type: other

text:
Another Girl DON
 KUOLLUT 21.02.2015
 Nimi: Another Girl DON Syntynyt: 06.01.2010 (17v.)
 Rekisterinumero: VH11-027-0085 Väri & Merkit: Punaruunikko
 Kasvattaja: Bairdon Omistaja: Fame, Frida VRL-05826
 Painotus: Esteratsastus Koulutustaso: KoHeA, Re100cm
 (Palkittu elokuun YLA tilaisuudessa YLA3 palkinnolla pistein 27+30+23+28=108p.)
 Palkittu maaliskuun NFL tilaisuudessa NFL-II palkinnolla pistein 14,5-12,5-40-21,5-8,5-4=101p.
 (Palkittu syyskuun ERJ tilaisuudessa ERJ-III palkinnolla pistein 2+52+18+10,4+9=91,4p.)
 Palkittu tammikuun YLA tilaisuudessa YLA2 palkinnolla pistein 22,5(15,5+7)-25(13+12)-17-10-7=81,5p.
 Palkittu helmikuun ERJ tilaisuudessa ERJ-II palkinnolla pistein 5+44+22+20+6,5=97,5p.
 06.01.2010 --> 0 vuotta
 01.02.2014 --> 15 vuotta
 01.06.2014 --> 16 vuotta
 Hoitaessa hieman kärsimätön tamma ilmoittaa heti korvien luimimisella tai hampaiden väläytyksellä, että neitiä ei tämä touhu voisi vähempää kiinnostaa. Kiinni laittaminen on ihan suositeltavaa, ellei halua käsivarteen annitatuointeja, jotka vaihtavat kivasti väriään parinpäivän välein. Jos Annille näyttää että kuka määrää, niin poni on varsin siedettävä ja oikeastaan aina välillä ihan kilttikin hoidettava.
 Anni on oikea monitoimiponi, se loistaa sekä este- että kouluratsastuksessa. Hyppää hyvin ja turhia höseltämättä sekä kuuntelee ratsastajaa hyvin. Herkkä tamma joka ei siedä yhtään suusta kiskomista tai potkimista, ilmoittaa kyllä heti jos ratsastaja hipaisee liian kovaa neiti nirppanokan kylkiä. Anni kerää energiaa jo yhden vaapaapäivän jälkeen ja silloin poni on hyppimässä seinille, ja ratsastus on lähinnä sitä että käyntiä pystytään menemään enintään viisi askelta, sitten on pakko lähteä raketinlailla laukkaa. Poni on varma hyppäämään ja ponnistukset osuvat lähes aina oikeaan kohtaan. Hypyt ovat ilmavia ja helposti istuttavia, isojen hyppyjen takia alastulo on hiukan töksähtävää, mutta siihenkin tottuu ajan kanssa.
 Annilla on kivat, ilmavat liikkeet ja reipas luonne, joten se on omiaan kouluratsastukseen. Neidillä säilyy mielenkiinto alku siirtymisien ja taivutusten jälkeenkin vielä. Annilla on isot liikkeet koostaan huolimatta, joten ravissa alas istuminen voi olla aluksi hankalaa, ponin laukka on matkaa tavoittavaa ja ihan mukavaa istuttavaa, sitä pystyy muokkaamaan hyvin ilman turhia raviin siirtymisiä. Laukanvaihdot ja muutkin onnistuvat Annilta kuin vettä vaan.
 i. Quasimodo Naw
 nf, 135cm, HeA, 110cm
 YLA2, ERJ-II, ERL-III, NFL-II ii. Quimico
 YLA2, NFL-III iii. Quincy II
 iie. Yamasce
 ie. Epithet AV
 YLA2, NFL-III iei. Echo AV
 iee. Yupple Iwo
 e. Gisela SND
 nf, 141cm, koHeA, re100cm
 YLA3 ei. Morning Coffee eii. Less or More
 eie. Cappucina
 ee. Soap Opera eei. Bright Green
 eee. Silent Movie
 Another Girlin isä, Quasimodo Naw on kimo, 141 senttimetriä pitkä komea oriherra, joka tulee toimeen lähes kaikkien kanssa. Esteratsastuspainoitteiselta orilta ei vauhtia puutu ja kilpailumenestyksensä puolesta on kyseessä erittäin lahjakas poika. Quasimodo hyppää ratana 110cm, joten aivan toivoton tapaus se ei ole. Orin suloiseen ulkomuotoon ei voi olla ihastumatta ja se varmasti onkin hurmannut monia ihmisiä -tammaneidoista puhumattakaan. Quasimodolta ei Annin luonnetta ole ilmeisesti herran rauhallisuudesta ja kiltteydestä päätellen periytynyt itse neidille, mutta reippaus on selvästikin isän peruja.
 Annin isänisä, Quimico on 138 senttimetriä korkea, Isosta Britanniasta kotoisin oleva ruunikko herra. Quimico on selvästikin periyttänyt rauhalliset piirteensä Quasimodolle, mikä pätee myös herran hyppytaitoihin. Kuten jälkeläisensä, hyppää Quimico myös 110 senttimetrin rataa, tähän mennessä varsin loistavin tuloksin, herra kun on tulostensa mukaan päätynyt varsin usein kolmen parhaimman joukkoon. Hienon rakenteensa puolesta pärjäisi Mico varmasti myös näyttelypuolella ja laatuarvosteluissakin ori varmasti pärjäisi. Ulkonäkönsä puolesta on Mico varsin hurmaava herra, jota kelpaa katsella. Kaikin puolin laadukas hevonen, jonka veroista saa etsiä.
 Another Girlin isänemä, Epithet AV oli kaunis, 144 senttimeriä säkäkorkeudeltaan suuri neiti, jonka hyppytaidot jatkavat samaa 110 senttimetrin linjaa. Koulutustasoltaanhan tamma meni Helppo B:tä, mikä ei näytännyt ongelmalta. Tamman kisakalenteri oli pitkä ja tuloksia oli mukavasti. Vaikkei tamma aina välttämättä ensimmäistä sijaa saanutkaan, ei se kielinyt että tamma olisi ollut huono hyppäämään. Epithet AV kuoli 15.5.2009 mutta kaikesta päätellen se eli hienon, kunniakkaan ja pitkän elämän jonka aikana se ehti saada kahdeksan jälkeläistä. Luonteeltaan Epithet oli reipas, touhukas ja varsin iloinen tammaneiti, jonka omistajan mukaan sen kanssa ei aika käynyt pitkäksi. Painotukseltaan Epithet oli esteratsastuspainoitteinen hevonen jonka hyppytaidot näyttivät varsin hyviltä. Kotoisinhan tämä neiti oli Ruotsista ja saavuttanut se oli YLA2-palkinnon 125 pisteellä sekä NFL-||| palkinnon 98 pisteellä.
 Another Girlin emä, Gisela SND on kenttäratsastuspainoitteinen rautias neiti. Säkäkorkeutta tammalta löytyy noin 138 senttimetriä, mikä ei ole ollenkaan paha. Koulutustasoltaan tamma on Helppo A:n tasoinen ja se hyppää 100 senttimetriä, toisin kuin Another Girlin isä, jonka hypyt ylätävät 110 senttimetriin asti. Ulkonäöltään tammaa voisi kuvailla iloiseksi, reippaaksi ja hyvärakenteiseksi hevoseksi. Luonteensa mukaan ei Giselalta energiaa puutu, mikä on varmasti periytynyt itse Another Girlille. Vaikka tamma ei vauhdikkain mahdollinen ole, voidaan varmasti olettaa Another Girlin reippauden olevan tämän tamman peruja. Kouluratsastuksessahan tämä tamma ei ole se kaikkein kirkkaimmin loistava tähti, mutta kyllä niillä pölyisillä kentillä nämä kiemuratkin onnistuvat. Sijoutuksiensa puolesta Gisela on perusratsu, ei kaikkein paras muttei mikään huonokaan.
 Another Girlin emänisä Morning Coffee on Giselan mukaan rautias, 138 senttimetriä korkea oleva kenttäratsastuspainoitteinen hevonen. Morning Coffeen rataennätys on 120 senttimetriä, mikä lyö Another Girlin isän hyppytaidot kymmenellä senttimetrillä laudalta. Koulutustasoltaanhan herra on Vaikea B-tasoa mikä näkyy sen kilpailutuloksissakin. Lahjakas hevonenhan Morning Coffee, alias Monni on jos katsotaan sen kisatuloksia, joista se on selvästikin hyvin tasavertainen esteratsastuksen ja kouluratsastuksen kanssa, hyviä tuloksia molemmilta lajeilta. Luonteensa puolesta näyttää Monni olevan hieman ilkikurinen hevonen, jota saa toden teolla käskeä. Ratsastettaessa Monni ei ole mitään maailman parhaimpia hevosia, mutta kai sitä voisi peruskoniksi sanoa, eikö? Herra itse on kotoisin Isosta Britanniasta, kuten Annin isänisäkin.
 Annin emänemä, Soap Opera on Isosta Britanniasta kotoisin oleva 134 senttimetiä säkäkorkeudeltaan suuri musta new forest-tamma joka on painotukseltaan kenttähevonen. Kuten Annin emänisäkin, hyppää Sopa Operakin 120 senttimetriä korkeita ratoja ja koulutustasoltaan se on myös Vaikea B-tasoa. Esteratsastuksessa näyttää Soap Opera pärjäävän ja kun kisakalenteria katsoo huomaa mukana monia hyviä tuloksia. Kouluratsastuksessakin näyttää tammalla olevan lahjoja, vaikka se kenttähevonen onkin. Luonteeltaan on Soap Opera, kutsumanimeltään Oona energinen ja yhteistyöhaluinen tamma. Soap Opera on erittäin kyvykäs ja innokas ratsu, liikkeiltään mukava ratsastettava. Varmajalkaiseksi poniksi voidaan Oonaa myös kutsua, sillä etenkin maastossa se on tarkka jaloistaan.
 s. 01.04.2011 o. Fame ́s Twlight Tossin' It Up (i. Jefton's Blake)
 s. 28.12.2011 o. Fame's Bright Bullet (i. Re-Spender)
 s. 05.02.2012 t. Fame's Charmed One (i. Palmiro Naw)
 s. 14.04.2012 t. Fame's Dianora (i. Revenge VIN)
 s. 27.08.2012 o. Fame's Neyton (i. Jefton's Darkside)
 s. 21.01.2013 t. Fame's Yessica (i. Rockets Random)
 s. 13.01.2014 o. Fame's Espresso (i. a href="http://krumelur.webs.com/roscoff/hudsoncappucinocase.htm">Hudson Cappucino Case)
 Anni vaikuti tasaiselta ja oikealta äitin kultaponilta. Alkuverryttelyksi hypättiin muutamaa 70 senttistä pystyestettä jotta saataisiin sekä sinut että tamma hereille ennen rataa ja korotettuja esteitä. Verkkaeste sujui kelvollisesti ja kun Anni alkoi olla lämmennyt tarpeeksi ohjeistin hyppäämään R pitkälle sivulle kyhättyä pysty-okseri sarjaa vapaasti muutaman kerran. Anni alkoi innostua kun esteitä tuli enemmän. Ohjasit tamman hallitusti pystylle jolle tuli kiva tasapainoinen hyppy joten myös okseri onnistui. Pari kertaa sai tälle tehtävälle riittää sitten alettiin hyppäämään kaarevalla uralla. Ensiksi hyppy melkein uralla ja nurkassa olevalle okserille josta loiva kaarre nousevalle okserille. Nousevalta okserilta vielä hyppy lankkupystylle kohti saman pitkän sivun vastakkaista nurkkaa. Ensimmäisten esteiden väliin tulisi 5 laukkaa ja viimeisten väliin kolme. Kannustit innokkaan ponitamman laukkaan ja aloit lähestymään estettä.Ensimmäinen okseri tuntui tulevan hieman nurkan takaa Annille mutta reippaasti kannustit tamman yli ja kohti nousevaa okseria. Nouseva okseri sujui kelvollisesti ja tarvittavat askeleetkin tuli tarkalleen väliin. Viimeiselle lankkupystylle tie oli hieman hassu, kaarre ja suoristus mutta selvisitte siitä Annin kanssa oikein loistavasti. Lisäsin tehtävään vielä ensimmäisen sarjan joka hypättiin ennen ja jälkeen kaarevan uran. Nostin esteitä myös 90 ja 100 senttiin jolloin oltiin maksimikorkeudella.Sarja meni ihan kivasti ennen kaarevaa uraa, ekalle esteelle hyppy oli vain hieman hätäinen mutta kuitenkin siisti. Kaareva ura meni paremmin kuin ensimmäisellä kerralla, nyt Annikin osasi odottaa ensimmäistä okseria. Jälkimmäinen hyppy sarjalla sujui kuin rasvattu ilman pienintäkään virhettä. Käskin kehua tammaa roimasti ja jätin sinut loppuverkkailemaan Annia itsekseen.
 Estevalmennus, valmentajana vanda
 Saavuin Famen tiloihin valmentamaan Fridaa ja tämän ratsua Annia. Ratsukon tehtyä itsenäiset alkuverryttelyt parin puomin avulla siirryimme hiomaan hyppyjä erikoisesteiden parissa. Alkuun Anni tuntui vain menevän eteenpäin kuuntelematta ratsastajaa, mutta Fridan tehtyä apunsa tarkemmin hevonen alkoi tulla kuulolle. Niin muurit kuin vesimattoesteetkin ylittyivät helposti aina metrin korkuisinakin. Värikäs lankkueste näytti tuovan jännitystä ilmaan, jonka myötä hevonen alkoi kieltämään. Kehotin Fridaa ratsastamaan reippaasti eteenpäin ja hengittelevän itse rauhassa: ratsastajan rentoutumisen myötä Anni hyppäsi tämänkin esteen näppärästi ilman suurempia ongelmia. Rataa hypätessä Anni ei enää edes tuijotellut esteitä vaan eteni itsevarmasti, joka oli hieno asia. Kun tämän ratsukon kohdalle saadaan lisää itsevarmuutta, niin hyvä tulee.
 Annin kanssa harjoiteltaisiin tänään ihan lyhyen 100cm perusradan hyppäämistä. Alkuverryttelyn jälkeen kuitenkin ensin hypättäisiin muutama pienempi este. Alkuverryttelyssä ja ensimmäisten esteiden hyppäämisessä Annilla näytti riittävän virtaa vaikka kuinka paljon. Sait sen kuitenkin hyvin rauhoittumaan ja rentoutumaan, joten hypyt alkoivat näyttää enemmän hypyiltä, kuin pelkältä kaahaukselta. Kun pienempien esteiden hyppääminen alkoi sujua, korotin esteet ja tein radan valmiiksi. Rata alkoi pysty okseri linjalla, jonka jälkeen tuli tiukka käännös lävistäjällä olevalle portille. Portin jälkeen käännyttiin toiseen suuntaan, jossa oli vuorossa kahden askeleen sarja. Sarjan jälkeen käännyttiin vielä keskellä olevalle okserille ja sitten viimeisenä hypättäisiin myös linjan ensimmäinen este. Radan alku sujui hyvin, Anni eteni reippaasti, muttei liian lujaa ja hyppäsi huolellisesti. Lävistäjällä oleva este tuli kuitenkin hieman yllättäen ja tamma ponnisti liian läheltä pudottaen puomin. Pudotuksesta hermostuneena tamma teki muutaman pukit, mutta suostui sitten jatkamaan taas kiltisti rataa. Loppuosa sujui myös erittäin hyvin. Tule vielä uudestaan linja ja se käännös sinne seuraavalle esteelle. Nyt Anni tiesi jo valmiiksi minne oltiin menossa ja hyppäsi kevyesti kaikki kolme estettä.
 Estevalmennus, valmentajana Jenniina
 Olitte jo lämmittelemässä Annin kanssa kun saavuin maneesiin. Maneesissa oli jo valmiina 100cm rata, 90cm okseri, 90cm muuri, 100cm ristikko sekä 100cm pystäreitä. Kun olitte lämmitelleet volteilla, aloititte menemällä 50cm estesarjaa. Hypättyänne sen, korotin sitä 70cm korkuiseksi. Anni hyppäsi esteet ilmavasti ja kevyesti, joten pyysin teitä hyppäämään 100cm radan. Juuri kun olitte aloittamassa hyppäämisen, niin Anni kielsi, johtuen liian lujasta ohjasotteesta. Niimpä kiersitte maneesin ympäri, korjasit ohjasotetta ja laukkasit uudelleen sarjalle. Tälläkertaa hypyt onnistuivat hyvin. Sen jälkeen hyppäsitte muurin. Anni meinasi keiltää, mutta juuri oikeilla pyynnöillä sait tamman hyppäämään, ja hyppy onnistui. Sitten menitte pystärit. Ne menivät oikein lennokkaasti ja hyvin. Sitten hyppäsitte ristikon sekä okserin. Kummatkin esteet Anni hyppäsi hienosti, joten valmennus voitiin päättää.
 Estevalmennus, valmentajana Pandero
 Veikeä ponitamma tepsutteli tyytyväisenä ravipuomien yli. Rakensin kuuden esteen jumppasarjan kentän pitkälle sivulle. Anni laukkasi korvat hörössä kohti ensimmäistä estettä ja ratsukko suoritti sarjan sujuvasti, hyvässä rytmissä. Jumppasarja sujui niin hyvin, että laitoin kolmen askeleen päähän jumppasarjan viimeisestä okserin. Okserilla oli korkeutta aluksi 90cm. Anni oli selvästi aivan tohkeissaan ja suorastaan lensi esteiden yli. Nostin okserin metriin. Anni katsasti vain paikan ja pomppasi kevyesti yli! Siinäpä vasta mainio poni! Loppuverryttelyyn kuului paljon eteen-alas venytyksiä, selän nostavia puomeja, sekä tyytyväisiä pärskähdyksiä. Tykkäsin Annin asenteesta, sekä ratsukon yhteistyöstä!
 Anni ja Frida saivat alkuverryttelyssä tehtäväksi tehdä paljon taivutuksia molempiin suuntiin sekä ravissa, että laukassa, ja kun siltä tuntui, tulla myös puomeja. Puomeja oli molemmilla pitkillä sivuilla, toisella kaksi yhdellä välilaukalla ja toisella kolme niin, että ensimmäisessä välissä oli tlaa välilaukalla ja toinen oli sitten ilman välilaukkaa. Ratsukko tuli puomeja rauhallisesti, jopa vähän liiankin, ja Frida sai käskyn saada tammaansa vähän puhtia kuitenkin. Alkuverryttelyn loppupuolella kahden puomin tehtävästä jälkimmäinen nostettiin esteeksi ja ratsukko sai siinä hypätä muutaman verryttelyhypyn. Sitten oli aika pienille välikäynneille. Tauon jälkeen nostin kaikki puomit esteiksi, ja ensin tehtävänä oli tulla kolmoissarjaa. Anni hyppäsi isoilla hypyillä korvat hörössä, ja mahtui väleihin todella kivasti. Molempiin suuntiin tehtyjen toistojen jälkeen ratsukko sai lisätä tehtävään myös toisen srajan hyppäämisen. Anni suoritti iloisesti ja hyvin, ja Frida sai olla kyllä suorituksiin oikein tyytyväinen. Loppuverryttelyissä ratsukko sai mennä molempiin suuntiin taivutellen ja Anni venytti kaulaansa pitkälle, tyytyväisenä höristen.
 Vain sijoitukset. Sijoituksia KRJ yht. 68kpl, voitot boldattu.
 31.07.2011 - kutsu - NJ - Nuoret tammat - 7/12 KUMA, JS
 14.01.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 5/43
 15.01.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 5/33
 28.01.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 3/50
 30.01.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 5/50
 27.01.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 5/60
 02.03.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 6/97
 03.03.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 9/97
 24.02.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 7/64
 26.02.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 1/30
 27.02.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 3/30
 03.03.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 3/100
 27.04.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 1/50
 24.04.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 4/40
 24.04.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 3/30
 30.05.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 5/30
 29.05.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 3/30
 11.05.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 4/50
 13.05.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 7/50
 20.05.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 4/46
 20.06.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 5/40
 25.06.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 3/30
 27.06.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 5/30
 28.06.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 5/30
 29.06.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 5/30
 29.06.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 4/100
 01.07.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 8/100
 29.06.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 1/50
 09.07.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 6/40
 13.07.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 8/100
 14.07.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 8/100
 13.07.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 8/30
 16.07.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 1/50
 06.07.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 1/30
 08.07.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 3/30
 18.08.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 5/30
 11.08.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 6/40
 09.08.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 4/50
 13.08.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 3/38
 16.08.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 1/38
 18.08.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 1/39
 01.09.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 5/30
 03.09.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 3/30
 04.09.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 4/30
 22.08.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 2/50
 20.08.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 7/50
 11.09.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 1/30
 18.10.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 3/30
 25.09.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 1/100
 29.10.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 6/40
 31.10.2011 - kutsu - ERJ CUP - 100cm - 5/133
 11.11.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 1/30
 09.11.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 4/40
 10.11.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 6/40
 11.11.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 3/40
 24.11.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 7/60
 12.12.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 4/30
 30.12.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 3/40
 28.12.2011 - kutsu - ERJ - 100cm - 1/40
 02.01.2012 - kutsu - ERJ - 90-100cm - 4/40
 23.01.2012 - kutsu - ERJ - 100cm - 2/40
 24.01.2012 - kutsu - ERJ - 100cm - 3/40
 07.02.2012 - kutsu - ERJ - 100cm - 1/82
 30.06.2012 - kutsu - ERJ CUP - 90cm - 6/131
 30.06.2013 - kutsu - ERJ CUP - 90cm - 12/203
 30.06.2013 - kutsu - ERJ CUP - 100cm - 6/260
 20.02.2014 - kutsu - ERJ (nf osakilpailu) - 100cm - 2/32


