type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Důležité právní upozornění
 |
 12008E/PRO/01
 Konsolidované znění Smlouvy o fungování Evropské unie - PROTOKOLY - Protokol (č. 1) o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii
 Úřední věstník 115 , 09/05/2008 S. 0203 - 0205
 PROTOKOL (č. 1)O ÚLOZE VNITROSTÁTNÍCH PARLAMENTŮ V EVROPSKÉ UNIIVYSOKÉ SMLUVNÍ STRANY,MAJÍCE NA PAMĚTI, že způsob kontroly vlád vnitrostátními parlamenty, pokud jde o činnosti Evropské unie, je záležitostí ústavního uspořádání a praxe každého členského státu,PŘEJÍCE SI podnítit větší zapojení vnitrostátních parlamentů do činností Evropské unie a zvýšit jejich možnost vyjadřovat se k návrhům legislativních aktů Evropské unie, jakož i k jiným záležitostem, které pro ně mohou mít zvláštní význam,SE DOHODLY na následujících ustanoveních, která se připojují ke Smlouvě o Evropské unii, ke Smlouvě o fungování Evropské unie a ke Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii:HLAVA IINFORMOVÁNÍ VNITROSTÁTNÍCH PARLAMENTŮČlánek 1Podklady pro konzultace vydané Komisí (zelené a bílé knihy a sdělení) předává Komise při jejich zveřejnění přímo vnitrostátním parlamentům. Komise rovněž předává vnitrostátním parlamentům, a to současně jako Evropskému parlamentu a Radě, roční legislativní program a veškeré další nástroje legislativního plánování nebo politické strategie.Článek 2Návrhy legislativních aktů zasílané Evropskému parlamentu a Radě se postupují vnitrostátním parlamentům.Pro účely tohoto protokolu se "návrhem legislativního aktu" rozumějí návrhy Komise, podněty skupiny členských států, podněty Evropského parlamentu, žádosti Soudního dvora, doporučení Evropské centrální banky nebo žádosti Evropské investiční banky za účelem přijetí legislativního aktu.Návrhy legislativních aktů pocházející od Komise postoupí Komise přímo vnitrostátním parlamentům, a to současně jako Evropskému parlamentu a Radě.Návrhy legislativních aktů pocházející od Evropského parlamentu postoupí Evropský parlament přímo vnitrostátním parlamentům.Návrhy legislativních aktů pocházející od skupiny členských států, Soudního dvora, Evropské centrální banky nebo Evropské investiční banky postoupí vnitrostátním parlamentům Rada.Článek 3Vnitrostátní parlamenty mohou zaslat postupem uvedeným v Protokolu o používání zásad subsidiarity a proporcionality předsedům Evropského parlamentu, Rady a Komise odůvodněné stanovisko k tomu, zda je návrh legislativního aktu v souladu se zásadou subsidiarity.Pochází-li návrh legislativního aktu od skupiny členských států, předá předseda Rady odůvodněné stanovisko či odůvodněná stanoviska vládám těchto členských států.Pochází-li návrh legislativního aktu od Soudního dvora, Evropské centrální banky nebo Evropské investiční banky, předá předseda Rady odůvodněné stanovisko či odůvodněná stanoviska dotyčnému orgánu nebo dotyčné instituci.Článek 4Mezi okamžikem, kdy je návrh legislativního aktu zpřístupněn vnitrostátním parlamentům v úředních jazycích Unie, a okamžikem, kdy je zařazen na předběžný pořad jednání Rady ke svému přijetí nebo k přijetí postoje v rámci legislativního postupu, musí uplynout lhůta osmi týdnů. Výjimky jsou možné v případě naléhavosti, přičemž se důvody pro ně uvedou v aktu nebo postoji Rady. Kromě náležitě odůvodněných naléhavých případů nesmí v průběhu těchto osmi týdnů dojít k žádné dohodě o daném návrhu legislativního aktu. Kromě náležitě odůvodněných naléhavých případů musí mezi zařazením návrhu legislativního aktu na předběžný pořad jednání Rady a přijetím postoje uplynout lhůta deseti dní.Článek 5Pořady jednání a výsledky zasedání Rady včetně zápisů ze zasedání, na nichž Rada jedná o návrzích legislativních aktů, se předávají přímo vnitrostátním parlamentům současně jako vládám členských států.Článek 6Hodlá-li Evropská rada využít čl. 48 odst. 7 první nebo druhý pododstavec Smlouvy o Evropské unii, musí být vnitrostátní parlamenty informovány o iniciativě Evropské rady nejméně šest měsíců před přijetím rozhodnutí.Článek 7Účetní dvůr předá svou výroční zprávu pro informaci vnitrostátním parlamentům současně jako Evropskému parlamentu a Radě.Článek 8V případě vícekomorových vnitrostátních parlamentů se články 1 až 7 vztahují na všechny komory, z nichž se skládají.HLAVA IIMEZIPARLAMENTNÍ SPOLUPRÁCEČlánek 9Evropský parlament a vnitrostátní parlamenty společně vymezí organizaci a podporu účinné a pravidelné meziparlamentní spolupráce v Evropské unii.Článek 10Konference parlamentních výborů pro evropské záležitosti může Evropskému parlamentu, Radě a Komisi dávat veškeré podněty, které považuje za účelné. Tato konference kromě toho podporuje výměnu informací a osvědčených postupů mezi vnitrostátními parlamenty a Evropským parlamentem, což platí i pro jejich specializované výbory. Může rovněž pořádat meziparlamentní přednášky na zvláštní témata, zejména jednat o otázkách společné zahraniční a bezpečnostní politiky, včetně společné bezpečnostní a obranné politiky. Podněty konference nezavazují vnitrostátní parlamenty ani nepředjímají jejich postoje.--------------------------------------------------


type: caselaw

text:
 20.7.2015
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 236/40
 Sentencia del Tribunal General de 3 de junio de 2015 — Lithomex/OAMI — Glaubrecht Stingel (LITHOFIX)
 (Asunto T-273/14) (1)
 ([«Marca comunitaria - Procedimiento de nulidad - Marca comunitaria denominativa LITHOFIX - Marcas nacional e internacional denominativas anteriores LITHOFIN - Motivo de denegación relativo - Riesgo de confusión - Similitud entre los signos - Similitud de los productos - Inexistencia de la obligación de examen con respecto a la totalidad de los productos cubiertos por la marca anterior - Artículo 8, apartado 1, letra b), y artículo 53, apartado 1, letra a), del Reglamento (CE) no 207/2009»])
 (2015/C 236/54)
 Lengua de procedimiento: inglés
 Partes
 Demandante: Lithomex ApS (Langeskov, Dinamarca) (representante: L. Ullmann, abogado)
 Demandada: Oficina de Armonización del Mercado Interior (Marcas, Dibujos y Modelos) (representante: S. Bonne, agente)
 Otra parte en el procedimiento ante la Sala de Recurso de la OAMI, coadyuvante ante el Tribunal General: Glaubrecht Stingel GmbH & Co. KG (Wendlingen, Alemania) (representante: T. Krüger, abogado)
 Objeto
 Recurso interpuesto contra la resolución de la Quinta Sala de Recurso de la OAMI de 17 de febrero de 2014 (asunto R 2280/2012-5) relativa a un procedimiento de nulidad entre Glaubrecht Stingel GmbH & Co. KG y Lithomex ApS.
 Fallo
 1)
 Desestimar el recurso.
 2)
 Condenar en costas a Lithomex ApS.
 (1) DO C 253, de 4.8.2014.


