la noción de productos originarios. Comunidades Europeas.
 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable
 en cada Estado miembro.
 Hecho en Bruselas, el
 Por el Consejo
 El Presidente
 ---pagebreak--- LISTA DE LOS PRQDUCIUS/PAISLS
 EXCLUIDOS DEL BENEFICIO DEL PRESEN IE NECEAREN IU
 PARA LOS PRODUCTOS IWJCT RIALES
 (DISTINTOS DE LOS TEXTILES)
 lUer«
 de erden
 Cedí go NC Designación de la eercancla Pafs
 IO.OI 10 2902 50 00 Estireno Arabia Saudi ¬
 ta
 i1
 10.0120 2905 1 1 00 Metanol ( alcohol metílico ) Arabia Saudi ¬
 ta
 10.0140 2905 31 00 Etilenglicol (etanodiol ) Arabia Saudi ¬
 ta
 'IO.OIÓO 2909 41 00 2,2-Oxidietanol ( dietilenglicol ) Arabia Saudi ¬
 ta
 Ί 0.0240 2921 19 30 lsopropitamina y sus sales Rumania
 10.0315 2933 61 00 Melamina Arabia Saudi-
 ta
 10.0400 3102 10 10 Urea con un contenido de nitrógeno supe ¬ Libia
 rior al 45 % en peso del producto anhidro
 seco
 10.0453 3901 IO IO Polietileno lineal de densidad inferior a Arabia Saudi-
 0,94 ta
 10.0455 3901 20 00 Polietileno de densidad superior o igual a Arabia Saudi-
 0,94 ta
 -
 10.0520 4104 1095 Cueros y pieles , de bovino y de equino , de- Brasil
 4 1 04 1 0 99 pilados , preparados , excepto los de las par-
 4104 31 11 tidas π." 4108 ó 4109
 410431 19 – Cueros y pieles enteros , de bovino , con
 4104 31 30 una superficie por unidad inferior o
 4104 3 ! 90 igual a 2,6 m ; ( 28 pies cuadrados )
 4104 39 10 - Los demás
 4104 39 90 - Preparados de otra forma
 – Los demás cueros y pieles , de bovino y
 de equino
 - Apergaminados o preparados des-
 pues del curtido
 ---pagebreak--- ha er·
 de erden
 Cedi go NC Designación de la aercancfa Pafs
 10.0570 4202 11 IO Baúles , maletas y maletines , incluidos los
 4202 1 1 90 de aseo y portadocumentos, carteras de ma-
 4202 12 91 no , cartapacios y continentes similares Hong Kong
 4202 12 99 – Con la superficie exterior de cuero natu-
 4202 19 91 ral , de cuero artificial o regenerado o de
 4202 19 99 cuero barnizado
 4202 21 00 – Con la superficie exterior de plástico o
 4202 22 90 de materias textiles
 4202 29 00 - De otras materias , incluida la fibra
 4202 31 00 vulcanizada
 4202 32 90
 4202 39 00 Los demás , de otras materias
 420291 IO
 Artículos de bolsillo o de bolso de mano
 4202 91 50
 – Con la superficie exterior de cuero natu-
 4202 91 90
 ral , de cuero artificial o regenerado o de
 4202 92 91
 cuero barnizado
 4202 92 95
 – Con la superficie exterior de plástico o
 4202 92 99 de materias textiles
 4202 99 IO
 - De materias textiles
 4202 99 90
 - Los demás
 Los demás
 – Con la superficie exterior de cuero natu-
 ral , de cuero artificial o regenerado o de ·
 cuero barnizado
 – Con la superficie exterior de plástico o
 de materias textiles
 – Los demás
 - Continentes para instrumentos de
 música
 - Los demás
 10.0660 6401 Calzado impermeable con suela y parte su ¬
 perior ( corte ) de caucho o de plástico cuya
 parte superior no se haya unido a la suela Hong Kong
 por costura o por medio de remaches , cla¬
 vos , tomillos, espigas o dispositivos simila ¬
 res , ni se haya formado con diferentes par¬
 tes unidas de la misma manera
 6402 Los demás calzados con suela y parte supe ¬
 rior ( corte ) de caucho o de plástico
 10.0670 6403 Calzado con suela de caucho , plástico , cue ¬
 ro natural , artificial o regenerado y parte su ¬ Bruii
 perior ( corte ) de cuero natural
 10.0680' 6404 Calzado con suela de caucho , plástico , cue ¬ Hong Kong
 ro natural , artificial o regenerado y parte su ¬
 perior ( corte ) de materias textiles
 6405 90 10 Los demás calzados con suela de caucho ,
 plàstico , cuero natural , artificial o regenera ¬
 do
 ---pagebreak--- 3
 lu»ara
 da ardan Candi go NC Deslgnaclon de la aarcancla País.
 i
 i
 t
 i
 i
 10.1055 8528 10 40 Receptores de televisión (incluidos los mo¬
 8528 1050 nitores y los videoproyectores) aunque es¬
 8528 10 71 tén combinados en una misma envoltura Hong Kong
 8528 10 73 con un receptor de .radiodifusión o un gra¬
 8528 10 79 bador o reproductor de sonido o de imagen
 Singapur
 Aparatos receptores de televisión con tubo
 de imagen incorporado, para televisión en
 colores
 10.1060 8527 11 10 Receptores de radiotelefonía, radiotelegra-
 8527 1 1 90 fia o radiodifusión , incluso combinados en
 8527 21 10 una misma envoltura con grabadores o re¬
 Haag Kang
 8527 21 90 productores de sonido o con un aparato de Singapur
 8527 29 00 relojería
 8527 31 10
 8527 31 91
 8527 31 99
 8527 32 10
 8527 32 90
 8527 39 10
 8527 39 91
 8527 39 99
 8527 90 91
 8527 90 99
 ---pagebreak--- ч.