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 25.1.2014
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 24/7
 Zahtjev za prethodnu odluku koji je 15. studenoga 2013. uputio Landgericht Kiel (Njemačka) — Hans-Jürgen Kickler i dr. protiv Helenske Republike
 (Predmet C-578/13)
 2014/C 24/13
 Jezik postupka: njemački
 Sud koji je uputio zahtjev
 Landgericht Kiel
 Stranke glavnog postupka
 Tužitelji: Hans-Jürgen Kickler, Walter Wöhlk, Zahnärztekammer Schleswig-Holstein Versorgungswerk
 Tuženik: Helenska Republika
 Prethodna pitanja
 1.
 Treba li članak 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1393/2007 od 13. studenoga 2007. o dostavi sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima u državama članicama (1) tumačiti tako da tužbu kojom stjecatelj državnih obveznica tuženika ostvaruje pravo na isplatu u obliku prava na ispunjenje i naknadu štete treba smatrati „građanskom ili trgovačkom stvari” u smislu članka 1. stavka 1. prve rečenice Uredbe ako stjecatelj nije prihvatio ponudu za zamjenu koju je tuženik dao krajem veljače 2012., a koja je omogućena grčkim zakonom br. 4050/2012 („Greek-Bondholder-Act”)?
 2.
 Radi li se kod tužbe koja se u bitnome temelji na nevaljanosti odnosno ništavosti ranije navedenog Greek-Bondholder-Act-a o odgovornosti države za djelovanja ili propuste u izvršavanju državnih ovlasti u smislu članka 1. stavka 1. druge rečenice Uredbe navedene u pitanju 1.?
 (1) Uredba (EZ) br. 1393/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2007. o dostavi, u državama članicama, sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima („dostava pismena”), i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1348/2000 (SL L 324, str. 79.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 19., svezak 7., str. 171.).


type: contracts

text:
 16.9.2010
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 244/20
 BESLUIT VAN HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER
 Nr. 68/2010
 van 11 juni 2010
 tot wijziging van bijlage II (Technische voorschriften, normen, keuring en certificatie) en bijlage XIII (Vervoer) bij de EER-overeenkomst
 HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER,
 Gelet op de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, gewijzigd bij het Protocol tot aanpassing van de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, hierna „de Overeenkomst” genoemd, en met name op artikel 98,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Bijlage II bij de Overeenkomst werd gewijzigd bij Besluit nr. 80/2009 van het Gemengd Comité van de EER van 3 juli 2009 (1).
 (2)
 Bijlage XIII bij de Overeenkomst werd gewijzigd bij Besluit nr. 51/2010 van het Gemengd Comité van de EER van 30 april 2010 (2).
 (3)
 Richtlijn 2009/26/EG van de Commissie van 6 april 2009 tot wijziging van Richtlijn 96/98/EG van de Raad inzake uitrusting van zeeschepen (3) moet in de Overeenkomst worden opgenomen.
 (4)
 Richtlijn 2001/53/EG van de Commissie van 10 juli 2001 tot wijziging van Richtlijn 96/98/EG van de Raad inzake uitrusting van zeeschepen (4) en Richtlijn 2002/84/EG van het Europees Parlement en de Raad van 5 november 2002 houdende wijziging van de richtlijnen op het gebied van maritieme veiligheid en voorkoming van verontreiniging door schepen (5) zijn opgenomen in bijlage XIII bij de Overeenkomst, maar moeten ook in bijlage II worden opgenomen,
 BESLUIT:
 Artikel 1
 In hoofdstuk XXXII van bijlage II bij de Overeenkomst worden in punt 1 (Richtlijn 96/98/EG van de Raad) de volgende streepjes toegevoegd:
 „—
 32001 L 0053: Richtlijn 2001/53/EG van de Commissie van 10 juli 2001 (PB L 204 van 28.7.2001, blz. 1),
 —
 32002 L 0084: Richtlijn 2002/84/EG van het Europees Parlement en de Raad van 5 november 2002 (PB L 324 van 29.11.2002, blz. 53),
 —
 32009 L 0026: Richtlijn 2009/26/EG van de Commissie van 6 april 2009 (PB L 113 van 6.5.2009, blz. 1).”.
 Artikel 2
 In bijlage XIII bij de Overeenkomst wordt in punt 56d (Richtlijn 96/98/EG van de Raad) het volgende streepje toegevoegd:
 „—
 32009 L 0026: Richtlijn 2009/26/EG van de Commissie van 6 april 2009 (PB L 113 van 6.5.2009, blz. 1).”.
 Artikel 3
 De in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken teksten in de IJslandse en de Noorse taal van Richtlijn 2009/26/EG zijn authentiek.
 Artikel 4
 Dit besluit treedt in werking op 12 juni 2010, op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de Overeenkomst bedoelde kennisgevingen aan het Gemengd Comité van de EER hebben plaatsgevonden (6).
 Artikel 5
 Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Gedaan te Brussel, 11 juni 2010.
 Voor het Gemengd Comité van de EER
 De voorzitter
 Alan SEATTER
 (1) PB L 277 van 22.10.2009, blz. 31.
 (2) PB L 181 van 15.7.2010, blz. 19.
 (3) PB L 113 van 6.5.2009, blz. 1.
 (4) PB L 204 van 28.7.2001, blz. 1.
 (5) PB L 324 van 29.11.2002, blz. 53.
 (6) Geen grondwettelijke vereisten aangegeven.