text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 22004A0316(01)
 Hivatalos Lap L 078 , 16/03/2004 o. 0024 - 0031
 I. MELLÉKLET2003. évi jegyzőkönyv az olajszennyezéssel okozott károk megtérítésére létesítendő nemzetközi alap létrehozásáról szóló 1992. évi nemzetközi egyezményhezE JEGYZŐKÖNYV SZERZŐDŐ ÁLLAMAI,SZEM ELŐTT TARTVA az olajszennyezéssel okozott károkkal kapcsolatos polgári jogi felelősségről szóló 1992. évi nemzetközi egyezményt (a továbbiakban: a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény),FIGYELEMBE VÉVE az olajszennyezéssel okozott károk megtérítésére létesítendő nemzetközi alap létrehozásáról szóló 1992. évi nemzetközi egyezményt (a továbbiakban: az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény),MEGERŐSÍTVE az olajszennyezésekkel kapcsolatos felelősségre és kártérítésre vonatkozó nemzetközi rendszer életképessége fenntartásának fontosságát,TUDATÁBAN annak, hogy az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény által lehetővé tett legmagasabb kártérítés az egyezmény egyes szerződő államaiban bizonyos körülmények között esetleg nem elegendő a kártérítési igények kielégítésére,FELISMERVE, hogy a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény és az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény számos szerződő állama sürgősen szükségesnek tartja további kártérítési alapok rendelkezésre bocsátását egy kiegészítő rendszer létrehozásával, melyhez az államok csatlakozhatnak, ha úgy kívánják,AZZAL A MEGGYŐZŐDÉSSEL, hogy a kiegészítő rendszernek arra kell törekednie, hogy az olajszennyezéssel okozott kár áldozatainak az őket ért veszteségekért vagy károkért teljes mértékben kártérítést kell kapniuk, továbbá enyhítenie kell azokat a nehézségeket, melyekkel az áldozatoknak kell szembenézniük, amikor fennáll annak a veszélye, hogy a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény és az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény szerint rendelkezésre álló kártérítés összege nem elegendő a megalapozott kártérítési igények teljes kifizetésére, és ennek következményeként az olajszennyezéssel okozott károk megtérítésére szolgáló 1992. évi nemzetközi alap ideiglenesen úgy döntött, hogy bármely megalapozott kártérítési igény esetében annak csak egy részét fizeti ki,FIGYELEMBE VÉVE, hogy a kiegészítő rendszerhez való csatlakozás kizárólag az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény szerződő államai számára áll nyitva,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK1. cikkE jegyzőkönyv alkalmazásában:1. "a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény": az olajszennyezéssel okozott károkkal kapcsolatos polgári jogi felelősségről szóló 1992. évi nemzetközi egyezmény;2. az "1992. évi alap-létrehozási egyezmény": az olajszennyezéssel okozott károk megtérítésére létesítendő nemzetközi alap létrehozásáról szóló 1992. évi nemzetközi egyezmény;3. az "1992. évi alap": az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény szerint létrehozott, az olajszennyezéssel okozott károk megtérítésére szolgáló 1992. évi nemzetközi alap;4. "szerződő állam": eltérő rendelkezés hiányában e jegyzőkönyv szerződő állama;5. Amennyiben az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény rendelkezései e jegyzőkönyvben hivatkozás révén szerepelnek, eltérő rendelkezés hiányában az "alap" jelentése abban az egyezményben "kiegészítő alap";6. A "hajó", "személy", "tulajdonos", "olaj", "szennyezéssel okozott kár", "megelőző intézkedések" és "esemény" kifejezések jelentése megegyezik a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény I. cikkében meghatározottakkal;7. A "hozzájárulást indokoló olaj", "elszámolási egység", "tonna", "kezes", és "terminál" kifejezések jelentése eltérő rendelkezés hiányában megegyezik az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 1. cikkében meghatározottakkal;8. A "megalapozott kártérítési igény" olyan kártérítési igény, melyet az 1992. évi alap elismert, vagy az illetékes bíróság az 1992. évi alapra nézve kötelező, rendes felülvizsgálat alá nem tartozó döntéssel elfogadott, és amelyet teljes mértékben megtérítettek volna, ha az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 4. cikke (4) bekezdésében meghatározott korlátot nem alkalmazták volna a szóban forgó eseményre;9. "Közgyűlés": eltérő rendelkezés hiányában az olajszennyezéssel okozott károk megtérítésére szolgáló 1992. évi nemzetközi kiegészítő alap közgyűlése;10. "szervezet": a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet;11. "Főtitkár": a szervezet főtitkára.2. cikk(1) Nemzetközi kiegészítő alap jön létre az olajszennyezéssel okozott károk megtérítésére, melynek neve az olajszennyezéssel okozott károk megtérítésére szolgáló 2003. évi nemzetközi kiegészítő alap (a továbbiakban: a kiegészítő alap).(2) A kiegészítő alapot minden szerződő államban jogi személyként kell elismerni, amely az adott állam joga szerint jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezhet, és az állam bíróságai előtt eljárhat. A kiegészítő alap igazgatóját minden szerződő állam a kiegészítő alap törvényes képviselőjeként ismeri el.3. cikkEzt a jegyzőkönyvet kizárólag a következőkre kell alkalmazni:a) a szennyezéssel okozott olyan károkra, melyek:i. egy szerződő állam felségterületén következnek be, beleértve a parti tengert is, ésii. egy szerződő államnak a nemzetközi joggal összhangban megállapított kizárólagos gazdasági övezetében következnek be, vagy amennyiben a szerződő állam ilyen övezetet nem állapított meg, az állam parti tengerén kívül eső és azzal szomszédos területen, melyet az érintett állam a nemzetközi joggal összhangban határozott meg, és amely nem terjed 200 tengeri mérföldnél távolabb az alapvonalaktól, ahonnan parti tengerének szélességét mérik;b) az ilyen károk megelőzése vagy minimalizálása érdekében tett megelőző intézkedésekre, bárhol is kerüljön ezekre sor.KIEGÉSZÍTŐ KÁRTÉRÍTÉS4. cikk(1) A kiegészítő alap kártérítést fizet a szennyezéssel okozott károkat szenvedő bármely személynek, ha az illető személy az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény feltételei szerint nem tudott teljes és megfelelő kártérítést elérni a fenti kárra vonatkozó megalapozott kártérítési igényére, mert a teljes kár bármely különálló esemény tekintetében meghaladja, vagy fennáll a veszélye, hogy meg fogja haladni a az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 4. cikke (4) bekezdésében megállapított alkalmazandó kártérítési korlátot.(2) a) Az e cikk szerint a kiegészítő alap által kifizethető kártérítés összesített összege bármely különálló esemény tekintetében korlátozott, így ennek az összegnek és a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény, valamint az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény szerint ténylegesen kifizetett kártérítés összegének a teljes összege e jegyzőkönyv alkalmazásában nem haladja meg a 750 millió elszámolási egységet.b) A (2) bekezdés a) pontjában említett 750 millió elszámolási egységnyi összeget nemzeti pénznemre az adott pénznemnek a különleges lehívási joghoz viszonyított azon értéke alapján kell átváltani, amely a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény és az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény szerint kifizethető legnagyobb összeg átváltására vonatkozóan az 1992. évi alap közgyűlése által meghatározott napon áll fenn.(3) Amennyiben a kiegészítő alaphoz benyújtott megalapozott kártérítési igények összege meghaladja a (2) bekezdés szerint kifizethető kártérítés teljes összegét, a rendelkezésre álló összeget úgy kell elosztani, hogy bármely megalapozott kártérítési igény és az igényjogosult által e jegyzőkönyv szerint ténylegesen megkapott kártérítési összeg közötti arány minden igényjogosult esetében ugyanolyan legyen.(4) A kiegészítő alap az 1. cikk (8) bekezdésében meghatározott megalapozott kártérítési igények tekintetében, és kizárólag az ilyen kártérítési igények tekintetében fizet kártérítést.5. cikkA kiegészítő alap kártérítést fizet, ha az 1992. évi alap közgyűlése úgy ítéli meg, hogy a megalapozott kártérítési igények teljes összege meghaladja, vagy fennáll a veszély, hogy a megalapozott kártérítési igények teljes összege meg fogja haladni az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 4. cikke (4) bekezdése szerint rendelkezésre álló kártérítés teljes összegét, és ennek következményeként az 1992. évi alap közgyűlése ideiglenesen vagy véglegesen úgy döntött, hogy bármely megalapozott kártérítési igény esetében annak csak egy részét fizeti ki. A kiegészítő alap közgyűlése ekkor eldönti, hogy bármely megalapozott kártérítési igénynek a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény és az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény szerint ki nem fizetett részét a kiegészítő alap kifizeti-e, és milyen mértékben.6. cikk(1) A 15. cikk (2) és (3) bekezdésére is figyelemmel, a kiegészítő alappal szemben fennálló kártérítési igény csak akkor szűnik meg, ha az az 1992. évi alappal szemben az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 6. cikke szerint megszűnik.(2) Az 1992. évi alappal szemben támasztott kártérítési igényeket úgy kell tekinteni, hogy a kártérítési igényt ugyanaz az igényjogosult benyújtotta a kiegészítő alapnak.7. cikk(1) Az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 7. cikke (1), (2), (4), (5) és (6) bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni a kiegészítő alappal szemben e jegyzőkönyv 4. cikke (1) bekezdésével összhangban indított kártérítési keresetekre.