 haar«
 de erden
 Cedigg NC Designación de 1a eercancla Pafs
 8S28 1061
 SW 8528
 8528
 10 69
 10 80
 Receptores de televisión (incluidos los mo-
 nitores y los videoproyectores ), aunque es-
 tén combinados en una misma envoltura
 8528 10 91 con un receptor de radiodifusión o un gra-
 8528 1098 bador o reproductor de sonido o de imagen .
 ! 8528 20 20 excepto los aparatos de grabación o repro-
 8528 20 71 ducción de imágenes y sonido que lleven
 8528 20 73 un receptor de Señales de imagen y sonido
 8528 20 79 ( sintonizador) y productos de las panidas
 8528 20 91 n··' 8528 10 50, 8528 10 71 , 8528 10 73 .
 8528 20 99 8528 10 79
 8529 10 20 Partes identificables destinadas , exclusiva o
 8529 1031 principalmente, a los aparatos de las parti-
 8529 10 39 das nm 8525 a 8528 con exclusión de los
 8529 10 40 muebles y envolturas
 8529 10 50
 8529 10 70
 8529 10 90
 8529 90 99
 -
 1
 ►
 ,
 10.1110 854091 00 Lámparas, tubos y válvulas electrónicos de Hong Kong
 8540 99 00 cátodo caliente, de cátodo frío o de fotocá-
 todo Singapur
 – Partes
 8541 10 10 Diodos, transistores y dispositivos semicon-
 8541 1091 ductores similares ; diodos emisores de luz
 8541 10 99
 8541 21 10
 8541 21 90
 8541 29 10
 8541 29 90
 8541 30 10
 854130 90
 8541 40 10
 8541 50 10
 8541 50 90
 8541 90 00
 8542 II 10 Circuitos integrados y microestructuras
 8542 1 1 30 electrónicas
 8542 II 71
 8542 1 1 75
 8542 11 91
 8542 1 1 99
 8542 19 10
 8542 19 20
 8542 19 30
 !
 8542 19 50
 . 8542 19 70
 8542 19 90
 8542 20 00
 8542 80 00
 8542 90 00 j j


type: wikipedia

text:
Darabos Pál (Békéscsaba, 1931. március 2. – 2012. június 21.) könyvtáros, irodalomtörténész.
 Életpályája
 Édesapja kisiparos volt, édesanyja a háztartásban dolgozott. 1945 és 1949 között a helyi gimnáziumban az ifjúsági könyvtárat kezelte. A Városi Könyvtárban töltötte szabadidejét könyvtári önkéntesként. Itt, a Féja Géza vezetése alatt álló soknyelvű és tartalmú, mintegy harmincezer kötetes könyvtárban tárult ki előtte a teljes szellemi világ.
 1954-től kezdve a Magyar Tudományos Akadémia Könyvtárában dolgozott. Itt ismerte meg Hamvas Béla, a harmincas–negyvenes évek folyóiratainak hasábjain rejtőző munkásságát, és Féja Gézáét is. Hamvas Bélával 1958-ban ismerkedett meg személyesen az akadémiai könyvtárban. A B-listázott Hamvas műveinek megismerése akkor csak nagyon kevesek számára volt lehetséges. E művek megismerését és szellemi hátterük, a hagyomány általa legteljesebben kifejtett gondolatának felderítését tűzte ki célul maga elé még a hatvanas években.
 A 60-as években elsősorban az akkori kortárs amerikai írók, a „beat-nemzedék” képviselőinek, elsősorban Jack Kerouacnek és J. D. Salingernek a művei kapcsán írt.
 Hamvas Béla műveivel és a hagyomány gondolatával kapcsolatos nézeteinek összefoglalására a nyolcvanas években írta meg Hamvas-monográfiáját.
 Angol, francia és német nyelvű művekből készült és megjelent fordításai, valamint hozzájuk fűzött tanulmányai is a hagyomány gondolatkörének megismertetését szolgálják.
 Művei
 Hamvas Béla. Egy életmű fiziognómiája. i-ii. (Farkas Lőrinc Imre Könyvkiadó, 1997.) I-III. (Bp., Hamvas Intézet, 2002)
 In memoriam Hamvas Béla (szerk., Molnár Mártonnal közösen, Bp., Hamvas Intézet, 2002)
 René Guénon élete és életműve a hagyomány gondolatainak szolgálatában (in: Szathmári Botond (szerk.): Gyémántnál keményebb. 100 éve született Hamvas Béla, Bp., Mont Humán Menedzser Iroda, 1997)
 Díjak, elismerések
 Jegyzetek
 További információk
 Halálhíre, hivatkozással erre a Wikipédia-cikkre
 Szántó F. István: Egy megkésett monográfia (kortarsonline.hu)
 Magyar irodalomtörténészek
 Magyar könyvtárosok
 Békéscsabaiak
 1931-ben született személyek
 2012-ben elhunyt személyek