text:
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali ta'l-Unjoni Ewropea
 C 202/293
 PROTOKOLL (Nru 20)
 DWAR L-APPLIKAZZJONI TA’ ĊERTI ASPETTI TA’ L-ARTIKOLU 26 TAT-TRATTAT DWAR IL-FUNZJONAMENT TA' L-UNJONI EWROPEA GĦAR-RENJU UNIT U GĦALL-IRLANDA
 IL-PARTIJIET KONTRAENTI GĦOLJA,
 WAQT LI JIXTIEQU li jsolvu ċerti kwistjonijiet li jirrelataw mar-Renju Unit u l-Irlanda,
 WAQT LI JIKKUNSIDRAW l-eżistenza għal ħafna snin ta' l-arranġementi speċjali għall-ivjaġġar bejn ir-Renju Unit u l-Irlanda,
 QABLU dwar id-dispożizzjonijet li ġejjin, li huma annessi mat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u mat-Trattat dwar il-Funzjonament ta' l-Unjoni Ewropea:
 Artikolu 1
 Ir-Renju Unit għandu jkun intitolat, independentament mill-Artikoli 26 u 77 tat-Trattat dwar il-Funzjonament ta' l-Unjoni Ewropea, u kull dispożizzjoniji oħra ta’ dak it-Trattat jew tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, kull miżura addottata skond dawk it-Trattati, jew kull ftehim internazzjonali konkluż mill-Unjoni jew mill-Unjoni u l-Istati Membri tagħha ma' wieħed jew aktar Stati terzi, li jeżerċita fuq il-fruntieri tiegħu ma' Stati Membri oħra dawk il-kontrolli fuq persuni li jkunu jfittxu li jidħlu fir-Renju Unit bħalma huwa jikkonsidra li jkunu meħtieġa għal dan il-għan:
 a)
 li jivverifika id-dritt għad-dħul fir-Renju Unit ta’ ċittadini ta' Stati Membri u tad-dipendenti tagħhom li jeżerċitaw id-drittijiet mogħtija lilhom bil-Liġijiet ta' l-Unjoni, kif ukoll ta’ ċittadini ta’ Stati oħra li lilhom ingħataw drittijiet bħal dawn bi ftehim li bih huwa marbut ir-Renju Unit, u
 b)
 li jiddetermina jekk jagħtix jew le lil persuni oħra il-permess li jidħlu fir-Renju Unit.
 Xejn fl-Artikoli 26 u 77 tat-Trattat dwar il-Funzjonament ta' l-Unjoni Ewropea jew f' xi dispożizzjoni oħra ta’ dak it-Trattat jew tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea jew f' xi miżura adottata permezz tagħhom m’għandu jippreġudika id-dritt tar-Renju Unit li jadotta jew jeżerċita dawn il-kontrolli. Referenzi għar-Renju Unit f’dan l-Artikolu għandhom jinkludu territorji li r-Renju Unit huwa responsabbli għar-relazzjonijiet esterni tagħhom.
 Artikolu 2
 Ir-Renju Unit u l-Irlanda jistgħu jibqgħu jagħmlu arranġamenti bejniethom rigward il-moviment ta’ persuni bejn it-territorji tagħhom (“Iż-Żona Komuni għall-Ivjaġġar”), waqt li jirrispettaw bi sħiħ id-drittijiet tal-persuni msemmija fl-Artikolu 1, l-ewwel paragrafu, il-punt (a) ta’ dan il-Protokoll. Għalhekk, sakemm huma jżommu dawn l-arranġamenti, id-dispożizzjonijiet ta’ l-Artikolu 1 ta’ dan il-Protokoll għandhom japplikaw għall-Irlanda skond l-istess termini u kondizzjonijiet bħal dawk għar-Renju Unit. Xejn fl-Artikoli 26 u 77 tat-Trattat dwar il-Funzjonament ta' l-Unjoni Ewropea, fl-ebda dispożizzjoni oħra ta’ dak it-Trattat jew tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea jew f’xi miżura adottati permezz tagħhom, m’għandu jaffettwa dawn l-arranġamenti.
 Artikolu 3
 L-Istati Membri l-oħra għandhom ikunu intitolati jeżerċitaw fuq il-fruntieri tagħhom jew f’xi post ieħor tad-dħul fir-territorju tagħhom dawk il-kontrolli fuq persuni li jkunu jfittxu li jidħlu fit-territorju tagħhom mir-Renju Unit jew minn xi territorji li r-relazzjonijiet barranin tagħhom ikunu taħt ir-reponsabbiltà tiegħu għall-istess għanijiet kif jinsabu fl-Artikolu 1 ta’ dan il-Protokoll, jew mill-Irlanda sakemm id-dispożizzjonijiet ta’ l-Artikolu 1 ta’ dan il-Protokoll japplikaw għall-Irlanda.
 Xejn fl-Artikoli 26 u 77 tat-Trattat dwar il-Funzjonament ta' l-Unjoni Ewropea jew f' xi dispożizzjoni oħra ta’ dak it-Trattat jew tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea jew f’xi miżura adottata permezz tagħhom m’għandha tippreġudika d-dritt ta’ l-Istati Membri l-oħra li jadottaw jew jeżerċitaw kontrolli bħal dawn.


text:
Välismaale tööle saadetud töötajatega seotud kulud, kas erisoodustus? - Raamatupidaja
 07. veebruar 2013 13:06
 Riigikohtu lahend käsitleb maksuvaidlust kas ja millistel tingimustel on välisriiki tööle saadetavate töötajatega tehtud kulutused vaadeldavad erisoodustusena.
 http://www.nc.ee/?id=11&tekst=RK/3-3-1-54-12, mis täiendas senist kohtupraktikat erisoodustuste maksustamise vallas. Kohtuasjas käis maksukohustuslase ja maksuhalduri vahel muuhulgas vaidlus, kas kulutused töötajate reisikindlustusele, töö- ja elamislubadele ning viisadele maksustati põhjendatult töötajatele tehtud erisoodustusena või mitte.
 Riigikohus on varem tehtud kohtulahendites selgitanud, et erisoodustusena tuleb mõista tööandja poolt töötajale antavat rahaliselt hinnatavat hüve, millest viimane saab otseselt isiklikku kasu. Selline hüve antakse töötaja isiklikes huvides ja seda saab põhimõtteliselt käsitada ka loonuspalgana. Erisoodustuste maksustamist reguleerib tulumaksuseaduse (TuMS) § 48, mille lõikes 4 on toodud erisoodustuste mitteammendav loetelu.
 Kohus on ühtlasi leidnud, et kindlustuse ja viisade eest tasumine ning muud kuludokumentide alusel hüvitatavad väljamaksed ei pruugi alati olla erisoodustusena maksustatavad juhul, kui neid ei tehta seoses töölähetusega. Et saada aru, kas tegemist on erisoodustusega või mitte, tuleb välja selgitada, kas väljamakseid tehakse töötaja või tööandja huvides ning kulude seotus ettevõtlusega. TuMS § 32 lõike 2 kohaselt on kulu ettevõtlusega seotud, kui see on tehtud maksustamisele kuuluva ettevõtlustulu saamise eesmärgil või on vajalik või kohane sellise ettevõtluse säilitamiseks või arendamiseks ning kulu seos ettevõtlusega on selgelt põhjendatud.
 Riigikohus selgitas 19. detsembri 2012. aasta otsuses, et kulutuse määratlemine „tööks vajalikuna“ ei tähenda, et kulutus peaks alati õigusaktidest tulenevalt olema kohustuslik või selle tegemisel peaks järgima rangelt õigusakte. Kulude määratlemisel erisoodustusena tuleb hinnata töösuhte omapära igal üksikjuhtumil. Tööks vajalikud kulutused võivad töö olemusest sõltuvalt olla erinevad ning kulutused, mis ühe töösuhte iseloomu arvestades kujutavad endast erisoodustust, võivad teise puhul olla hoopis tööülesannete täitmiseks vaieldamatult vajalikud.
 Samas asjas oli halduskohus leidnud, et töötajatele viisade, elamis- ja töölubadega seotud kulude kandmist ei saa pidada üksnes tööandja ettevõtluse huvides tehtud kuluks. Esimese astme kohus asus seisukohale, et töötajate viisade, elamis- ja töölubadega seotud kulude kandmine Eesti tööandja poolt ei olnud tema huvides, vaid pigem tulnuks tööandjal leida selliseid töötajaid, kellel välismaale töölesaatmiseks polnuks viisat, elamis- ja tööluba vaja.
 Ringkonnakohus jagas halduskohtu nägemust ja märkis, et kuigi viisade, elamis- ja töölubadeta ei oleks töötajate välisriigis asuvatele objektidele väljarentimine võimalik, oli siiski tegemist esmajoones konkreetsete töötajate huvides tehtud kulutusega, et nad saaksid välismaal töötada. Teise astme kohus märkis, et kuivõrd tegemist polnud väga spetsiifilisi kutseoskusi omavate töötajatega, on halduskohus põhjendatult eeldanud, et Eesti ettevõtjal puudus mõjuv põhjus töötajate viisade, elamis- ja töölubadega seotud kulutuste enda kanda võtmiseks.
 Riigikohus kohtute seisukohaga ei nõustunud, märkides, et Soome äriühingute ja Eesti äriühingu vahel sõlmitud lepingute kohaselt on esmajoones oluliseks peetud tagada tellimusele vastava arvu töötajate olemasolu objektil, samuti töötajate professionaalsus ja muude personalile esitatud nõuete täitmine. Soome tellijate objekte tööjõuga kindlustades täitis Eesti tööandja oma lepingust tulenevat kohustust, mis eeldas osade töötajate puhul vajalike viisade, elamis- ja töölubadeta hankimist ja sellega kaasnevate kulutuste tegemist. Kohus märkis, et neid kulusid kandmata ei oleks olnud võimalik välisriiki tööle saata töötajaid, kelle töötamise kohustuslikuks eelduseks oli nimetatud dokumentide olemasolu. Osundatud põhjusel tuli Riigikohtu arvates lugeda tööandja poolt kantud kulud ettevõtlusega seotuks.
 Ühtlasi leidis kõrgem kohus, et halduskohtu ja ringkonnakohtu seisukoht, mille kohaselt ei olnud tegemist kuigi spetsiifilist ja kõrget kvalifikatsiooni nõudvate töökohtadega ning ei saa eeldada, et Eesti äriühingul olnuks suuri raskusi sobiva tööjõu leidmiseks ka dokumentidele kulutusi tegemata, ei välista siiski nende kulutuste seotust tööandja ettevõtlusega. Seetõttu ei saa kulutuste tegemist pidada maksustatavaks erisoodustuseks.
 Küll aga nõustus Riigikohtu halduskolleegium maksuhalduri ja alama astme kohtutega selles, et tööandja poolt töötajate eest reisikindlustuse maksete tasumine on vaadeldav erisoodustusena, kuna nimetatud kindlustuse maksete tasumiseks ei ole tööandja seaduse alusel kohustatud. Seetõttu tuleb tööandja poolt reisikindlustuse maksete vabatahtlikku tasumist töötajate eest vaadelda erisoodustusena.
 Riigikohtu seisukohast tuleb kuludokumentide alusel hüvitatavate väljamaksetel tuvastada, kas neid tehakse töötaja või tööandja huvides ning kas ja kuivõrd on need seostatavad tööandja ettevõtlusega. Juhul kui töötajatega seotud kulutused nt viisade, töö- ja elamislubade hankimiseks tehakse tööandja lepinguliste kohustuste täitmise huvides, tuleb need lugeda ettevõtlusega seotuks ning neid ei saa käsitada maksustatava erisoodustusena.
 Jaak Siim, Juuli Laanemets
 Juhtimisteenuse maksustamine 06. veebruar 2013 11:08
 VIDEO: millest räägib maksuamet? 31. jaanuar 2013 17:16
 Kuidas vormistada - juhtimisteenus või töötasu? 15. jaanuar 2013 19:26
 URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2013/02/07/valismaale-toole-saadetud-tootajatega-seotud-kulud-kas-erisoodustus