(2) Amennyiben a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény IX. cikke szerint joghatósággal rendelkező bíróságon szennyezéssel okozott kárral kapcsolatban kártérítési keresetet indítanak egy hajó tulajdonosa vagy annak kezese ellen, ez a bíróság ugyanezen kár tekintetében kizárólagos joghatósággal rendelkezik a kiegészítő alappal szemben az e jegyzőkönyv 4. cikkének rendelkezései szerinti kártérítés iránt indított bármely keresettel kapcsolatban. Ha azonban olyan állam bíróságán indítanak szennyezéssel okozott kárral kapcsolatban a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény szerint kártérítési kereset, amely a felelősségről szóló 1992. évi egyezménynek szerződő állama, de ennek a jegyzőkönyvnek nem, a kiegészítő alappal szemben e jegyzőkönyv 4. cikke szerint indított bármely keresetet az igényjogosult választása szerint vagy a kiegészítő alap székhelye szerinti állam bíróságához, vagy e jegyzőkönyv szerződő államának a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény IX. cikke szerint joghatósággal rendelkező bármely bíróságához lehet benyújtani.(3) Az (1) bekezdés ellenére, ha olyan állam bíróságán indítanak az 1992. évi alappal szemben szennyezéssel okozott kárral kapcsolatban kártérítés iránti keresetet, amely az 1992. évi alap-létrehozási egyezménynek szerződő állama, de e jegyzőkönyvnek nem, a kiegészítő alappal szembeni bármely ehhez kapcsolódó keresetet az igényjogosult választása szerint vagy a kiegészítő alap székhelye szerinti állam bíróságához, vagy egy szerződő államnak az (1) bekezdés szerint joghatósággal rendelkező bármely bíróságához lehet benyújtani.8. cikk(1) Az e jegyzőkönyv 4. cikke (3) bekezdésében említett elosztásra vonatkozó bármely döntésre is figyelemmel, az e jegyzőkönyv 7. cikkével összhangban joghatósággal rendelkező bíróság által a kiegészítő alappal szemben hozott bármely ítéletet minden szerződő államban a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény X. cikkében előírtakkal megegyező feltételekkel végrehajthatónak kell tekinteni, ha a származási országban végrehajthatóvá válik és abban az országban már nem tartozik rendes jogorvoslat alá.(2) Egy szerződő állam más szabályokat is kérhet az ítéletek elismerésére és végrehajtására, feltéve, hogy ezek célja annak biztosítása, hogy az ítéleteket legalább az (1) bekezdésben említett mértékig elismerjék és végrehajtsák.9. cikk(1) A kiegészítő alap által e jegyzőkönyv 4. cikke (1) bekezdésével összhangban szennyezéssel okozott károkért kifizetett bármely kártérítési összeg tekintetében a kiegészítő alap jogátruházás révén megszerzi a jogokat, melyeket a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény szerint a kártérítésben részesített személy élvezne a tulajdonossal vagy annak kezesével szemben.(2) A kiegészítő alap jogátruházás révén megszerzi a jogokat, melyeket az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény szerint a kártérítésben részesített személy élvezne az 1992. évi alappal szemben.(3) E jegyzőkönyv semmilyen rendelkezése nem sérti a kiegészítő alapnak az előző bekezdésben említettektől eltérő személyekkel szemben fennálló visszkereseti vagy jogátruházási jogát. A kiegészítő alap ilyen személyekkel szemben fennálló jogátruházási joga semmilyen esetben nem lehet kevésbé kedvező a kártérítésben részesített személy biztosítójának ilyen jogánál.(4) A kiegészítő alappal szemben esetleg fennálló egyéb jogátruházási vagy visszkereseti jogok sérelme nélkül egy szerződő állam vagy annak ügynöksége, amely a nemzeti jog rendelkezéseivel összhangban szennyezéssel okozott kárért kártérítést fizetett, jogátruházással megszerzi a jogokat, melyeket e jegyzőkönyv szerint az ilyen kártérítésben részesített személy élvezett volna.HOZZÁJÁRULÁSOK10. cikk(1) A kiegészítő alap számára minden szerződő állam tekintetében éves hozzájárulásokat kell fizetnie bármely személynek, aki a 11. cikk (2) bekezdése a) vagy b) pontjában említett naptári évben összesen 150000 tonnát meghaladó mennyiségben vett át:a) olyan hozzájárulást indokoló olajat az adott állam felségterületén található kikötőben vagy terminálon, melyet az ilyen kikötőbe vagy terminálba tengeri úton szállítottak; ésb) olyan hozzájárulást indokoló olajat az adott szerződő állam felségterületén található bármely létesítményben, melyet tengeri úton szállítottak és egy nem szerződő állam kikötőjében vagy terminálján rakodták ki, feltéve, hogy a hozzájárulást indokoló olajat e pont értelmében csak a nem szerződő államban végzett kirakodást követően a szerződő államban történő első átvételekor veszik figyelembe.(2) Az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 10. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni a hozzájárulások fizetésére a kiegészítő alappal szemben fennálló kötelezettség tekintetében.11. cikk(1) Az esetleges fizetendő éves hozzájárulások összegének meghatározása, valamint elegendő likvid alap megtartása szükségességének figyelembevétele céljából a közgyűlés minden naptári évre költségvetés formájában becslést készít:i. a kiadásokról:a) a kiegészítő alap adott évre vonatkozó igazgatási kiadásairól és költségeiről, és az előző években végzett műveletekből származó esetleges hiányról;b) az adott évben a kiegészítő alap által, a kiegészítő alappal szemben támasztott kártérítési igények kielégítésére a 4. cikk szerint teljesítendő kifizetésekről, beleértve a kiegészítő alap által az ilyen kártérítési igények kielégítésére korábban felvett hitelek visszafizetését;ii. a bevételekről:a) az előző években végzett műveletekből származó többlet-pénzeszközökről, beleértve az esetleges kamatokat;b) az éves hozzájárulásokról, amennyiben ezekre a költségvetés egyensúlyához szükség van;c) bármely egyéb bevételről.(2) A közgyűlés dönt a beszedendő hozzájárulások teljes összegéről. E döntés alapján a kiegészítő alap igazgatója minden egyes szerződő állam tekintetében a 10. cikkben említett valamennyi személyre vonatkozóan kiszámítja a fenti személyre vonatkozó éves hozzájárulás összegét:a) amennyiben a hozzájárulás az (1) bekezdés i. pontjának a) alpontjában említett kifizetések teljesítését szolgálja, az adott államban a fenti személy által az előző naptári évben átvett hozzájárulást indokoló olaj minden tonnájára vonatkozó rögzített összeg alapján; ésb) amennyiben a hozzájárulás az (1) bekezdés i. pontjának b) alpontjában említett kifizetések teljesítését szolgálja, a fenti személy által az esemény előfordulásának évét megelőző naptári évben átvett hozzájárulást indokoló olaj minden tonnájára vonatkozó rögzített összeg alapján, feltéve, hogy az az állam az esemény időpontjában e jegyzőkönyv szerződő fele volt.(3) A (2) bekezdésben említett összegeket úgy kell kiszámítani, hogy a megfelelő szükséges hozzájárulások teljes összegét el kell osztani az összes szerződő államban a vonatkozó évben átvett, hozzájárulást indokoló olaj teljes mennyiségével.(4) Az éves hozzájárulás a kiegészítő alap belső szabályzatában megállapítandó napon esedékes. A közgyűlés dönthet eltérő kifizetési napról is.(5) A közgyűlés a kiegészítő alap pénzügyi szabályzatában megállapítandó feltételekkel dönthet a (2) bekezdés a) pontja szerint kapott és a (2) bekezdés b) pontja szerint kapott pénzeszközök közötti átcsoportosításokról.12. cikk(1) Az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 13. cikkének rendelkezéseit kell alkalmazni a kiegészítő alapnak fizetendő hozzájárulásokra.(2) Egy szerződő állam maga az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 14. cikkében meghatározott eljárással összhangban kötelezettséget vállalhat hozzájárulás fizetésére a kiegészítő alap számára.13. cikk(1) A szerződő államok az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 15. cikkével összhangban tájékoztatják a kiegészítő alap igazgatóját az olaj átvételére vonatkozó információkról, feltéve, hogy az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 15. cikke (2) bekezdése szerint az 1992. évi alap igazgatójának adott tájékoztatást úgy tekintik, hogy azokat e jegyzőkönyv szerint is megtették.(2) Amennyiben egy szerződő állam nem teljesíti az (1) bekezdésben említett tájékoztatás nyújtására vonatkozó kötelezettségét, és ez pénzügyi veszteséget okoz a kiegészítő alap számára, ez a szerződő állam kártérítést felelős fizetni a kiegészítő alapnak az ilyen veszteségért. A közgyűlés a kiegészítő alap igazgatójának ajánlására dönt arról, kell-e a fenti államnak ilyen kártérítést fizetnie.14. cikk(1) A 10. cikk ellenére e jegyzőkönyv alkalmazásában úgy kell tekintetni, hogy minden szerződő állam tekintetében 1 millió tonna hozzájárulást indokoló olaj átvétele a minimum.(2) Amennyiben egy szerződő államban az átvett hozzájárulást indokoló olaj teljes mennyisége 1 millió tonnánál kevesebb, a szerződő állam vállalja azokat a kötelezettségeket, melyek e jegyzőkönyv szerint bármely személy esetében fennállnának, aki az adott államban átvett olaj tekintetében hozzájárulást lenne köteles fizetni a kiegészítő alapnak, amennyiben az átvett olaj teljes mennyiségére nem létezik felelős személy.15. cikk(1) Amennyiben egy szerződő államban nincs olyan személy, aki megfelel a 10. cikk feltételeinek, az adott szerződő állam e jegyzőkönyv alkalmazásában tájékoztatja erről a kiegészítő alap igazgatóját.(2) A kiegészítő alap nem fizet kártérítést egy szerződő állam felségterületén, parti tengerén vagy kizárólagos gazdasági övezetében, vagy az e jegyzőkönyv 3. cikke a) pontjának ii. alpontjával összhangban meghatározott területen kialakuló, szennyezéssel okozott kárért egy adott esemény, illetve az ilyen kár megelőzését vagy minimalizálását szolgáló megelőző intézkedések tekintetében, bárhol is került azokra sor, amíg az adott szerződő államra vonatkozóan az esemény bekövetkeztét megelőző valamennyi évre nézve nem teljesül a kiegészítő alap igazgatójának a 13. cikk (1) bekezdése és e cikk (1) bekezdése szerinti tájékoztatására vonatkozó kötelezettség. A közgyűlés a belső szabályzatban meghatározza a feltételeket, melyek esetén a szerződő államot úgy kell tekinteni, hogy nem teljesítette kötelezettségeit.(3) Amennyiben a kártérítést a (2) bekezdéssel összhangban ideiglenesen megtagadták, az adott esemény tekintetében a kártérítést véglegesen meg kell tagadni, ha a kiegészítő alap igazgatójának a 13. cikk (1) bekezdése és e cikk (1) bekezdése szerinti tájékoztatására vonatkozó kötelezettséget egy éven belül nem teljesítették azt követően, hogy a kiegészítő alap igazgatója értesítette a szerződő államot a jelentés elmulasztásáról.(4) A kiegészítő alapnak járó bármely hozzájárulási befizetést be kell számítani az adósnak vagy az adós ügynökének járó kártérítésbe.SZERVEZET ÉS IGAZGATÁS16. cikk(1) A kiegészítő alap közgyűléssel és titkársággal rendelkezik, melyeket az igazgató vezet.(2) Az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 17–20. és 28–33. cikkét kell alkalmazni a kiegészítő alap közgyűlésére, titkárságára és igazgatójára.(3) Az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 34. cikkét kell alkalmazni a kiegészítő alapra.17. cikk(1) Az 1992. évi alap titkársága, melyet az 1992. évi alap igazgatója vezet, a kiegészítő alap titkárságaként és igazgatójaként is működhet.(2) Amennyiben az (1) bekezdéssel összhangban az 1992. évi alap titkársága és igazgatója a kiegészítő alap titkárságának és igazgatójának feladatait is végzi, az 1992. évi alap és a kiegészítő alap közötti összeférhetetlenség esetén a kiegészítő alapot a közgyűlés elnöke képviseli.(3) A kiegészítő alap igazgatója, valamint a kiegészítő alap igazgatója által kijelölt alkalmazottak és szakértők az e jegyzőkönyv és az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény szerinti feladataik ellátása során nem tekinthetők úgy, hogy megsértik az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 30. cikkének az e jegyzőkönyv 16. cikke (2) szerint alkalmazott rendelkezéseit, amennyiben feladataikat e cikkel összhangban teljesítik.(4) A közgyűlés törekszik arra, hogy ne hozzon az 1992. évi alap közgyűlése által hozott döntésekkel össze nem egyeztethető döntéseket. Amennyiben közös igazgatási kérdések tekintetében véleménykülönbség alakul ki, a közgyűlés a kölcsönös együttműködés szellemében és szem előtt tartva mindkét szervezet közös céljait, megpróbál konszenzust elérni az 1992. évi alap közgyűlésével.(5) A kiegészítő alap minden költséget és kiadást megtérít az 1992. évi alap számára, amely az 1992. évi alap által a kiegészítő alap nevében elvégzett igazgatási szolgáltatásokból származik.ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK18. cikk(1) A (4) bekezdésre is figyelemmel az adott naptári évben egyetlen szerződő államban átvett, hozzájárulást indokoló olaj tekintetében befizetendő éves hozzájárulások teljes összege az adott naptári év tekintetében e jegyzőkönyvnek megfelelően nem haladja meg az éves hozzájárulások teljes összegének 20 %-át.(2) Amennyiben a 11. cikk (2) és (3) bekezdésének alkalmazása azt eredményezné, hogy az egyetlen szerződő állam hozzájárulás-befizetői által adott naptári év tekintetében fizetendő hozzájárulások teljes összege meghaladja a teljes éves hozzájárulások 20 %-át, a fenti állam hozzájárulás-befizetői által fizetendő hozzájárulásokat arányosan úgy kell csökkenteni, hogy az összesített hozzájárulásuk az adott év tekintetében a kiegészítő alapnak fizetendő teljes éves hozzájárulás 20 %-ával legyen egyenlő.(3) Amennyiben egy adott tagállamban adott személyek által fizetendő hozzájárulásokat a (2) bekezdésnek megfelelően csökkentik, az összes többi szerződő államban a személyek által fizetendő hozzájárulásokat arányosan meg kell emelni annak biztosítása érdekében, hogy a kiegészítő alapnak hozzájárulást fizetni köteles összes személy által befizetendő hozzájárulások teljes összege a szóban forgó naptári év tekintetében elérje a hozzájárulások közgyűlés által meghatározott teljes összegét.(4) Az (1)–(3) bekezdés rendelkezései addig maradnak érvényben, amíg az összes szerződő államban átvett hozzájárulást indokoló olaj teljes mennyisége – beleértve a 14. cikk (1) bekezdésében említett mennyiségeket is – adott naptári évben eléri az 1000 millió tonnát, vagy – amennyiben ez következik be hamarabb – e jegyzőkönyv hatálybalépését követően 10 éves időtartamig.ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK19. cikkAláírás, megerősítés, elfogadás, jóváhagyás és csatlakozás(1) Ez a jegyzőkönyv 2003. július 31-től 2004. július 30-ig Londonban aláírásra nyitva áll.(2) A tagállamok arra vonatkozó beleegyezésüket, hogy e jegyzőkönyv rájuk nézve kötelező, kifejezhetika) annak aláírásával megerősítésre, elfogadásra vagy jóváhagyásra vonatkozó fenntartás nélkül; vagyb) annak aláírásával megerősítéssel, elfogadással vagy jóváhagyással együtt, melyet megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás követ; vagyc) az ahhoz való csatlakozással.(3) Kizárólag az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény szerződő államai válhatnak e jegyzőkönyv szerződő államaivá.(4) A megerősítést, elfogadást, jóváhagyást vagy csatlakozást egy ilyen célú hivatalos okiratnak a szervezet főtitkáránál történő letétbe helyezésével lehet végrehajtani.20. cikkA hozzájárulást indokoló olajra vonatkozó információE jegyzőkönyv adott államra vonatkozó hatálybalépése előtt ez az állam a jegyzőkönyv 19. cikk (2) bekezdése a) pontjával összhangban történő aláírásakor, vagy az e jegyzőkönyv 19. cikke (4) bekezdésében említett okirat letétbe helyezésekor, és ezt követően a főtitkár által meghatározandó napon évente tájékoztatja a főtitkárt bármely személy nevéről és címéről, aki az adott állam tekintetében hozzájárulásra lenne kötelezett a kiegészítő alap számára, továbbá a bármely ilyen személy által az előző naptári év során az adott állam területén átvett, hozzájárulást indokoló olaj vonatkozó mennyiségével kapcsolatos adatokról.21. cikkHatálybalépés(1) Ez a jegyzőkönyv három hónappal azt a napot követően lép hatályba, amelyen a következő követelmények teljesülnek:a) legalább nyolc állam aláírta a jegyzőkönyvet megerősítésre, elfogadásra vagy jóváhagyásra vonatkozó fenntartás nélkül, vagy a főtitkárnál letétbe helyezte a megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratát; ésb) a főtitkár tájékoztatást kapott az 1992. évi alap igazgatójától, hogy azok a személyek, akik a 10. cikknek megfelelően hozzájárulásra lennének kötelezettek, az előző naptári évben legalább 450 millió tonna összmennyiségű, hozzájárulást indokoló olajat vettek át, beleértve a 14. cikk (1) bekezdésében említett mennyiségeket.(2) Valamennyi államra vonatkozóan, amely e jegyzőkönyvet megerősítésre, elfogadásra vagy jóváhagyásra vonatkozó fenntartás nélkül aláírja, vagy amely e jegyzőkönyvet megerősíti, elfogadja, jóváhagyja, illetve csatlakozik ahhoz, a hatálybalépéssel kapcsolatban az (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülését követően a jegyzőkönyv három hónappal azt követően lép hatályba, hogy az adott állam a megfelelő okiratot letétbe helyezte.(3) Az (1) és (2) bekezdés ellenére ez a jegyzőkönyv semmilyen állam tekintetében nem lép hatályba, amíg az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény az adott államra vonatkozóan hatályba nem lép.22. cikkA közgyűlés első üléseA közgyűlés első ülését a főtitkár hívja össze. Erre az ülésre e jegyzőkönyv hatálybalépését követően a lehető leghamarabb sor kerül, és semmilyen esetben sem a fenti hatálybalépést követő 30 napnál később.23. cikkFelülvizsgálat és módosítás(1) A jegyzőkönyv felülvizsgálatát vagy módosítását célzó konferenciát a szervezet hívhatja össze.(2) A szervezet a szerződő államok legalább egyharmadának kérésére összehívja a szerződő államok konferenciáját e jegyzőkönyv felülvizsgálatának vagy módosításának céljából.24. cikkA kártérítés korlátainak módosítása(1) A szerződő államok legalább egynegyedének kérésére a főtitkár a szervezet valamennyi tagjának és valamennyi szerződő államnak megküldi a 4. cikk (2) bekezdése a) pontjában a kártérítési összegre vonatkozóan megállapított korlát módosítására vonatkozó bármely javaslatot.(2) A fentiek szerint javasolt és megküldött bármely javaslatot a megküldés napjától számítva legalább hat hónappal későbbi napon megvitatásra be kell nyújtani a szervezet jogi bizottságához.(3) E jegyzőkönyv valamennyi szerződő állama, függetlenül attól, tagja-e a szervezetnek, jogosult részt venni a jogi bizottság által a módosítások megvitatására és elfogadására folytatott eljárásokban.