text:
Italiaans Hooggerechtshof erkent de Scientology Religie
 In oktober 1997 deed het Italiaanse Hooggerechtshof (het Hof van Cassatie) een monumentale uitspraak ter erkenning van de religieuze oprechtheid van Scientology. Deze beslissing van de hoogste rechtbank in Italië wordt vandaag de dag erkend door toonaangevende gerechtelijke autoriteiten en geleerden als een cruciale beslissing die belangrijke standaards neerzette betreffende de definitie van religie in de Europese Gemeenschap.
 “...omdat de Scientology Kerk in de VS als een religieuze groepering erkend is, zou het in Italië ook erkend moeten zijn en dus toegestaan moeten worden om haar diensten in praktijk te brengen en bekeringsactiviteiten uit te voeren...”
 Het Hof analyseerde de criteria voor het definiëren van een religie grondig, en benadrukte dat de overheid niet de plicht heeft vrijheid van religie te beperken en concludeerde als volgt:
 Scientology is een bonafide religie waarvan de activiteiten, zonder uitzondering, typerend [zijn] voor alle religieuze bewegingen.
 Godsdienstwetenschappers, zo merkte het Hof op, bevestigen dat Scientology een religie is, waarvan het doel “de bevrijding van de menselijke geest is door de kennis van de goddelijke geest die zich in elk menselijk wezen bevindt”.
 In het bereiken van haar beslissing, trok het Hof een directe vergelijking tussen de religieuze praktijken en fondsenwervingen van de Scientology Kerk en die van de katholieke kerk en andere religies:
 Dezelfde religies die, volgens de rechters van het Hof van Beroep, de ‘gebruikelijke manier van denken’ zouden moeten hebben gepresenteerd wat betreft het onderwerp religie, die altijd al van hun gelovigen vereisten om donaties te maken die, in de begindagen van deze religies, veel verder gingen dan de symbolische donaties die vandaag de dag vereist zijn.
 Het Hooggerechtshof analyseerde de criteria grondig voor het bepalen van wat religie is en kwam tot de conclusie dat Scientology een bonafide religie is. Het Hooggerechtshof verwierp de definitie van religie die door het Hof van Beroep gebruikt werd en vond dat de lagere rechtbank zich had vergist door de definitie alleen maar van joods-christelijke begrippen te nemen:
 Een systeem van overtuigingen dat gebaseerd is op de aanname van het bestaan van een Opperwezen, die een directe relatie met mensen had en die zij moeten gehoorzamen en vereren... [Zo’n] definitie van religie, die op zich partijdig is omdat deze uitsluitend afgeleid is – zoals beweerd – van religies die voortkomen uit de Bijbel, is vanuit vele gezichtspunten gezien onwettig; het is gebaseerd op filosofische en sociaal-historische veronderstellingen die niet correct zijn.
 De definitie van de lagere rechtbank zou het boeddhisme, taoïsme of elke “polytheïstische, sjamanistische of animistische religie” ook uitsluiten. Het Hooggerechtshof vond daarom dat deze beperkende definitie de Italiaanse Grondwet schond.
 CRITERIA WAARUIT BLIJKT DAT SCIENTOLOGY ONDER DE DEFINITIE VAN RELIGIE VALT
 Het Hooggerechtshof stuurde de zaak terug naar het Hof van Beroep voor een heroverweging, waarbij ze een gedetailleerd advies kregen over de toe te passen criteria met betrekking tot Scientology als een religie. Het Hooggerechtshof gaf het Hof van Beroep opdracht om Italiaanse en andere buitenlandse administratieve en gerechtelijke beslissingen over Scientology in overweging te nemen die, verklaarde het gerechtshof, duidelijk relevant waren. Daarnaast gaf het Hof uitdrukkelijk opdracht aan de lagere rechtbank om de meningen van zowel experts als de gezichtspunten van parochianen van de Scientology Kerk in Italië in overweging te nemen.
 EXPERTS ZIEN SCIENTOLOGY OVER HET ALGEMEEN ALS EEN RELIGIE
 Het Hooggerechtshof instrueerde de lagere rechtbank om de gezichtspunten van geleerde autoriteiten en experts op het gebied van religie te onderzoeken, niet die van het algemene publiek, om te bepalen of Scientology “in het algemeen gezien wordt” als een religie. Het Hof merkte op dat het irrationeel is om op de consensus of de mening van de meerderheid van het publiek te vertrouwen om te bepalen of een geheel van overtuigingen religieus van aard is, omdat in deze omstandigheden religieuze minderheden niet de bescherming zouden krijgen waar ze recht op hebben. Integendeel, wat er nodig is “is een goed doordachte, rationele evaluatie van de beschikbare elementen voor een uitspraak”, niet iets wat is gebaseerd op “intuïtie, indrukken, gevoelens en gemoedstoestanden...”
 BEWEERDE RELIGIOSITEIT VAN SCIENTOLOGY DUIDELIJK IN ORGANISATORISCHE DOCUMENTEN
 Het Hooggerechtshof concludeerde dat de organisatorische documenten van de Kerk duidelijk bewijs leveren van haar religieuze aard, aangezien deze documenten doorslaggevende taal bevatten over het religieuze credo van de Kerk en haar uiteindelijke doel om kennis van God te verkrijgen, principes waarbij het Hof opmerkte dat die gangbaar zijn in vele religies. Dat de organisatorische documenten van de Kerk verwijzen naar de “wetenschappelijke” benadering van Scientology principes en technieken, maakte de bevinding van religiositeit niet nietig, omdat deze principes en technieken bedoeld zijn om een specifiek spiritueel doel te bereiken. Sterker nog, het Hooggerechtshof herinnerde zich dat christelijke kerken nog steeds als religieus beschouwd worden ook al definieerde Thomas van Aquino “theologie als een wetenschap”.
 VERWERPING VAN VALSE BESCHULDIGINGEN TEGEN DE KERK
 Het Hooggerechtshof behandelde – en verwierp – een aantal valse beschuldigingen met betrekking tot de manier waarop de Scientology Kerk fondsenwerving verricht. Veel rechtbanken in andere landen, alsook administratieve overheidsorganen zoals de Internal Revenue Service in de Verenigde Staten, hebben deze beweringen van commercie afgewezen, en het Italiaanse Hooggerechtshof vond ook dat deze valse beschuldigingen geen grond hielden.
 BESCHULDIGINGEN VAN APOSTATEN NIET BETROUWBAAR
 Het Hooggerechtshof verwierp opruiende en grove beweringen van ontevreden apostaten op grond van het feit dat ze geen geloofwaardige getuigen zijn. Het Hof bekritiseerde het Hof van Beroep vanwege haar verzuim om de informatie van dit soort mensen te verifiëren, om de redenen voor hun vervreemding van Scientology vast te stellen en om te bepalen of hun uitspraken werden verzameld tijdens een gerechtelijke procedure waar hun geloofwaardigheid zou kunnen worden onderzocht en getest. Het Hof verwierp de getuigenissen van voormalige, ontevreden leden als inherent ongeloofwaardig en onbetrouwbaar bewijsmateriaal.
 BIJDRAGEN IN SCIENTOLOGY WORDEN UITSLUITEND GEBRUIKT VOOR RELIGIEUZE DOELEINDEN
 Het Hof concludeerde dat het “onlogisch” zou zijn om ongunstige gevolgtrekkingen te maken van interne kerkelijke directieven die bepaalde medewerkers instrueerden “om geld te verdienen” voor de Kerk. Het is een onontkoombaar feit dat alle religieuze activiteiten support nodig hebben door middel van financiële steun. Het Hof wees erop dat de financiële directieven geen deel uitmaakten van de doctrinaire basis van de Scientology religie, dat zij een de minimis van de Scientology Kerk literatuur uitmaken (bestaande uit slechts één of twee van de meer dan 8000 directieven); dat ze alleen gericht zijn aan medewerkers die verantwoordelijk zijn voor de financiële zaken van de Kerk, niet voor parochianen of zelfs personeel in het algemeen; en dat, in ieder geval, de directieven de voorwaarde stellen dat de fondsen uitsluitend voor religieuze doeleinden van de Kerk gebruikt mogen worden.
 SCIENTOLOGY FONDSENWERVINGSTECHNIEKEN ZIJN TOEPASSELIJK
 Het Hooggerechtshof verwierp eveneens de manier waarop de overheid zich verlaat op interne directieven die medewerkers aanmoedigen fondsenwervingstechnieken te gebruiken om parochianen aan te moedigen boeken te kopen of religieuze diensten te ontvangen. Het Hof merkte op dat de directieven alleen gericht zijn aan medewerkers die verantwoordelijk zijn voor het promoten van de religieuze materialen of diensten in kwestie. Dergelijke methoden, merkte het Hof op, zijn veel minder streng dan bijvoorbeeld de doctrine van boetedoening die de katholieke kerk heeft gebruikt om gelovigen ervan te overtuigen te boeten voor hun zonden en om het vagevuur te vermijden door de gedwongen aankopen van aflaten.
 VASTE DONATIES IN SCIENTOLOGY NIET ONGEBRUIKELIJK VOOR RELIGIES
 Het Hof gaf opdracht dat geen ongunstige gevolgtrekkingen getrokken mogen worden over de praktijk van het aanvragen van vaste bijdragen in ruil voor religieuze diensten, en merkte op dat deze methode van fondsenwerving niet ongebruikelijk is bij de verschillende religies. Zoals het Hof opmerkte, “tot niet zo lang geleden was het gebruikelijk dat soortgelijke lijsten, die niet minder gedetailleerd en precies waren, op de deuren van verscheidene sacristieën van de katholieke kerken werden vertoond en soortgelijke informatie was in ieder geval gemakkelijk voorhanden door de plaatselijke priesters te vragen naar die diensten...”
 SCIENTOLOGY DIENT EEN RELIGIEUS, NIET COMMERCIEEL DOEL
 Het Hof verwerpt beschuldigingen dat medewerkers van de Kerk zich bij elkaar aansloten om te profiteren van de activiteiten van de Kerk. Dergelijke beweringen zijn onlogisch aangezien alle fondsen binnen de Kerk blijven en individuen hadden “geen enkele mogelijkheid – zelfs niet in de toekomst – om te delen in de inkomsten ervan”.
 STRAFRECHTELIJKE VERVOLGING VERWORPEN: SCIENTOLOGY EN RELIGIEUZE VRIJHEID VAN BLAAM GEZUIVERD
 De beslissing van het Italiaanse Hooggerechtshof door Scientology te erkennen maakte een einde aan meer dan 10 jaar van religieuze verdrukking door pogingen om de Scientology religie te onderdrukken door haar praktijken strafbaar te stellen.
 De lange strafrechtelijke zaak tegen functionarissen van de Kerk kwam neer op niets minder dan een aanval op legitieme en beschermde religieuze rechten. In december 1986, deden 450 carabinieri een inval in elke Scientology Kerk en Missie in het land, namen hun religieuze materialen in beslag en sloten ze. Vervolgens werden in juni 1988, 26 scientologen gearresteerd en gevangengezet op grond van misleidende beschuldigingen. De gerechtelijke vervolging interviewde toen meer dan 900 getuigen. Aan het einde ervan werden 75 personen aangeklaagd.
 Toen de zaak in 1991 voor het gerecht kwam, werd het overweldigende en ondubbelzinnige bewijs door de Kerk en haar parochianen geleverd dat de praktijken van Scientology onbetwistbaar religieus van aard zijn. En inderdaad, als gevolg van het bewijs dat naar voren werd gebracht, oordeelde de Milaanse Rechtbank in het voordeel van de Kerk, maar op verzoek van de overheid werd de zaak twee keer naar het Italiaanse Hooggerechtshof doorgestuurd.
 Na de monumentale uitspraak van het Hooggerechtshof in 1997, bevestigde het Milaanse Hof van Beroep echter de uitspraak van de rechtbank in 1991 ten gunste van de Kerk en haar parochianen, en werd de zaak toen beslist met een volledige zuivering van blaam van de Kerk en haar parochianen.
 HOOGGERECHTSHOF ERKENT BELASTINGVRIJSTELLING
 In 2001 bevestigde het Italiaanse Hooggerechtshof opnieuw de religieuze oprechtheid van Scientology. De Kerk had beroep aangetekend tegen een besluit van het Milaanse Belastingkantoor om inkomstenbelasting voor de jaren 1982 en 1983 op te leggen. De Milaanse Fiscale Rechtbank ondersteunde de aanslag van de Belastingdienst, evenals de Regionale Fiscale Rechtbank van Milaan in april 1997. Er werd een beroep ingediend bij het Italiaanse Hooggerechtshof, die haar beslissing op 22 oktober 2001 uitbracht.
 De beslissing van de Afdeling Belastingen van het Hooggerechtshof annuleerde de uitspraak van de Regionale Fiscale Rechtbank en zond de zaak terug, waarbij het opnieuw onderzocht moest worden door een andere afdeling van de Regionale Fiscale Rechtbank dan die ene die de aanslag ondersteunde. Het Hooggerechtshof stelde dat de lagere rechtbank verzuimd had rekening te houden met de “talrijke en nu meerderheid” van de jurisprudentie, inclusief die van het Hooggerechtshof zelf, die de religiositeit van Scientology en hun organisaties bevestigen. Het Hooggerechtshof merkte verder op dat Scientology als een religieuze organisatie wordt gezien, niet alleen in de Verenigde Staten maar ook in andere Europese landen.
 SCIENTOLOGY VANDAAG DE DAG IN ITALIË
 De Scientology Kerk van Milaan
 De Scientology Kerk van Rome
 De Scientology Kerk van Padova
 Vandaag de dag groeit de Scientology religie voorspoedig in Italië, met honderdduizenden scientologen en honderden Scientology Kerken, missies en groepen in het hele land.
 Scientology is volledig ontwikkeld in haar theologische leer, religieuze praktijk en organisatie. De omvang en reikwijdte van de religie behelst meer dan 11.000 Scientology Kerken, missies en verwante organisaties in 167 landen die in de religieuze behoeften van miljoenen parochianen voorzien.
 GERELATEERDE BESLISSINGEN
 Belgische Hof verwerpt alle Aanklachten in Ongefundeerde Rechtszaak tegen de Scientology Kerk in Monumentale Overwinning voor Religieuze Vrijheid


type: wikipedia

text:
O Castelo de Inverquiech é um castelo em ruínas do século XIII perto de Inverquiech, em Perth e Kinross, na Escócia.
 História
 Foi construído na confluência do Quiech Burn e do rio Isla. Inverquiech era um castelo real, tendo o rei Alexandre II da Escócia assinado uma carta aqui em 1244. O rei Eduardo I da Inglaterra passou uma noite no castelo durante sua invasão da Escócia em 1296, antes de viajar para Forfar. O castelo estava nas mãos da família Lindsay no século XIV.
 Castelos da Escócia


text:
 8.7.2005
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 169/1
 KONVENTIONEN
 OM REPUBLIKEN TJECKIENS, REPUBLIKEN ESTLANDS, REPUBLIKEN CYPERNS, REPUBLIKEN LETTLANDS, REPUBLIKEN LITAUENS, REPUBLIKEN UNGERNS, REPUBLIKEN MALTAS, REPUBLIKEN POLENS, REPUBLIKEN SLOVENIENS OCH REPUBLIKEN SLOVAKIENS ANSLUTNING TILL KONVENTIONEN OM TILLÄMPLIG LAG FÖR AVTALSFÖRPLIKTELSER, ÖPPNAD FÖR UNDERTECKNANDE I ROM DEN 19 JUNI 1980, SAMT TILL DET FÖRSTA OCH DET ANDRA PROTOKOLLET ANGÅENDE EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS DOMSTOLS TOLKNING AV DEN KONVENTIONEN
 (2005/C 169/01)
 DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA I FÖRDRAGET OM UPPRÄTTANDET AV EUROPEISKA GEMENSKAPEN,
 SOM BEAKTAR akten om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen, särskilt artikel 5.2,
 SOM ERINRAR OM att de nya medlemsstaterna i och med anslutningen åtog sig att ansluta sig till konventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser, öppnad för undertecknande i Rom den 19 juni 1980, samt till det första och det andra protokollet angående domstolens tolkning av den konventionen, ändrade genom den konvention som undertecknades i Luxemburg den 10 april 1984, om Hellenska republikens tillträde, den konvention som undertecknades i Funchal den 18 maj 1992, om Konungariket Spaniens och Portugisiska republikens tillträde, samt den konvention som undertecknades i Bryssel den 29 november 1996, om Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges anslutning,
 HAR ENATS OM FÖLJANDE.
 AVDELNING I
 ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
 Artikel 1
 Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Republiken Ungern, Republiken Malta, Republiken Polen, Republiken Slovenien och Republiken Slovakien ansluter sig härmed till
 a)
 konventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser, öppnad för undertecknande i Rom den 19 juni 1980, nedan kallad ”1980 års konvention”, med alla de anpassningar och ändringar som har gjorts genom följande konventioner:
 —
 Den konvention som undertecknades i Luxemburg den 10 april 1984, nedan kallad ”1984 års konvention”, om Hellenska republiken anslutning till konventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser.
 —
 Den konvention som undertecknades i Funchal den 18 maj 1992, nedan kallad ”1992 års konvention”, om Konungariket Spaniens och Republiken Portugals anslutning till konventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser.
 —
 Den konvention som undertecknades i Bryssel den 29 november 1996, nedan kallad ”1996 års konvention”, om Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges anslutning till konventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser.
 b)
 det första protokollet som undertecknades den 19 december 1988, nedan kallat ”1988 års första protokoll”, om Europeiska gemenskapernas domstols tolkning av konventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser med de anpassningar och ändringar som gjorts i detta genom 1992 års konvention och 1996 års konvention,
 c)
 det andra protokollet som undertecknades den 19 december 1988, nedan kallat ”1988 års andra protokoll”, om överförande av vissa befogenheter till Europeiska gemenskapernas domstol för tolkning av konventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser.
 AVDELNING II
 ANPASSNINGAR I 1988 ÅRS FÖRSTA PROTOKOLL
 Artikel 2
 Följande strecksatser skall införas i artikel 2 a:
 a)
 Mellan första och andra strecksatserna:
 ”—
 i Tjeckien:
 Nejvyšší soud České republiky
 Nejvyšší správní soud”
 b)
 Mellan tredje och fjärde strecksatserna:
 ”—
 i Estland:
 Riigikohus”
 c)
 Mellan åttonde och nionde strecksatserna:
 ”—
 i Cypern:
 Аνώτατο Δικαστήριο
 —
 i Lettland:
 Augstākās Tiesas Senāts
 —
 i Litauen:
 Lietuvos Aukščiausiasis Teismas
 Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas”
 d)
 Mellan nionde och tionde strecksatserna:
 ”—
 i Ungern:
 Legfelsõbb Bíróság
 —
 i Malta:
 Qorti ta’l-Appell”
 e)
 Mellan elfte och tolfte strecksatserna:
 ”—
 i Polen:
 Sąd Najwyższy
 Naczelny Sąd Administracyjny”
 f)
 Mellan tolfte och trettonde strecksatserna:
 ”—
 i Slovenien:
 Ustavno sodišče Republike Slovenije
 Vrhovno sodišče Republike Slovenije
 —
 i Slovakien:
 Najvyšší súd Slovenskej republiky”
 AVDELNING III
 SLUTBESTÄMMELSER
 Artikel 3
 1. Generalsekreteraren för Europeiska unionens råd skall till regeringarna i Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Republiken Ungern, Republiken Malta, Republiken Polen, Republiken Slovenien och Republiken Slovakien översända en bestyrkt kopia av 1980 års konvention, 1984 års konvention, 1988 års första protokoll, 1988 års andra protokoll, 1992 års konvention och 1996 års konvention på danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska.
 2. Texterna till 1980 års konvention, 1984 års konvention, 1988 års första protokoll, 1988 års andra protokoll, 1992 års konvention och 1996 års konvention på estniska, lettiska, litauiska, maltesiska, polska, slovakiska, slovenska, tjeckiska och ungerska skall vara giltiga enligt samma villkor som de andra texterna i 1980 års konvention, 1984 års konvention, 1988 års första protokoll, 1988 års andra protokoll, 1992 års konvention och 1996 års konvention.
 Artikel 4
 Denna konvention skall ratificeras av signatärstaterna. Ratificeringsinstrumenten skall deponeras hos generalsekreteraren för Europeiska unionens råd.
 Artikel 5
 1. Denna konvention skall i förhållandet mellan de stater som har ratificerat den träda i kraft den första dagen i den tredje månaden efter det att det andra ratifikationsinstrumentet deponerats.
 2. Denna konvention skall träda i kraft för varje signatärstat som därefter skall ratificera den första dagen i den tredje månaden efter det att ratifikationsinstrumentet deponerats.
 Artikel 6
 Generalsekreteraren för Europeiska unionens råd skall underrätta signatärstaterna om
 a)
 deponeringen av varje ratificeringsinstrument,
 b)
 den dag konventionen träder i kraft i de avtalsslutande staterna.
 Artikel 7
 Denna konvention, som har upprättats i ett enda original på danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska, vilka alla 21 texter är lika giltiga, skall deponeras i arkivet hos generalsekretariatet för Europeiska unionens råd. Generalsekreteraren skall överlämna en bestyrkt kopia till varje signatärstats regering.
 Hecho en Luxemburgo, el catorce de abril de dos mil cinco.
 V Lucemburku dne čtrnáctého dubna dva tisíce pět.
 Udfærdiget i Luxembourg den fjortende april to tusind og fem.
 Geschehen zu Luxemburg am vierzehnten April zweitausendfünf.
 Kahe tuhande viienda aasta aprillikuu neljateistkümnendal päeval Luxembourgis.
 Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις δέκα τέσσερις Απριλίου δύο χιλιάδες πέντε.
 Done at Luxembourg on the fourteenth day of April in the year two thousand and five.
 Fait à Luxembourg, le quatorze avril deux mille cinq.
 Arna déanamh i Lucsamburg, an ceathrú lá déag d’Aibreán sa bhliain dhá mhíle is a cúig.
 Fatto a Lussemburgo, addì quattordici aprile duemilacinque.
 Luksemburgā, divi tūkstoši piektā gada četrpadsmitajā aprīlī.
 Priimta du tūkstančiai penktų metų balandžio keturioliktą dieną Liuksemburge.
 Kelt Luxembourgban, a kettőezer-ötödik év április tizennegyedik napján.
 Magħmul fil-Lussemburgu, fl-erbatax-il jum ta’ April tas-sena elfejn u ħamsa.
 Gedaan te Luxemburg, de veertiende april tweeduizend vijf.
 Sporządzono w Luksemburgu dnia czternastego kwietnia roku dwa tysiące piątego.
 Feito no Luxemburgo, em catorze de Abril de dois mil e cinco.
 V Luxembourgu, štirinajstega aprila leta dva tisoč pet.
 V Luxemburgu dňa štrnásteho apríla dvetisícpäť.
 Tehty Luxemburgissa neljäntenätoista päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaviisi.
 Som skedde i Luxemburg den fjortonde april tjugohundrafem.
 Pour le gouvernement du Royaume de Belgique
 Voor de regering van het Koninkrijk België
 Für die Regierung des Königreichs Belgien
 Za vládu České republiky
 For regeringen for Kongeriget Danmark
 Für die Regierung der Bundesrepublik Deutschland
 Eesti Vabariigi valitsuse nimel
 Για την κυβέρνηση της Ελληνικής Δημοκρατίας
 Por el Gobierno del Reino de España
 Pour le gouvernement de la République française
 Thar ceann Rialtas na hÉireann
 For the Government of Ireland
 Per il governo della Repubblica italiana
 Για την κυβέρνηση της Κυπριακής Δημοκρατίας
 Latvijas Republikas valdības vārdā
 Lietuvos Respublikos Vyriausybès vardu
 Pour le gouvernement du Grand-Duché de Luxembourg
 A Magyar Köztársaság kormánya részéről
 Għall-Gvern tar-Repubblika ta’ Malta
 Voor de regering van het Koninkrijk der Nederlanden
 Für die Regierung der Republik Österreich
 W imieniu Rządu Rzeczypospolitej Polskiej
 Pelo Governo da República Portuguesa
 Za vlado Republike Slovenije
 Za vládu Slovenskej republiky
 Suomen hallituksen puolesta
 På finska regeringens vägnar
 På svenska regeringens vägnar
 For the Government of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
 Gemensam förklaring av de höga fördragsslutande parterna om tidsfristerna för ratificeringen av anslutningskonventionen
 De höga fördragsslutande parterna, församlade i rådet vid undertecknandet av konventionen om Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till 1980 års Romkonvention om tillämplig lag för avtalsförpliktelser, förklarar att de skall vidta nödvändiga åtgärder för att ratificera konventionen inom rimlig tid, om möjligt före december 2005.
 Förklaring av medlemsstaterna om tidpunkten för framläggandet av ett förslag till förordning om tillämplig lag för avtalsförpliktelser
 Medlemsstaterna anmodar kommissionen att så snart som möjligt, och senast i slutet av 2005, lägga fram ett förslag till förordning om tillämplig lag för avtalsförpliktelser.
 Gemensam förklaring av medlemsstaterna om informationsutbyte
 Konungariket Belgiens, Republiken Tjeckiens, Konungariket Danmarks, Förbundsrepubliken Tysklands, Republiken Estlands, Republiken Greklands, Konungariket Spaniens, Republiken Frankrikes, Irlands, Republiken Italiens, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Storhertigdömet Luxemburgs, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Konungariket Nederländernas, Republiken Österrikes, Republiken Polens, Republiken Portugals, Republiken Sloveniens, Republiken Slovakiens, Republiken Finlands, Konungariket Sveriges och Förenade Konungarikets Storbritannien och Nordirland regeringar,
 som, vid undertecknandet av 2005 års konvention om anslutning till konventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser, öppnad för undertecknande i Rom den 19 juni 1980, samt till det första och det andra protokollet angående Europeiska gemenskapernas domstols tolkning av den konventionen, med senare ändringar,
 önskar säkerställa en så effektiv och enhetlig tillämpning som möjligt av bestämmelserna i det ovannämnda första protokollet,
 förklarar sig beredda att, tillsammans med Europeiska gemenskapernas domstol, anordna informationsutbyte om de avgöranden som vinner laga kraft och som i enlighet med konventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser meddelas av de domstolar som nämns i artikel 2 i nämnda protokoll. Informationsutbytet skall omfatta
 —
 översändande från de behöriga nationella myndigheterna till domstolen av avgöranden som meddelas av de domstolar som nämns i artikel 2 a i det första protokollet samt av vägledande avgöranden som meddelas av de domstolar som anges i artikel 2 b i det protokollet,
 —
 klassificering och utnyttjande av dokumentationen om dessa domstolars avgöranden inklusive, om så är nödvändigt, sammanfattningar och översättningar samt offentliggörande av särskilt viktiga avgöranden,
 —
 tillgång till dokumentationen från domstolen för de behöriga nationella myndigheterna i de stater som är parter i protokollet samt för kommissionen och Europeiska gemenskapernas råd.