(4) A módosításokat a (3) bekezdésben előírtak szerint kibővített jogi bizottságban jelen levő és szavazó szerződő államok kétharmados többségével kell elfogadni, feltéve, hogy a szerződő államok legalább fele jelen van a szavazás idején.(5) A jogi bizottság a korlátok módosítására vonatkozó javaslattal kapcsolatban eljárva figyelembe veszi az eseményekkel kapcsolatos tapasztalatokat és különösen az azokból származó károk összegét és a monetáris értékek változásait.(6) a) A felelősségi korlátok e cikk szerinti módosításait nem lehet e jegyzőkönyv hatálybalépése előtt, sem pedig az e cikk szerinti korábbi módosítás hatálybalépésének napját követő három évnél korábban megvitatni.b) A korlátot nem lehet úgy megnövelni, hogy az meghaladja a jegyzőkönyvben megállapított korlátnak megfelelő összeget, amelyet évente 6 %-kal kell megnövelni attól a naptól kezdve, hogy e jegyzőkönyv aláírásra nyitva áll, a jogi bizottság döntése hatálybalépésének napjáig.c) A korlátot nem lehet úgy megnövelni, hogy az meghaladja jegyzőkönyvben megállapított korlátnak megfelelő összeg háromszorosát.(7) A szervezet a (4) bekezdéssel összhangban elfogadott bármely módosításról értesíti az összes szerződő államot. A módosítást úgy kell tekinteni, hogy az értesítés napját követő 12 hónapos időszak végén fogadták el, kivéve, ha ez alatt az időszak alatt a módosítás jogi bizottság általi elfogadásakor szerződő államnak minősülő államok legalább negyede tájékoztatta a szervezetet, hogy nem fogadja el a módosítást, mely esetben a módosítást visszautasítják és az nem lesz hatályos.(8) A (7) bekezdéssel összhangban elfogadottnak tekintett módosítások az elfogadásuktól számítva 12 hónap múlva lépnek hatályba.(9) A módosítás valamennyi szerződő állama nézve kötelező, kivéve, ha a módosítás hatálybalépése előtt legalább hat hónappal a 26. cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban felmondják ezt a jegyzőkönyvet. Az ilyen felmondás a módosítás hatálybalépésekor lép hatályba.(10) Amikor a jogi bizottság elfogadott egy módosítást, de az elfogadására vonatkozó 12 hónapos időszak még nem járt le, az ezen időszak alatt szerződő állammá váló államra nézve a módosítás kötelező, ha hatályba lép. Arra az államra nézve, amely ezen időszak után válik szerződő állammá, a (7) bekezdéssel összhangban elfogadott módosítás kötelező. Az e bekezdésben említett esetben egy államra nézve akkor kötelező a módosítás, amikor az a módosítás hatályba lép, vagy – ha ez később következik be – amikor ez a jegyzőkönyv a fenti államra vonatkozóan hatályba lép.25. cikkAz 1992. évi alap-létrehozási egyezmény jegyzőkönyvei(1) Amennyiben az 1992. évi alap-létrehozási egyezményben megállapított korlátokat annak valamelyik jegyzőkönyvével megemelték, a 4. cikk (2) bekezdése a) pontjában megállapított korlátot a 24. cikkben meghatározott eljárás révén ugyanezzel az összeggel meg lehet emelni. Ilyen esetekben a 24. cikk (6) bekezdésének rendelkezéseit nem kell alkalmazni.(2) Amennyiben az (1) bekezdésében említett eljárás alkalmazására került sor, a 4. cikk (2) bekezdésében megállapított korlátnak a 24. cikkben szereplő eljárás alkalmazásából eredő bármely későbbi módosítását a 24. cikk (6) bekezdése b) és c) pontjának alkalmazásában az (1) bekezdéssel összhangban megemelt új korlát alapján kell kiszámítani.26. cikkFelmondás(1) Ezt a jegyzőkönyvet bármely szerződő állam bármikor felmondhatja azt a napot követően, hogy az a fenti félre vonatkozóan hatályba lép.(2) A felmondást egy okiratnak a szervezet főtitkáránál történő letétbe helyezésével kell megtenni.(3) A felmondás 12 hónappal, vagy a felmondó okiratban esetleg meghatározott ennél hosszabb időszakkal a szervezet főtitkáránál történő letétbe helyezést követően lép hatályba.(4) Az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény felmondását e jegyzőkönyv felmondásának kell tekinteni. Ez a felmondás azon a napon lép hatályba, melyen az 1971. évi alap-létrehozási egyezmény módosításáról szóló 1992. évi jegyzőkönyv felmondása a fenti jegyzőkönyv 34. cikkének megfelelően hatályba lép.(5) E jegyzőkönyvnek valamely szerződő állam által e cikkel összhangban végzett felmondása ellenére továbbra is alkalmazni kell e jegyzőkönyv valamennyi rendelkezését, amely a kiegészítő alap számára a 11. cikk (2) bekezdése b) pontjában említett, és a felmondás hatálybalépése előtt bekövetkező esemény tekintetében fizetendő hozzájárulásokkal kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozik.27. cikkA közgyűlés rendkívüli ülései(1) Olyan felmondó okirat letétbe helyezését követően, melyről úgy gondolja, hogy eredményeként a fennmaradó szerződő államok hozzájárulásainak szintje jelentősen emelkedni fog, 90 napon belül bármely szerződő állam kérheti, hogy a kiegészítő alap igazgatója hívja össze a közgyűlés rendkívüli ülését. A kiegészítő alap igazgatója összehívja a közgyűlést, hogy a kérés kézhezvételét követően legfeljebb 60 napon belül ülést tartson.(2) A kiegészítő alap igazgatója kezdeményezheti a közgyűlés rendkívüli ülésének összehívását, hogy 60 napon belül ülésezzen bármely felmondó okirat letétbe helyezését követően, ha a kiegészítő alap igazgatója úgy ítéli meg, hogy e felmondás eredményeként a fennmaradó szerződő államok hozzájárulásainak szintje jelentősen emelkedni fog.(3) Amennyiben a közgyűlés az (1) vagy (2) bekezdéssel összhangban összehívott valamely rendkívüli ülésén úgy dönt, hogy a felmondás a fennmaradó szerződő államok hozzájárulásának szintjében jelentős emelkedést okoz, legkésőbb 120 nappal a felmondás hatálybalépésének napja előtt, ugyanattól a naptól kezdődő hatállyal bármely ilyen állam felmondhatja ezt a jegyzőkönyvet.28. cikkMegszűnés(1) E jegyzőkönyv hatálya azon a napon megszűnik, amikor a szerződő államok száma hét alá csökken, vagy – amennyiben ez hamarabb következik be – a fennmaradó szerződő államokban átvett, hozzájárulást indokoló olaj teljes mennyisége, beleértve a 14. cikk (1) bekezdésében említett mennyiségeket, 35000000 tonna alá csökken.(2) Azok az államok, melyekre nézve ez a jegyzőkönyv kötelező, a hatályának megszűnése napját megelőző napon lehetővé teszik a kiegészítő alap számára, hogy elvégezze a 29. cikkben előírt feladatait, és ez a jegyzőkönyv kizárólag ebből a célból továbbra is kötelező rájuk nézve.29. cikkA kiegészítő alap felszámolása(1) Amennyiben e jegyzőkönyv hatálya megszűnik, a kiegészítő alap ennek ellenére:a) teljesíti kötelezettségeit a jegyzőkönyv hatályának megszűnése előtt bekövetkezett események tekintetében;b) olyan mértékben jogosult a hozzájárulásokra vonatkozóan fennálló jogai gyakorlására, amennyire ezek a hozzájárulások az (1) bekezdés a) pontja szerinti kötelezettségeinek teljesítéséhez szükségesek, beleértve a kiegészítő alap e célból szükséges igazgatási kiadásait is.(2) A közgyűlés minden szükséges intézkedést megtesz a kiegészítő alap felszámolásának elvégzése érdekében, beleértve az esetleg fennmaradó pénzeszközök méltányos elosztását azon személyek között, akik a kiegészítő alap számára hozzájárulást fizettek.(3) E cikk alkalmazásában a kiegészítő alap jogi személy marad.30. cikkLetéteményes(1) Ezt a jegyzőkönyvet és a 24. cikk szerint elfogadott bármely módosítást a főtitkárnál kell letétbe helyezni.(2) A szervezet főtitkára:a) az ezt a jegyzőkönyvet aláíró, vagy ahhoz csatlakozó valamennyi államot tájékoztatja:i. minden új aláírásról vagy okirat letétbe helyezéséről, azok dátumával együtt;ii. e jegyzőkönyv hatálybalépésének napjáról;iii. a kártérítési összegek korlátjának módosítására vonatkozóan a 24. cikk (1) bekezdésével összhangban tett bármely javaslatról;iv. a 24. cikk (4) bekezdésével összhangban elfogadott bármely módosításról;v. a 24. cikk (7) bekezdése szerint elfogadottnak tekintett bármely módosításról, a módosítás fenti cikk (8) és (9) bekezdésével összhangban történő hatálybalépésének napjával együtt;vi. az e jegyzőkönyvet felmondó bármely okirat letétbe helyezéséről, a letétbe helyezés és a hatálybalépése napjával együtt;vii. az e jegyzőkönyv bármely cikke által előírt bármely tájékoztatásról;b) az összes aláíró állam és az e jegyzőkönyvhöz csatlakozó összes aláíró állam számára továbbítja e jegyzőkönyv hitelesített másolatát.(3) Amint ez a jegyzőkönyv hatályba lép, szövegét a szervezet főtitkára elküldi az Egyesült Nemzetek Titkársága számára az Egyesült Nemzetek Alapokmányának 102. cikkével összhangban történő beiktatás és közzététel céljából.31. cikkNyelvekEz a jegyzőkönyv egy-egy eredeti példányban készült angol, arab, francia, kínai, orosz és spanyol nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.KELT LONDONBAN, a kettőezer-harmadik év május havának tizenhatodik napján.FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, kormányaik által erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a jegyzőkönyvet.--------------------------------------------------


text:
 25.7.2016
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 270/33
 Wniosek o wydanie orzeczenia w trybie prejudycjalnym złożony przez High Court of Justice (England & Wales), Queen's Bench Division (Administrative Court) (Zjednoczone Królestwo) w dniu 30 maja 2016 r. – American Express Co./The Lords Commissioners of Her Majesty’s Treasury
 (Sprawa C-304/16)
 (2016/C 270/37)
 Język postępowania: angielski
 Sąd odsyłający
 High Court of Justice (England & Wales), Queen's Bench Division (Administrative Court)
 Strony w postępowaniu głównym
 Strona skarżąca: American Express Co.
 Strona pozwana: The Lords Commissioners of Her Majesty’s Treasury, Diners Club International Limited, MasterCard Europe S.A.
 Pytania prejudycjalne
 1)
 Czy wymóg, o którym mowa w art. 1 ust. 5 i art. 2 pkt 18 rozporządzenia (UE) 2015/751 (1) (zwanego dalej „rozporządzeniem w sprawie opłat interchange”), iż trójstronny system kart płatniczych, który wydaje instrumenty płatnicze oparte na karcie wraz z partnerem w ramach co-brandingu lub za pośrednictwem agenta, uznaje się za czterostronny system kart płatniczych – ma zastosowanie jedynie w zakresie, w jakim partner w ramach co-brandingu lub agent działają w charakterze „wydawcy” w rozumieniu art. 2 pkt 2 i motywu 29 rozporządzenia w sprawie opłat interchange (czyli jeżeli partnera lub agenta łączy stosunek umowny z płatnikiem, na podstawie którego dostarcza on płatnikowi instrumentu płatniczego służącego do inicjowania i przetwarzania transakcji płatniczych realizowanych w oparciu o kartę)?
 2)
 W przypadku odpowiedzi przeczącej na pytanie 1, czy art. 1 ust. 5 i art. 2 pkt 18 rozporządzenia w sprawie opłat interchange są nieważne, w zakresie, w jakim stanowią one, iż porozumienia takie uznaje się za czterostronny system kart płatniczych, z uwagi na:
 (a)
 brak uzasadnienia zgodnie z art. 296 TFUE;
 (b)
 oczywisty błąd w ocenie; lub
 (c)
 uchybienie zasadzie proporcjonalności?
 (1) Rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) 2015/751 z dnia 29 kwietnia 2015 r. w sprawie opłat interchange w odniesieniu do transakcji płatniczych realizowanych w oparciu o kartę (Dz.U. 2015, L 123, s. 1).


type: wikipedia

text:
Maji-Ndombes ezers (; lingalas valodā — ‘melnais ūdens’) ir liels ezers Kongo Demokrātiskās Republikas rietumu daļā, Maji-Ndombes provincē. Līdz 1972. gadam tika saukts par Leopolda II ezeru (Lac Léopold II) Beļģijas karaļa Leopolda II vārdā.
 Ap ezeru plešas purvaini ekvatoriālie lietus meži un purvi. Lietus sezonā ezera izmērs pieaug divas — trīs reizes. Ūdens visā dziļumā bagāts ar skābekli, ieskābs, pH līmenis 4,2—5,5. Ūdens bagāts ar humusvielām, brūns. Ezera dienvidu daļā mežs mijas ar savannu.
 No ezera iztek Fimi upe, kas, satekot ar Kasai, veido Kva upi, kas tālāk ietek Kongo. Ezerā notiek profesionāla zveja. Pirmais eiropietis Henrijs Mortons Stenlijs ezeru atklāja 1882. gadā.
 Atsauces
 Kongo Demokrātiskās Republikas ezeri


type: legislation

text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52007SC1005
 Předloha Rozhodnutí Smíšeného Výboru EHP kterým se mění Protokol 23 k Dohodě o EHP o spolupráci mezi kontrolními úřady (článek 58) - Předloha společného postoje Společenství /* SEK/2007/1005 konecném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 18.7.2007SEK(2007) 1005 v konečném zněníPředlohaROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHPkterým se mění Protokol 23 k Dohodě o EHP o spolupráci mezi kontrolními úřady (článek 58)- Předloha společného postoje Společenství -(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Úkolem Smíšeného výboru EHP je zajišťovat jednotnost vnitřního trhu a právní jistotu pro hospodářské subjekty. Patří sem i podporování konzistentního a jednotného výkladu a použití pravidel hospodářské soutěže.2. Smíšený výbor EHP by měl proto přijmout připojené rozhodnutí, kterým se mění Protokol 23 (Hospodářská soutěž) k Dohodě o EHP.3. Předloha rozhodnutí Smíšeného výboru EHP zavádí možnost, aby Komise přizvala vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž států ESVO a EHP a Kontrolní úřad ESVO k účasti na Evropské síti pro hospodářskou soutěž vedle orgánů pro hospodářskou soutěž členských států.4. Podle čl. 1 odst. 3 písm. a) nařízení Rady (ES) č. 2894/94 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o EHP zaujímá Rada postoj Společenství k takovým rozhodnutím Smíšeného výboru.5. Předloha rozhodnutí Smíšeného výboru EHP se předkládá ke schválení Radě. Komise zamýšlí předložit postoj Společenství ve Smíšeném výboru EHP co nejdříve po jeho přijetí Radou. PředlohaROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHPkterým se mění Protokol 23 k Dohodě o EHP o spolupráci mezi kontrolními úřady (článek 58)SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,vzhledem k těmto důvodům:(1) Protokol 23 k Dohodě byl změněn rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. ... ze dne .....[1](2) V zájmu poskytnutí Kontrolnímu úřadu ESVO a státům ESVO možnosti účastnit se politických diskuzí, které zahrnují výměnu důvěrných informací podle článků 81 a 82 Smlouvy o ES v rámci Evropské sítě pro hospodářskou soutěž (ECN), je nezbytný právní rámec upravující možnost výměny v Dohodě dosud nezahrnutých důvěrných informací. Nový článek 1A se proto vkládá do Protokolu 23 k Dohodě,ROZHODL TAKTO:Článek 1Za článek 1 Protokolu 23 k Dohodě se vkládá nový článek, který zní:„Článek 1AV zájmu jednotného výkladu článků 53 a 54 Dohody a článků 81 a 82 Smlouvy o ES Kontrolním úřadem ESVO a Komisí ES jsou Kontrolní úřad ESVO a příslušné orgány států ESVO také oprávněny účastnit se schůzek sítě orgánů veřejné moci uvedené v 15. bodě odůvodnění nařízení Rady 1/2003 výhradně pro účely diskuze o otázkách obecné politiky. Kontrolní úřad ESVO, Komise ES a příslušné orgány států ESVO a členských států ES jsou oprávněny zpřístupnit všechny informace nezbytné pro účely diskuze o obecné politice v této síti. Informace zpřístupněné v této souvislosti nemohou být použity pro účely vymáhání. Touto účastí nejsou dotčena práva států ESVO a Kontrolního úřadu ESVO na účast podle Dohody o EHP.“Článek 2Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem [...] za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody*.Článek 3Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie .V Bruselu dne [...].Za Smíšený výbor EHPpředseda [...]tajemníci Smíšeného výboru EHP [...] [1] Úř. věst. L ...* [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky]. [Byly oznámeny ústavní požadavky].


text:
Eurotunnellen er en jernbanetunnel under Den Engelske Kanal. På den franske side er udgangspunktet Coquelles ved Calais. I England munder tunnelen ud i Folkestone ved Dover.
 Tunnelen er 50,3 km lang og verdens næstlængste undersøiske tunnel (kun Seikantunnelen i Japan er længere). Den åbnede for passagerdrift den 14. november 1994 og gennemkøres på ca. 28 minutter. Hele ruten mellem Calais og Dover tager 35 minutter. I 2000 var 48 % af de transporterede køretøjer lastbiler.