text:
A világ teremtésének a kérdésében, Hippói Szent Ágoston szembefordult a platóni és plótinoszi világmagyarázattal, miszerint a világot Isten valamilyen már létező ősanyagból teremtette. Szerinte ez az elmélet ugyanis tagadja Isten mindenhatóságát, azt állította nincs örök anyag. Isten a világot önzetlen jóságából fakadóan teremtette, senki és semmi nem kényszerítette rá. Minden dolog csakis csak Istennek köszönheti a létét.
 A Teremtés Könyvét, de az egész Szentírást sem szabad szó szerint értelmezni mivel ez, Ágoston szerint, egyenlő lenne az istenkáromlással. Az egész Szentírás az ember gyöngeségeihez mérten, emberi nyelven beszél, ezért elbeszéléseit ennek a fényében kell értelmeznünk.
 A teremtés előtt nem volt semmi
 A kereszténység megjelenésével a pogány világértelmezéshez képest egy új világfelfogás jelenik meg: a semmiből való teremtés (creatio ex nihilo) tana valamint az a nézet, hogy a világ ahogy létrejön, nem a világot, hanem az alkotóját jellemzi.
 Ágoston számára a „semmiből való teremtés” már teológiai hagyomány része. A világot Isten vagy semmiből kellett, hogy teremtse – vagy önmagából (mert rajta kívül nem létezett más semmi). De magából nem teremtethette, mert akkor egyenlő lenne vele.
 Ágoston szerint bármilyen teremtés előtti anyag létezésének a feltételezése tagadja Isten mindenhatóságát. Elvetette azt a világszemléletet, miszerint Isten, egy már előre meglévő nem teremtett anyagból formálta volna meg a világot. A következőket mondta: „Nyilvánvalóan nem úgy cselekedtél, mint egy szobrász, aki a lelki szemével látott alakot kívánja megvalósítani, s testből alakít testet”. Az anyagiság, mint puszta lehetőség sem létezhetett Isten teremtő tevékenységtől függetlenül. A teremtés azt jelenti, hogy Istentől származik az anyagiság és az anyagiságot befogadó forma is.
 Az ősanyag teremtése és megformálása
 Ágoston szerint nem ellenkezik a Szentírással az, hogy Isten alkotott valamit a teremtés kezdetén, amiről Mózes nem beszélt. Ez a valami az ősanyag, ami alaktalan és anyagtalan valami kell, hogy legyen. Bár nem említi a Szentírás az ősanyag teremtését, azért még nem kell Istenhez hasonlóan öröknek hinni. Ágoston ezt nem magyarázza meg, szerinte ugyanis nyilvánvaló, hogy Isten az első létező, aki a semmiből teremtett és egyedül rá mondható csak, hogy örökléttel bír.
 Isten valamilyen láthatatlan ősanyagból formálta a világot, azonban ez az ősanyag nem egy már előzőleg létező valami volt, hanem Ő maga teremtette. A kézművesek tevékenysége és Isten tevékenységének hasonlóságára utal Ágoston akkor is, mikor azt mondja: „Ugyanezt az anyagot nevezte víznek is, amely fölött Isten szelleme lebegett, miként a kézműves akarata lebeg a létrehozandó alkotás felett.”
 Kettős teremtés gondolata
 Ágoston valószínűleg Órigenésztől vehette át a kettős teremtés gondolatát. Órigenész a következőket írja a Principiumokról című művében: „tehát az egész érvelés abba torkollik, hogy Isten két általános természetet alkotott: a látható, vagyis a testi természetet, és a láthatatlan, vagyis a testetlen természetet. ”
 Ágoston a következőket mondta: először Isten a láthatatlan ősanyagból a láthatatlan eget és láthatatlan földet teremtette meg. A láthatatlan ég, azaz az egek ege és a láthatatlan föld az alak nélküli föld időn kívül teremtetett, azonban nem örök létezők. Azért mondja a Szentírás, hogy láthatatlan volt az ég és a föld, mert még rendezetlen és alaktalan volt. Nem azért nevezi Isten ezt az alaktalan anyagot, égnek és földnek, mert az volt, hanem, mert azzá lehetett. Itt Ágoston arra az elméletére utal – amit a sztoikusoktól vett át – hogy Isten az ősanyagba mintegy beleoltotta a majdani dolgok végső alakját, észcsirát (lat. ratio seminalis) helyezett az ősanyagba. Isten először a világot láthatatlan formában teremtette meg, majd ennek mintájára hozta létre a láthatót (exemplarizmus ). Így Ágoston két égről és két földről beszél: „ha az egek egével összehasonlítsuk a mi egünk is csupán föld”.
 A kettős teremtés tehát azt jelenti, hogy Isten először egy láthatatlan világot teremtett meg, ez a világ anyagtalan volt, mert csak a gondolatában létezett, mint ahogy a szobrász szeme előtt a később elkészülő szobor képe lebeg úgy lebegett Isten szelleme a még megformálatlan anyag felett. Majd az alaktalan ősanyag megteremtése után Isten megteremtette a látható világot, a már a gondolatában meglévő anyagtalan világ mintájára.
 A teremtés folytonossága
 Isten a világot láthatatlan formában teremtette meg, majd e láthatatlan világba helyezte a látható világ csíráit. Mai terminusokkal élve mondhatnánk, hogy Isten beprogramozta az ősanyagot, hogy azzá váljék, amivé kell: ”Mert mindenhatósága ...mindenből csakis azt hozza létre a megfelelő időben, aminek lehetőségét már korábban létrehozta benne.” Ezzel az elmélettel Ágoston – bár maga sajnos nem ismerte e kifejezést – egyfajta evolúcióelméletről beszél. Ez a fajta ’evolúcióelmélet’ abban különbözik Darwin evolúcióelméletétől, hogy nem zárja ki Istent a világból. Ugyanis Ő az oka mindennek, hogy azzá lett, ami. Isten helyezte az ősanyagba a fejlődéshez szükséges hajtóerőt, programot.
 Mivel Ágoston nem ismerte az ’evolúcióelmélet’ kifejezést, Ő a teremtés folytonosságáról beszélt: „Amint a fa magvát szemlélve azt mondjuk, hogy benne van a gyökérzet, a törzs, az ágak, a gyümölcsök és a levelek, de nem azért mert már léteznek, hanem mert ebből lesznek, a Szentírás is ily módon mondta, hogy kezdetben alkotta Isten az eget és a földet, mintegy az ég és a föld magvát, midőn még kúszaságban volt az ég és a föld anyaga.”
 Hogy Ágoston valamilyen értelmes fejlődéselméletről, észcsirákról beszél az világosan látható a következő részből is „..A természetben zajló valamennyi folyamatnak megvannak a maguk természeti törvényei, s mivel az értelemmel nem bíró lélek is teremtmény, a benne munkáló törekvéseket is ilyen törvények határozzák”. Azaz léteznie kell egyfajta törvényszerűségnek ami alapján az almamagból almafa lesz és nem, mondjuk körte.
 Az ember teremtése
 Ágoston szerint Isten minden teremtmény előtt az embert teremtette: „mert teremtettél engem öröktől fogva, mielőtt bármit cselekedtél volna, kezdettől fogva, mielőtt az egeket kiterjesztenéd, elrendezéd, hogy teremtesz, és teremtményeid számába sorolsz engem”. Az embert Isten saját képmására teremtette, azonban itt nem arra kell gondolnunk, hogy testi képmására, hisz Istent nem határolja semmiféle testi forma, hanem a szellemire – írta Ágoston: „Nem a test miatt mondja az Írás az emberről, hogy Isten képmására alkottatott meg, hanem azon hatalom miatt, amellyel minden állatot felülmúl”. Itt Ágoston az értelem hatalmára gondolt.
 Ágoston az ember teremtését is kettős teremtésként írja le: az ember láthatatlan szellemét Isten minden más teremtés előtt teremtette, a látható anyagi embert, a testet azonban sokkal később formálta meg és lehelte bele a ’gondolatában’ lévő embert. Mikor Isten az embernek a testét megformálja a ’föld sarából’ nem mondja azt, hogy saját képére formája, csak akkor mondja, hogy ’teremtsünk a saját képünkre embert’,akkor a belső emberre utal.
 Isten, amikor az embert teremtette saját képmására tette, majd „a föld sarából megformálta” a testét. Ez a ’föld sarából’ megformált test nem a hétköznapi értelemben vett sárból való, hanem valamilyen romolhatatlan anyagból, ugyanis az emberi test csak a bűnbeesést követően lett romlandó. De a ’föld sará’ – ból jelentheti azt is (mivel a sár a föld és a víz keveréke), hogy testből és lélekből keverte Isten az embert, majd az érzékelést lehelte bele.
 Ágoston értelmezésében a ’föld sarából’ formált test az első emberek teste, a mostani testünk nem azonos a bűnbeesés előtti ember testével. Mert a bűnbeesés előtti ember testét nem kínozta semmiféle nehézség, szükség. A mostani testünk, a bűnbeesés utáni test Isten ’bőrruhaként’ adta az első emberekre, amikor kiűzte őket a paradicsomból.
 Az ember teremtését Ágoston nem úgy írja le, mint a világ többi teremtett dolgát, ezek a dolgok teremtése ugyanis a már meglévő láthatatlan ideák mintájára történik. Az ember teremtése viszont nem ’az ember láthatatlan ideája’ alapján történik. Ugyanis Isten az embert minden dolog előtt teremtette, majd testet formált neki, amibe belehelyezte. Az ember szelleme maga egy örök idea. Az ember a bűnbeesés révén válik a romlandó világ részesévé.
 Azt, hogy Isten az embert férfinak és nőnek teremtette, majd megparancsolta nekik, hogy sokasodjanak, Ágoston úgy értelmezi, hogy e kötelék a férfi és nő között a bűnbeesés előtt szellemi természetű volt (az első ember abban az értelemben volt férfi és nő, hogy mint férfias ész irányította a neki alávetett lelki természetet). Ezt azzal az érvel, támasztja alá, hogy az első emberek a bűnbeesés előtt még nem voltak e világ fiai. Csak a bűnbeesés után lett testi a nemzés és (fájdalmas) a szülés.
 Ágoston szerint a Szentírás szövege misztériumokat rejt magában, ezért különösen oda kell figyelni, hogy milyen igazságok is vannak a szövegben elrejtve. Ezeket a misztériumokat csak szellemi közelítéssel lehet megfejteni. Ágoston a Teremtés könyvének a szövegét kétféleképp értelmezi: történet és prófécia szerint. A történet szerinti elbeszélés azt az eseménysort mutatja be, amit a Szentírás elmesél, a hatnapos, Éden elbeszélés. Ez az elbeszélés leírja, hogy Isten milyen sorrendben teremtette a világ dolgait. A prófécia szerinti elbeszélés szerint a Teremtés könyvében szereplő hat nap az emberiség hat különböző korszakát írja le, Ádámtól az Úr eljöveteléig, amikor is nyugalmat lelnek mindazok, akiknek meghagyta: „legyetek tökéletesek, mint Atyátok, aki a mennyekben van”. A hetedik napon (amelynek nincs estéje) a tökéletes munkát végzettek megpihenhetnek.
 Isten és a teremtett világ viszonya
 Isten nemcsak megteremtette a világot, hanem gondoskodik is róla, hisz nélküle a világ nem lenne képes fennmaradni. A világ rászorul Istenre, azonban Isten nem szorul rá a teremtett dolgokra, nem azért teremtett, hogy boldogságát lelje bennük, hanem mert nem tetszett neki a dolgok tökéletlensége. Azt a kijelentést, hogy „miután Isten befejezte az eget és a földet, és mindent, amit alkotott, a hetedik napon megnyugodott munkáitól, és megáldotta a hetedik napot, megszentelte, mivel ekkor nyugodott meg munkáitól ,” – Ágoston szerint nem úgy kell érteni, hogy Isten felhagyott a teremtéssel és leült pihenni. Ugyanis a Szentírás későbbi szakaszában ez áll: „Atyám mindmáig munkálkodik”. Hogy megnyugodott Isten minden munkájától, azt jelenti Ágoston értelmezésében, hogy őbenne nyugszunk meg minden munkánktól mi, ha jócselekedeteket hajtunk végre.
 Hogy Isten a hetedik napon megpihent nem azt jelenti, hogy megszűnt alkotását fenntartani és kormányozni, hanem azt, hogy már nem teremtett semmit. Így igaz az, hogy megpihent a hetedik napon és igaz az is, hogy mindmáig munkálkodik.
 Jegyzetek
 Irodalom
 Szent Ágoston: Vallomások, (Confessiones), ford. Városi István, Gondolat kiadó, Bp., 1987
 Szent Ágoston: A szentháromságról (De Trinitate), ford. Gál Ferenc, Szt. István Társulat, Bp., 1985
 Szent Ágoston: A Boldog Életről (De Beata Vita). In: Fiatalkori párbeszédek, ford. Sarbak Gábor, Szt. István Társulat, Bp., 1986
 Szent Ágoston: Beszélgetés Önmagammal (Soliloquia). In: Fiatalkori párbeszédek, ford. Ladocsi Gáspár, Szt. István Társulat, Bp., 1986
 Szent Ágoston: A Rendről (De Ordine). In: Fiatalkori párbeszédek, ford. Vanyó László, Szt. István Társulat, Bp., 1986
 Szent Ágoston: A Teremtés könyvéről a manicheusok ellen (De Genesi Contra Manichaeos), ford. Heidl György, Paulus Hungarus–Kairosz kiadó, Bp., 2002
 Az Isten városáról (De Civitate Dei)
 Szent Ágoston: A teremtés könyve szó szerinti értelmezésben; In: Steiger Kornél: Bevezetés a filozófiába. Szöveggyűjtemény, Holnap Kiadó, Bp.
 Szent Ágoston: A princípiumokról, a szentlékről
 Heidl György: Szent Ágoston megtérése, Paulus Hungarus–Kairosz kiadó, Bp., 2001
 Turay Alfréd: Ágoston, in: Filozófiatörténeti vázlatok, Szt. István Társulat, 1997
 Vidrányi Katalin: Megjegyzések Augustinushoz in: Krisztológia és antropológia, 1998
 Geréby György: A ’semmiből teremtés’ a skolasztikában, in: Fehér M.: A Teremtés. Filozófiatörténeti tanulmányok
 Perczel István: Isten felfoghatatlansága és leereszkedése, Szent Ágoston és Aranyszájú Szent Gergely metafizikája. Atlantisz kiadó, Bp., 1999
 Cristopher Stead: Filozófia a keresztény ókorban
 Altaner Bertold: Ókeresztény irodalomtörténet
 Robert O’Connel: Soundings in St. Augustine’s Imagination, Fordnam University Press, New York, 1994
 Szent Ágoston
 Keresztény teológia


text:
 Avis juridique important
 |
 11951K/PRO/CJ/37
 Tratado que institui a Comunidade Europeia do Carvão e do Aço (Tratado CECA), Protocolo relativo ao Estatuto do Tribunal de Justiça da Comunidade Europeia do Carvão e do Aço - Título III - Processo - Interpretação, Artigo 37o
 Artigo 37 .Em caso de dúvida sobre o sentido e o alcance de um acórdão, cabe ao Tribunal interpretá-lo, a pedido de uma parte ou de uma Instituição da Comunidade que nisso demonstre interesse.


text:
VSL sodba I Cp 33/2000
 VSL47073
 ZOR člen 714, 714/1, 714, 714/1.
 hramba - odgovornost
 Avtomehanik, pri katerem je avto v popravilu, odgovarja za njegovo hrambo kot pri neodplačni hrambi.
 VSL sklep III Cp 2177/2000
 VSL44671
 Pravilnik o tarifi za plačilo dela izvršiteljev in o povračilu stroškov v zvezi z njihovim delom člen 11 tarifna številka 1.
 Sodišče določi predujem najmanj v višini 150% cene storitve po tar. št. 1, zato ni utemeljeno pritožbeno stališče, da zadošča, da sodišče določi predujem le za stroške izvršiteljevega pristopa na rubež, saj da ni gotovo, ali bo na kraju sploh našel stvari, ki jih bo mogoče zarubiti.
 VSL sodba in sklep II Cp 1681/1999
 VSL45067
 ZTLR člen 63, 63/1, 68, 63, 63/1, 68. ZZK člen 138, 139, 140, 138, 139, 140.
 hipotekarna tožba - zavarovanje - dolžnik - izročilna pogodba - nepremičnina
 Toženec ni osebni dolžnik tožnic niti kot dedič niti kot prevzemnik nepremičnine po izročilni pogodbi. Je pa hipotekarni dolžnik kot sedanji zemljiškoknjižni lastnik s hipoteko obremenjenih nepremičnin. Hipotekarni upniki od njega ne morejo zahtevati plačila terjatev, temveč sodno prodajo zastavljene stvari in poravnavo terjate iz kupnine.
 VSL sklep I Cpg 97/2001
 VSL03154
 dokaz - izvajanje dokazov - izpodbijanje
 Pojasnilo dolžnika v odgovoru na predlog za izdajo začasne odredbe, zakaj je M. opravil obračun obresti za terjatve dolžnika, predstavlja izpodbijanje dokazov upnika o sklenjenem dogovoru o načinu plačila (prim. 212. čl. ZPP v zvezi s 15. čl. ZIZ), zato ni mogoč zaključek, da je dolžnik molče priznal obstoj zatrjevanega dogovora o kontokorentnem plačilu.
 VSL sklep I Cpg 65/2001
 VSL0003569
 Izguba v poslovanju in blokiranost toženčevega žiro računa sama po sebi sploh ne predstavljata ravnanja toženca v smislu določbe 2. odst. 270. člena ZIZ.
 VSL sklep I Cpg 196/2000
 VSL0003576
 Da bi bilo mogoče sploh govoriti o zamudi stranke, pa mora biti predhodno v redu, skladno z določili ZPP, povabljena na narok. Ker tožena stranka prav slednje dejstvo v predlogu za vrnitev v prejšnje stanje izpodbija in uveljavlja kot opravičljiv razlog za zamudo naroka, je navedeni razlog lahko le razlog za pritožbo zoper sodbo, ne pa razlog za vložitev predloga za vrnitev v prejšnje stanje. Če se namreč izkaže za resnično njena trditev, da na narok za glavno obravnavo ni bila v redu povabljena oziroma da vabila ni prejela, o njeni zamudi naroka sploh ni mogoče govoriti. Tedaj ne gre za zamudo, ki bi bila posledica njenega ravnanja oz. okoliščin na njeni strani, pač pa za kršitev pravil pravdnega postopka, ki jo je zagrešilo sodišče.
 VSL sodba in sklep II Cp 1996/2000
 VSL45116
 ZPSPP člen 17, 17.
 pridobitev lastninske pravice - podlaga - adaptacija poslovnega prostora
 VSL sklep II Cp 321/2000
 VSL45084
 SZ člen 29, 29.
 aktivna legitimacija upravnika - zakoniti zastopnik - stranka
 Po določbi 29. člena SZ je upravnik le zakoniti zastopnik, to pa pomeni, da lahko pred sodiščem le zastopa pooblaščenca - lastnika stanovanja, ne more pa biti stranka.
 VSL sodba I Kp 1178/2000
 VSL22405
 ZKP člen 373, 373/1, 373, 373/1.
 Pritožbeno sodišče sprejema dokazno oceno sodišča prve stopnje in zaključuje, da je dejansko stanje pravilno in popolno ugotovljeno.
 VSL sklep III Cp 156/2001
 VSL44644
 ZIZ člen 9, 9. ZPP člen 343, 343/3, 343, 343/3.
 Ker dolžnik izpodbija sklep, s katerim je sodišče prve stopnje utesnilo izvršbo, sklep pa je njemu v korist, za to nima pravnega interesa. V delu, kjer napada sklep o izvršbi, pa je ugovor prepozen.
 VSL sklep I Cp 1507/2000
 VSL47076
 ZNP člen 123, 123/1, 123, 123/1.
 delitev skupnega premoženja - funkcionalno zemljišče
 Brez predhodne odmere funkcionalngea zemljišča ni moč opraviti prodaje stanovanjske hiše, ki je v naravi med drugim locirana tudi na (nedoločenem) delu parcele.
 VSL sklep I Cp 1898/2000
 VSL44900
 ZOR člen 210, 210/4, 210, 210/4. SZ člen 58, 58. ZPP člen 196, 196.
 izpraznitev stanovanja - solastnina - sosporništvo
 VSL sodba I Cp 83/2001
 VSL44893
 SZ člen 122, 122/1, 122, 122/1.
 privatizacija stanovanj in stanovanjskih hiš - prodaja stanovanja
 Pri določbi 122. člena SZ gre za zaščito le prodajalčevih koristi. Iz razloga, ker je bilo stanovanje odtujeno pred dokončnim poplačilom pogodbene cene stanovanja, bi lahko pogodbo izpodbijal le prodajalec.
 VSL sodba I Cp 1304/99
 VSL44894
 ZPP (1977) člen 116, 116/2, 354, 354/2, 354/2-7, 116, 116/2, 354, 354/2, 354/2-7. ZOR člen 200, 200/1, 200/2, 200, 200/1, 200/2.
 bistvena kršitev določb postopka - predlog za preložitev naroka za glavno obravnavo - opravičljiv razlog - udeležba na glavni obravnavi - odškodnina za nepremoženjsko škodo
 1. Sodišče stranke ni dolžno obveščati, da predlogu za preložitev naroka za glavno obravnavo ni ugodilo. Le če je predlogu za preložitev ugodeno, mora sodišče stranko o tem obvestiti (drugi odstavek 116. člena ZPP/77). Ker tožnik ni prejel obvestila sodišča o preložitvi naroka, je moral vedeti, da narok ni preložen. Sodišče prve stopnje v zvezi s tožnikovim predlogom za preložitev naroka ni ravnalo nezakonito in tožniku ni odvzelo možnosti obravnavanja pred sodiščem, zato bistvena kršitev določb postopka po 7. točki drugega odstavka 354. člena ZPP/77 ni podana. 2. Odmera odškodnine za nepremoženjsko škodo: -poškodbe: 7 cm dolga odrgnina na levem licu; 5 cm dolga razpočna rana v prvem interdigitalnem prostoru leve dlani in oteklina oz. udarnina desnega komolca; -oškodovanec: ob škodnem dogodku 65-letni moški; -škodni dogodek: pretep; -odškodnina: strah - 100.000,00 SIT; telesne bolečine - 400.000,00 SIT, duševne bolečine zaradi zmanjšanja življenjske aktivnosti - zahtevek zavrnjen.
 VSL sodba I Cp 1544/99
 VSL47284
 ZPTTS člen 67.
 plačilo telefonskih storitev - dokazno breme
 S pavšalnimi trditvami o previsokih računih za telefonske storitve, o neverjetnosti pogostega klicanja komercialnih telefonskih linij in o napakah ali zlorabah na strani tožeče stranke, toženka ne more uspešno ugovarjati proti listinsko izkazanim denarnim obveznostim. S pogodbo med strankama je nastalo naročniško razmerje, v katerem je telefonski naročnik odgovoren za uporabo telefona in za plačilo telefonskih storitev. Breme dokazovanja morebitnih napak ali zlorab je na njegovi strani.
 VSL sklep III Cp 1930/2000
 VSL44660
 ZIP člen 9, 9.
 obnova postopka - izvršba
 Zoper sklep s katerim sodišče dovoli izvršbo še z drugimi sredstvi in na drugih predmetih, ni dovoljena obnova postopka.
 VSL sklep III Cp 29/2001
 VSL44632
 ZIZ člen 24, 24. ZPP člen 214, 214.
 splošno znana in sodno znana dejstva - sodni register
 Če stranka tega ne predlaga, sodišče ni dolžno samo pregledati sodnega registra, ker so vanj vpisana pravno odločilna dejstva, le dejstva, ne pa splošno znana dejstva, kot zmotno meni pritožba.
 VSL sklep III Cp 115/2001
 VSL44662
 ZIZ člen 76, 76/1, 278, 278/1, 76, 76/1, 278, 278/1.
 ustavitev izvršilnega postopka
 Če je potekel čas, za katerega je bila izdana začasna odredba kot izvršilni naslov, izvršilnega postopka ni mogoče ustaviti po uradni dolžnosti po določbi prvega odstavka 76. člena ZIZ, temveč le na predlog dolžnika po določbi prvega odstavka 278. člena ZIZ.
 VSL sodba I Cp 1417/2000
 VSL44903
 ZD člen 121, 121/2.
 pogodba o dosmrtnem preživljanju - renta
 Drugi odstavek 121. člena ZD res določa, da lahko sodišče spremeni priživljančevo pravico v dosmrtno denarno rento, če to ustreza eni in drugi stranki. Citirane določbe pa ni mogoče razlagati tako, kot meni toženec, namreč glede na njegov subjektivni interes. Težnja določbe je, ohraniti bistvo pogodbenega razmerja, to je preživljanje upravičenca. Ker toženec prevzetih obveznosti ne izpolnjuje (tožnica se je po vložitvi tožbe tudi preselila), je v objektivnem smislu tudi zanj bolj ustrezno, da tožnica ne vztraja pri naturalnem izpolnjevanju obveznosti.
 VSL sodba II Cp 795/99
 VSL45528
 ZOR člen 94, 94/2, 210, 210/1, 94, 94/2, 210, 210/1.
 Pooblaščenec pa zaradi pooblastitelja ne more več veljavno razpolagati s sredstvi na hranilni knjižici. Ta sredstva postanejo zapuščina po lastniku hranilne knjižice in s tem last dedičev. Ker je pooblaščenec s temi sredstvi razpolagal in jih prenesel na svoje ime, morajo sedaj njegovi dediči ta sredstva vrniti v zapuščino po pok. pooblastitelju.