 Højhastighedstoget Eurostar kører også i tunnelen og forbinder Paris og Bruxelles med London. I tunnelen er maksimalhastigheden 160 km/t, mens toget kører med hastigheder på op til 300 km/t.
 Ud over tunnelen er der færgeforbindelse mellem Calais og Folkestone samt en række andre franske og engelske havne.
 Henvisninger
 Tunneler i Frankrig
 Tunneler i England
 Jernbanetunneler


text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52010PC0015
 Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Sprendimą 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) /* KOM/2010/0015 galutinis - NLE 2010/0006 */
 [pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.1.29KOM(2010)15 galutinis2010/0006 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Sprendimą 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Pasiūlymo aplinkybės• Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiKomisija padeda sudaryti sąlygas naudotis naujomis SIS II funkcijomis ir taip išlaikyti aukštą saugumo lygį teisingumo, laisvės ir saugumo erdvėje. Ji siekia, kad pasibaigus analizės ir trūkumų šalinimo laikotarpiui, kurio metu buvo išspręsta daug žinomų problemų bei ištaisyta nemažai klaidų ir buvo pasiūlyti arba įgyvendinti trūkumų šalinimo sprendimai, SIS II kūrimui būtų suteiktas naujas postūmis.Šio pasiūlymo ir Reglamento, skirto tam pačiam klausimui, pasiūlymo tikslas – užtikrinti, kad perėjimą iš Šengeno informacinės sistemos, kurios dabartinė forma yra SIS 1+, į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) reglamentuojantis Sprendimas 2008/839/TVR nenustotų galioti anksčiau, nei toks perėjimas taps techniškai įmanomas. Be to, šiuo pasiūlymu užtikrinamas teisinis lankstumas – kuriant SIS II būtų galima taikyti alternatyvų techninį veiksmų planą SIS 1+ RE, jeigu būtų prie jo pereita.Šis pasiūlymas teikiamas kaip reglamentas pagal atitinkamą neseniai įsigaliojusios Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo teisinį pagrindą.Tuo pačiu, siekiant užtikrinti veiksmingą SIS II kūrimo ir perėjimo valdymą, steigiama Bendro projekto valdyba (toliau – BPV) – ekspertų grupė, atsakinga už geresnį visos SIS II programos ir visos susijusios veiklos valdymą ir koordinavimą, taip pat už centrinės sistemos bei nacionalinių sistemų kūrimo nuoseklumą. Šis pasiūlymas atitinka 2009 m. birželio 4–5 d. Tarybos išvadas, kuriose Komisija paraginta remiantis įgyta patirtimi ir rezultatais, susijusiais su 2009 m. vasario 26–27 d. Tarybos išvadose nustatytu SIS II programos visuotinio valdymo metodu, ir atsižvelgiant į teisinę sistemą, parengti patobulintą valdymo metodą, taikytiną SIS II projekto valdymo struktūrai.SIS II kūrimo proceso skaidrumas Europos Parlamentui užtikrinamas įgyvendinant prievolę teikti ataskaitas.• Bendrosios aplinkybėsŠengeno informacinė sistema (SIS), sukurta pagal 1990 m. birželio 19 d. Konvencijos dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo, sudaryto tarp Beniliukso ekonominės sąjungos valstybių, Vokietijos Federacinės Respublikos ir Prancūzijos Respublikos vyriausybių dėl laipsniško jų bendrų sienų kontrolės panaikinimo, įgyvendinimo (Šengeno konvencija) IV antraštinės dalies nuostatas, ir jos plėtotė SIS 1+ yra pagrindinės Šengeno acquis , integruoto į Europos Sąjungos teisinę sistemą, nuostatų taikymo priemonės.2001 m. gruodžio 6 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2424/2001 ir Tarybos sprendimu 2001/886/TVR dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo Komisijai pavesta sukurti antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II). SIS II pakeis SIS 1+. Kuriant SIS II atsižvelgiama į naujausius pokyčius informacinių technologijų srityje ir sudaromos sąlygos įdiegti papildomas funkcijas.SIS II sukūrimo, veikimo ir naudojimo nuostatos įtvirtintos 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1987/2006[1] dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo ir 2007 m. birželio 12 d. Tarybos sprendime 2007/533/TVR[2] dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo. Šiuose dokumentuose numatyta, kad jie bus taikomi SIS 1+ dalyvaujančioms valstybėms narėms tik nuo tos dienos, kurią turi nustatyti Taryba, vieningu jos narių, atstovaujančių SIS 1+ dalyvaujančių valstybių narių vyriausybėms, sprendimu. Jais tuomet bus pakeistos SIS 1+ reglamentuojančios Šengeno acquis nuostatos, visų pirma susijusios Šengeno konvencijos nuostatos.Kad tai būtų galima atlikti, SIS 1+ vartotojai turės pereiti į SIS II aplinką. Šiuo tikslu buvo sukurta teisinė perėjimo iš SIS 1+ į SIS II aplinką sistema. Kad vykdant perėjimą sistemos veikimo sutrikimų pavojus būtų mažesnis, SIS 1+ veiklai skirta laikinoji techninė architektūra veiks taip, kad pereinamuoju laikotarpiu SIS 1+ ir tam tikros techninės SIS II architektūros dalys galėtų veikti lygiagrečiai.Šiuo metu taikomų perėjimą reglamentuojančių teisės aktų galiojimo terminas, visų pirma jų galiojimo pabaigos data, kuri, kaip šiuo metu nustatyta, yra ne vėlesnė nei 2010 m. birželio 30 d., nebėra realus. Todėl šiuo pasiūlymu siekiama, kad Tarybos sprendimo 2008/839/TVR galiojimo terminas nepasibaigtų anksčiau nei įvyks perėjimas. BPV užduotis būtų būti subjektų ir suinteresuotųjų šalių, dalyvaujančių bendrame SIS II kūrimo procese, koordinavimo centru. Tai pirmiausia leistų Komisijai ir valstybėms narėms koordinuoti bendrą programą, užtikrinant atitinkamų įsipareigojimų ir veiksmų, susijusių su centrinės SIS II ir nacionaliniais SIS II projektais, įgyvendinimą.Šiuo pasiūlymu, pagal kurį atsakomybę ir toliau dalijasi Komisija, Prancūzija ir dalyvaujančios valstybės narės, kaip nustatyta iš dalies keistinuose teisės aktuose, bus racionalizuotas valdymo procesas.• Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos- 1990 m. birželio 19 d. Konvencija dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo, sudaryto tarp Beniliukso ekonominės sąjungos valstybių, Vokietijos Federacinės Respublikos ir Prancūzijos Respublikos Vyriausybių dėl laipsniško jų bendrų sienų kontrolės panaikinimo įgyvendinimo[3] (Šengeno konvencija);- 2001 m. gruodžio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2424/2001 dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo[4] su pakeitimais, padarytais 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1988/2006[5];- 2001 m. gruodžio 6 d. Tarybos sprendimas 2001/886/TVR dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo[6] su pakeitimais, padarytais 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimu 2006/1007/TVR[7];- 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1987/2006 dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo;- 2007 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimas 2007/533/TVR dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo;- 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1986/2006 dėl valstybių narių tarnybų, atsakingų už transporto priemonių registracijos liudijimų išdavimą, prieigos prie Šengeno antrosios kartos informacinės sistemos (SIS II)[8];- 2007 m. kovo 16 d. Komisijos sprendimai 2007/170/EB ir 2007/171/EB, nustatantys Šengeno informacinės sistemos II tinklo reikalavimus[9];- 2008 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 189/2008 dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) bandymų[10];- 2008 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimas 2008/173/EB dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) bandymų[11];- 2008 m. spalio 24 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1104/2008 dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)[12];- 2008 m. spalio 24 d. Tarybos sprendimas 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)[13].• Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisNetaikoma.2. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas• Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisValstybių narių ekspertai aktyviai dalyvauja toliau kuriant SIS II, visų pirma dalyvaudami SIS–VIS komiteto veikloje. Be to, SIS II kūrimas aptartas Tarybos parengiamųjų organų posėdžiuose. 2009 m. birželio 4–5 d. Tarybos išvadose Komisija paprašyta kuo greičiau, bet ne vėliau kaip 2009 m. spalio mėn., pateikti atitinkamus pasiūlymus dėl teisės aktų siekiant iš dalies pakeisti nuostatas dėl perėjimo priemonių.• Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgtaŠiame pasiūlyme atsižvelgiama į išsamių diskusijų su valstybėmis narėmis, visų pirma vykusių 36 straipsnio komitete, rezultatus.• Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasRengiant šį pasiūlymą išorinių tiriamųjų duomenų nenaudota.