text:
 18.1.2016
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 16/40
 Tožba, vložena 11. septembra 2015 – Silver Plastics in Johannes Reifenhäuser/Komisija
 (Zadeva T-582/15)
 (2016/C 016/50)
 Jezik postopka: nemščina
 Stranke
 Tožeči stranki: Silver Plastics GmbH & Co. KG (Troisdorf, Nemčija) in Johannes Reifenhäuser Holding GmbH & Co. KG (Troisdorf) (zastopniki: M. Wirtz, S. Möller in W. Carstensen, odvetniki)
 Tožena stranka: Evropska komisija
 Predlogi
 Tožeči stranki Splošnemu sodišču predlagata, naj:
 —
 ugotovi ničnost sklepa Evropske komisije AT.39563 z dne 24. junija 2015 v delu, ki se nanaša na tožečo stranko;
 —
 podredno, zniža globo, ki je bila solidarno naložena tožečima strankama, na znesek, ki ob upoštevanju okoliščin, da tožeči stranki nista gospodarski subjekt, ne presega 10 % prometa prve tožeče stranke v zadnjem poslovnem letu pred sprejetjem sklepa o naložitvi globe;
 —
 podredno, zniža globo, ki je bila solidarno naložena tožečima strankama, na znesek, ki ob upoštevanju odcepitve Maschinenfabrik ne presega 10 % prometa prve oziroma druge tožeče stranke;
 —
 podredno, zniža globo, ki je bila solidarno naložena tožečima strankama za področje „NWE“, z določitvijo osnovnega zneska globe le na podlagi prometa, doseženega z EPS-posodami;
 —
 podredno, zniža globo, ki je bila solidarno naložena tožečima strankama za področje „NWE“, z določitvijo ločenih zneskov glob za področje proizvodov EPS-posode in PP-posode, ob upoštevanju različnih obdobij kršitve;
 —
 podredno, zniža globo, ki je bila solidarno naložena tožečima strankama, z zmanjšanjem deleža prometa, ki je bil upoštevan za določitev osnovnega zneska globe, na raven, ki na primeren način odraža, da je treba ravnanje prve tožeče stranke na področju „NWE“ in v Franciji, podredno samo na področju „NWE“, opredeliti zgolj kot izmenjavo informacij in ne kot dogovore o cenah, ter z opustitvijo dodatnega zneska za področje „NWE“ in/ali Francijo;
 —
 podredno, zniža globo, ki je bila solidarno naložena tožečima strankama, z odmero globe le za „NWE“ na podlagi prometa, doseženega v Nemčiji;
 —
 podredno, zniža globo, ki je bila solidarno naložena tožečima strankama za področje „NWE“, z odpovedjo dodatnega zneska, ali podredno z znižanjem tega zneska ob upoštevanju okoliščin, da so bile kršitve na področju „NWE“ v primerjavi s kršitvami na drugih geografskih področjih veliko manj škodljive za konkurenco;
 —
 podredno, zniža globo, ki je bila solidarno naložena tožečima strankama za področje „NWE“ in Francijo, na primeren znesek;
 —
 naloži plačilo stroškov postopka toženi stranki.
 Tožbeni razlogi in bistvene trditve
 Tožeči stranki predlagata, naj se ugotovi delna ničnost sklepa Komisije C (2015) 4336 final z dne 24. junija 2015 v postopku na podlagi člena 101 PDEU in člena 53 Sporazuma EGS (AT.39563 – živilske embalaže za prodajo na drobno.
 Tožeči stranki v utemeljitev tožbe navajata sedem tožbenih razlogov.
 1.
 Prvi tožbeni razlog: kršitev člena 7(1) in 23(3) Uredbe (ES) št. 1/2003 (1) v povezavi s členom 101(1) PDEU
 Tožeči stranki navajata, da je Komisija neustrezno opredelila ravnanje prve tožeče stranke v geografskem prostoru severozahodne Evrope (v nadaljevanju: SZE) kot dogovore o cenah v obliki enotne in trajajoče kršitve na področju proizvodnje in distribucije polistirenskih plastičnih posod za živilsko industrijo.
 2.
 Drugi tožbeni razlog: kršitev člena 296(2) PDEU in člena 2 Uredbe št. 1/2003 v povezavi z načelom ugotavljanja dejanskega stanja po uradni dolžnosti
 Tožeči stranki trdita, da Komisija ni zadostno izpolnila svojega dokaznega bremena in obveznosti obrazložitve.
 3.
 Tretji tožbeni razlog: kršitev temeljno zagotovljenih procesnih pravic v skladu s členoma 6(1) in (2) in 3(d) EKČP ter členi 47(2), 48 in 52 Listina Evropske unije o temeljnih pravicah
 Tožeči stranki opirata ugotovitev kršitve njunih pravic na enakost orožij in na pošten postopek, v katerem je bil zavrnjen njun večkratni predlog za vabljenje in zaslišanje razbremenilnih prič, ki sta jih imenovali, ter za soočenje z obremenilnimi pričami.
 4.
 Četrti tožbeni razlog: kršitev točk 24, 25 in 26 obvestila o prizanesljivosti (2)
 Dalje tožeči stranki navajata, da jima ni bilo odobreno nobeno znižanje glob na podlagi predloženih dokazov zoper očitano ravnanje na področju „SZE“, čeprav so bili za to izpolnjeni pogoji.
 5.
 Peti tožbeni razlog: kršitev člena 23(2), prvi in drugi stavek, Uredbe (ES) št. 1/2003 v povezavi s členom 101(1) PDEU
 Komisija je nepravilno izhajala iz tega, da sta tožeči stranki gospodarski subjekt in s tem podjetje v smislu zgoraj navedenih določb.
 6.
 Šesti tožbeni razlog: kršitev člena 23(2), drugi stavek, Uredbe št. 1/2003
 Tožeči stranki navajata, da je Komisija s tem, da v času sprejetja sklepa o naložitvi globe ni upoštevala pravnega učinka prenehanja udeležbe druge tožeče stranke v Reifenhäuser GmbH & Co. KG Maschinenfabrik in je v odmerjeno globo vključila promet tega odcepljenega podjetja, presegla zakonsko določeno zgornjo mejo globe 10 % prometa zadevnega podjetja.
 7.
 Sedmi tožbeni razlog: kršitev člena 23(2), prvi stavek, (a) in 23(3) Uredbe (ES) št. 1/2003 v povezavi s točkami 19, 20 in 25 Smernic o določanju glob (3) in načelom enakega obravnavanja
 Na tem mestu se zatrjuje, da je bil za vse kartele, ki jih zajema sklep o naložitvi globe, in za vsa zadevna podjetja sprejet enoten delež prometa 16 % za določitev zneska globe in enoten dodatni znesek 16 %, čeprav sta si bili struktura posameznih kartelov in individualna udeležba podjetij izjemno različni, kar je postavilo tožeči stranki v slabši položaj.
 (1) Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 8, zvezek 2, str. 205).
 (2) Obvestilo Komisije o imuniteti pred globami in zmanjševanju glob v primerih kartelov (UL 2002, C 45, str. 3).
 (3) Smernice o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) Uredbe št. 1/2003 (UL 2006, C 210, str. 2).


text:
Edward Somerset, 2nd Marquess of Worcester (9 March 1602 or 9 March 16033 April 1667), styled Lord Herbert of Raglan from 1628 to 1644, was an English nobleman involved in royalist politics, and an inventor.
 While Earl of Glamorgan, he was sent by Charles I to negotiate a peace treaty and alliance with the leadership of the Catholic Irish Confederacy. He enjoyed some success, but the agreement quickly broke down. He then joined the Confederates, and was appointed the commander of their Munster Army.
 In 1655 he wrote The Century of Inventions, detailing more than 100 inventions, including a device that would have been one of the earliest steam engines.
 Origins
 He was the son of Henry Somerset, 1st Marquess of Worcester by his wife Anne Russell, a daughter of John Russell, Baron Russell, eldest son and heir apparent of Francis Russell, 2nd Earl of Bedford.
 Career
 Edward Somerset was brought up as a Roman Catholic in Monmouthshire. He graduated from Cambridge University, England, in 1627 with a Master of Arts (MA) degree. In his day he was one of the richest lords in England, funding his experiments, later self-funding his military endeavours, and sending large amounts of money to King Charles I during the English Civil War. He was a Cavalier who supported the King in Wales, where he raised a regiment of horse for him. His campaigning in the West of England and in Wales, however, did not go well. After a month with his force of over 2,000 troops encamped at Highnam, outside Gloucester, in March 1643 Herbert left them and travelled to meet the king at Oxford. In his absence the entire force surrendered without any exchange of fire, earning it the title "The Mushroom Army" (they appeared and disappeared very quickly). He was rewarded in 1644, however, with a peerage, being created Earl of Glamorgan and Baron Beaufort of Caldecote. Due to irregularities in the letters patent, these titles were not recognised after the Restoration.
 Sent to Ireland, he made a false move in concluding a treaty, in great secrecy, on behalf of Charles that was considered to concede too much to the Catholics there; he himself was a Catholic. In extricating himself from that position, he became a close ally of Giovanni Battista Rinuccini, and a potential replacement for James Butler, 1st Duke of Ormonde as royalist leader. His plans to bring Irish troops over to England were overtaken by events, and he left for France with George Leyburn. He succeeded his father as Marquess of Worcester in 1646.
 He was formally banished in 1649, but after four years in Paris returned to England in 1653. He was discovered, charged with high treason and sent to the Tower of London; he was treated leniently by the Council of State, and released on bail in 1654. That year he took up again his interest in engineering and inventions, leasing a house at Vauxhall where his Dutch or German technician Kaspar Kalthoff could work. After the Restoration his estates were restored, but he largely avoided politics, and did not press his claims to the various other titles of nobility.
 Works
 In 1655 he authored a book which consisted of textual descriptions of 100 separate inventions. It was eventually printed in 1663 and included a device described as his "Water-commanding Engine". Constructed from the barrel of a cannon, it was an obvious prototype design for what would later become the steam engine, and clearly anticipated the power and applications of that machine.
 In 1663 Samuel Sorbière visited Edward's Vauxhall workshop and saw and described the "hydraulic machine which the Marquis of Worcester has invented." It was designed for purposes of irrigation, and would "raise to the height of forty feet, by the strength of one man and in the space of one minute of time, four large buckets of water." Cosimo de' Medici, Duke of Tuscany, visited it in 1669, when a similar description was given. Robert Hooke, however, described it as "one of the perpetual motion fallacies."
 Edward suggested that when he died, a model of his engine should be buried with him:
 "I call this a Semi Omnipotent Engine, and do intend that a model thereof be buried with me."
 Marriage and children
 He married twice:
 Firstly in 1628 to Elizabeth Dormer (died 31 May 1635), daughter of Sir William Dormer and Alice Molyneux, and sister of Robert Dormer, 1st Earl of Carnarvon, by whom he had one son and two daughters:
 Henry Somerset, 1st Duke of Beaufort, 3rd Marquess of Worcester, his heir and successor, who was created Duke of Beaufort;
 Lady Anne Somerset (c. 1631–1662), who married Henry Howard, 6th Duke of Norfolk, and had issue;
 Lady Elizabeth Somerset (before 16351691), who married William Herbert, 1st Marquess of Powis, and had issue.
 Secondly in 1639 he married Lady Margareta O'Brien (died 26 July 1681), daughter of Henry O'Brien, 5th Earl of Thomond and Mary Brereton, by whom he had one daughter:
 Lady Mary Somerset, died young.
 Post Death
 After his death his widow remarried Donough Kearney, who was charged with treason during the Popish Plot, but acquitted.
 Almost 200 years after his death, in 1861, Victorian patent inspector Bennet Woodcroft attempted to locate the grave and the model steam engine which the Marquis stated should be buried with him. Woodcroft hoped, if the model was located, that "Englishmen will be gratified to find that their country has contributed even more than was supposed to the advancement of civilisation".
 Woodcroft sought permission from the then Duke of Beaufort (successor to the Marquis) to examine remains in the Somerset crypt within St Cadoc's Church, Raglan, in search of the model, and the Duke granted permission on the basis that Woodcroft also obtained ecclesiastical permission.
 Archive documents indicate ecclesiastical permission was not obtained, yet Woodcroft and a party locked themselves inside the church on 4 January 1861, and opened the crypt. They found 7 coffins, as documented when the crypt had previously been opened.
 They opened coffin 7, which had an inscription indicating this was the Marquis' coffin, their report stating:
 ... the lead on the outside was dry and well preserved, and when a part of it had been cut and rolled back some holes were made with the bit and brace in the elm wood cover, which allowed a few smart blows with the chisel to take out a small piece of wood.
 The foot of the coffin was opened and the 6 or 7 layers of "strong linen" were cut open to reveal "two legs inside with skin very white and not very much shrunken". Outside the linen they found matter "exactly like the slush in an Irish bog and emitting a strong but not pungent or disagreeable odour". The head of the coffin was then opened, although "out of respect for the remains of the mighty dead we did not open the cloth over the face".
 They then moved their attention to coffin 3, which had a plaque resting (but not fixed) on it identifying it as Lady Granville's coffin, in the hope that the model could be found there. "The lead was therefore cut and folded back and underneath there was found a carefully placed ceiling of beautifully glass-like green wax which seemed quite untouched by decay." They then cut out a section of wood and saw "that the two breasts of a female lying in state confirmed the supposition that the plate [identifying this as Lady Granville's coffin] was correctly placed on this coffin". The party then cut open the head covering and "the mouth was soon disclosed and five or six long and rather misshapen teeth appeared. The lower jaw was much separated from the other and I raised it in order to search carefully below for any necklace or other ornament which might be buried there". The model was not located in this coffin. This last action, searching for a "necklace or other ornament", is when the expedition shifted from a legally dubious search for a model steam engine, to a clearly illegal desecration of human remains, as having identified this coffin contained a female body and no model, there was no legitimate reason to investigate further.
 They then returned to coffin 7, with their report stating:
 ... making a long cut through the stiff close shroud and inserting the axe point in the edge we lifted up the naked body of the renowned Marquis of Worcester. The hands were crossed over the lower part of the stomach, the right hand being uppermost and bound to the other with a lanyard of yarn rope. The skin and flesh were soft and a little shrunken and the nails were long, beautifully shaped and perfectly preserved. There was a good deal of reddish hair on the body. No sign of any substance metal wood or other hard matter being in the coffin could be observed. I was determined to make a thorough search when I was about it and therefore sending for a large screwdriver which was nearly two feet long I probed carefully round the whole body at intervals of about an inch to see if under any part or concealed by the dark mud like matter there might haply be any small metallic ring to indicate the model we were in search of.>
 Having failed to find the model in either coffin, they closed the coffins "as well as we could arrange them, and stopped till the great stone was placed on the vault and the loose earth above was filled in".
 Ancestry
 Notes
 External links
 1600s births
 1667 deaths
 Deputy Lieutenants of Monmouthshire
 Marquesses of Worcester
 E
 English Roman Catholics
 English inventors
 08


text:
Milenii: Mileniul I î.Hr. - Mileniul I - Mileniul al II-lea
 Secole: Secolul al VIII-lea - Secolul al IX-lea - Secolul al X-lea
 Decenii: Anii 770 Anii 780 Anii 790 Anii 800 Anii 810 - Anii 820 - Anii 830 Anii 840 Anii 850 Anii 860 Anii 870
 Ani: 815 816 817 818 819 - 820 - 821 822 823 824 825
 Evenimente
 Arte, științe, literatură și filozofie
 Nașteri
 Decese
 Vezi și
 Listă de conducători de stat din 820
 820


text:
Candida község (comune) Olaszország Campania régiójában, Avellino megyében.
 Fekvése
 A megye keleti részén fekszik. Határai: Lapio, Manocalzati, Montefalcione, Parolise, Pratola Serra és San Potito Ultra.
 Története
 A település ősét a rómaiak alapították. Nevének eredete a latin locus candidus kifejezésből származik, melynek jelentése tiszta vidék. Első írásos emléke 1045-ből származik. A következő századokban nemesi birtok volt. A 19. században nyerte el önállóságát, amikor a Nápolyi Királyságban felszámolták a feudalizmust.
 Népessége
 A népesség számának alakulása:
 Fő látnivalók
 Santa Maria Assunta-templom
 Jegyzetek
 Források
 Comuni-Italiani
 Italy World Club
 Avellino megye települései