• Poveikio vertinimasŠio Tarybos reglamento pasiūlymo, kuris neįtrauktas į Komisijos metinę teisėkūros ir darbo programą, poveikio vertinimo atlikti nereikia, nes juo tęsiamas techninis projektas nesukuriant aiškiai nustatomo ekonominio ir socialinio poveikio ir poveikio aplinkai.3. Teisiniai pasiūlymo aspektai• Siūlomų veiksmų santraukaŠio pasiūlymo tikslas – užtikrinti, kad Tarybos sprendimo 2008/839/TVR galiojimo terminas nepasibaigtų anksčiau nei įvyks perėjimas, taip pat užtikrinti teisinį lankstumą, kad diegiant SIS 1+ pagrįstas SIS II funkcijas būtų galima taikyti alternatyvų techninį veiksmų planą, jeigu būtų prie jo pereita, taip pat siekti kuo veiksmingesnio SIS II kūrimo ir perėjimo valdymo, visų pirma kalbant apie Komisijos ir valstybių narių projektų koordinavimą. Šiam tikslui pasiekti įsteigiama BPV – ekspertų grupė visuotiniu programos lygiu.• Teisinis pagrindasŠio reglamento teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 74 straipsnis, nes jis susijęs su valstybių narių kompetentingų institucijų administraciniu bendradarbiavimu užkardant, nustatant ir tiriant baudžiamąsias veikas. Be to, šis pasiūlymas susijęs su valstybių narių kompetentingų ministerijų ir teismo arba lygiaverčių institucijų administraciniu bendradarbiavimu.• Subsidiarumo principasPasiūlyme vadovaujamasi subsidiarumo principu, pagal kurį pagrindinio pasiūlyto veiksmo tikslo, t. y. pereiti iš SIS 1+ į SIS II, valstybės narės atskirai negali pasiekti.• Proporcingumo principasŠiuo pasiūlymu neviršijama to, kas būtina nustatytam tikslui pasiekti. Jis atitinka proporcingumo principą, nes Komisijos veiksmai ir toliau apsiriboja centrine SIS II, koordinavimo veiksmais ir techninės priemonės (keitiklio), skirtos sėkmingai keistis SIS 1+ duomenimis tarp SIS 1+ ir SIS II, suteikimu. Be to, BPV jau buvo įsteigta kaip neoficiali konsultacijų struktūra, kuri veikė koordinavimo tikslais, atsižvelgiant į galiojančiuose teisės aktuose nustatytus reikalavimus. Komisijos ir valstybių narių veiksmus būtina koordinuoti, siekiant užtikrinti, kad visas SIS II projektas būtų sėkmingas.• Pasirinkta priemonėKaip suformuluota iš pradžių, Tarybos reglamentas yra vienintelė teisinė priemonė pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, kuria galima atidėti Tarybos sprendimo 2008/839/TVR galiojimo pabaigos datą. Kalbant apie kitus šio pasiūlymo aspektus, Tarybos reglamentas yra pati tinkamiausia priemonė siūlomam veiksmui, atsižvelgiant į tai, kad SIS II kūrimo ir perėjimo valdymui reikia taikyti vienodas taisykles ir procesus. Šiame reglamente išdėstytos nuostatos yra tikslios, besąlyginės, tiesiogiai taikomos ir dėl nuostatų pobūdžio valstybės narės neprivalo imtis veiksmų, kad perkeltų jas į savo nacionalinę teisę.Pamatinis sprendimas nėra tinkama priemonė, nes pasiūlymu nesiekiama derinti valstybių narių įstatymų.Atsižvelgiant į tai, kad iš dalies keistinos priemonės susijusios su dviem ramsčiais, pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 74 straipsniu, papildo siūlomą Tarybos reglamentą.4. Poveikis biudžetuiTarybos reglamente (EB) Nr. 2424/2001 ir Tarybos sprendime 2001/886/TVR dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos sukūrimo nustatyta, kad su SIS II kūrimu susijusios išlaidos padengiamos iš bendrojo Europos Sąjungos biudžeto.Taip pat pagal 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1987/2006 5 straipsnį ir pagal 2007 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimo 2007/533/TVR 5 straipsnį centrinės SIS II ir ryšių infrastruktūros sukūrimo, veikimo ir priežiūros išlaidos padengiamos iš bendrojo Europos Sąjungos biudžeto. Kiekvienos N.SIS II sukūrimo, veikimo ir priežiūros išlaidas padengia susijusi valstybė narė.Pagal Reglamento (EB) Nr. 1104/2008 ir Tarybos sprendimo 2008/839/TVR 15 straipsnį, kaip suformuluota anksčiau, papildomos perėjimo, bandymų, priežiūros ir plėtojimo priemonės centriniu lygiu (centrinė SIS II ir ryšių infrastruktūra) taip pat dengiamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto. Nacionalinių sistemų, įskaitant N.SIS II, bandymų, perėjimo, priežiūros ir plėtojimo išlaidas ir toliau dengia kiekviena susijusi valstybė narė.Pasiūlymu ši pagrindinė struktūra nekeičiama. Vis dėlto juo išplečiama esama teisinė bazė, kuri nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 1104/2008 ir Tarybos sprendimu 2008/839/TVR, apimant laikotarpį, prasidėsiantį po 2010 m. birželio 30 d. ir truksiantį iki perėjimo dienos. Be to, su BPV, kuri įsteigiama šiuo pasiūlymu, posėdžiais susijusios išlaidos, įskaitant posėdžiuose dalyvaujančių narių ir ekspertų išlaidas, dengiamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto. Asignavimai, kurių reikia dėl BPV susitikimų atsirandančioms išlaidoms padengti, bus skiriami iš šiuo metu 2010–2013 m. finansiniame programavime Šengeno informacinei sistemai (SIS II) numatytų asignavimų.Su veiksmais SIS 1+ lygiu, įskaitant valstybių narių (dalyvaujančių SIS 1+) vardu veikiančios Prancūzijos vykdomą papildomą veiklą, susijusios išlaidos ir toliau padengiamos atsižvelgiant į Šengeno konvencijos 119 straipsnį. Šiame straipsnyje nurodyta, kad SIS 1+ techninio aptarnavimo tarnybos sukūrimo ir naudojimo išlaidas, kaip nurodyta Konvencijos 92 straipsnio 3 dalyje, įskaitant išlaidas, susijusias su ryšio linijomis, jungiančiomis Šengeno informacinės sistemos nacionalines sekcijas ir techninio aptarnavimo tarnybą, valstybės narės padengia bendrai, o Šengeno informacinės sistemos nacionalinių sekcijų sukūrimo ir naudojimo išlaidas kiekviena valstybė narė padengia atskirai.Komisija parengė finansinę pažymą, kuri pridedama prie šio pasiūlymo.5. Papildoma informacija• Galiojančių teisės aktų pakeitimasPriėmus pasiūlymą reikės iš dalies pakeisti Tarybos sprendimą 2008/839/TVR.• Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlygaPasiūlyme įtvirtinta pakeista laikino galiojimo sąlyga. Naują galiojimo pabaigos datą nustatys Taryba, veikdama pagal Tarybos sprendimo 2007/533/TVR 71 straipsnio 2 dalį.• TvarkaraštisŠį Tarybos reglamentą reikia priimti ne vėliau kaip 2010 m. birželio mėn., kad būtų užtikrintas pasirengimo vykdyti numatytą veiklą tęstinumas ir jos įvykdymas laiku.2010/0006 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Sprendimą 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 74 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[14],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[15],kadangi:1. Antrosios kartos Šengeno informacinė sistema (SIS II) sukurta 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1987/2006 dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo[16] ir 2007 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimu 2007/533/TVR dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo[17].2. Perėjimui iš SIS 1+ į SIS II taikytinos sąlygos, procedūros ir įsipareigojimai nustatyti 2008 m. spalio 24 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1104/2008 dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)[18] ir 2008 m. spalio 24 d. Tarybos sprendime 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)[19]. Tačiau šie teisės aktai nustos galioti ne vėliau kaip 2010 m. birželio 30 d.3. Išankstinės su perėjimu susijusios sąlygos iki 2010 m. birželio 30 d. įgyvendintos nebus. Kad SIS II pradėtų veikti, kaip reikalaujama Reglamentu (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimu 2007/533/TVR, Reglamentas (EB) Nr. 1104/2008 ir Sprendimas 2008/839/TVR turėtų būti taikomi iki perėjimo užbaigimo dienos.4. Komisija ir valstybės narės, siekdamos užbaigti šį procesą, turėtų ir toliau glaudžiai bendradarbiauti visuose perėjimo etapuose. Turėtų būti suburta ekspertų grupė, kuri papildytų esamą organizacinę struktūrą.5. Komisija turėtų ir toliau būti atsakinga už centrinę SIS II ir jos ryšių infrastruktūrą. Būtina prižiūrėti ir prireikus toliau plėtoti centrinę SIS II ir jos ryšių infrastruktūrą. Papildomas centrinės SIS II plėtojimas visais atvejais turėtų apimti klaidų taisymą. Komisija turėtų koordinuoti ir remti bendrą veiklą.6. Reikėtų numatyti techninį nenumatytų atvejų planą, taikytiną diegiant SIS II funkcijas. Dėl to reikėtų atitinkamai pakeisti perėjimo architektūros techninių komponentų aprašą, kad plėtojant centrinę SIS II būtų galima taikyti kitą techninį sprendimą.7. Valstybės narės ir toliau turėtų būti atsakingos už savo nacionalines sistemas (N.SIS II). Vis dar būtina prižiūrėti ir prireikus toliau plėtoti N.SIS II.8. Prancūzija ir toliau turėtų būti atsakinga už C.SIS.9. Kadangi siūlomo veiksmo tikslų, t. y. įrengti laikinąją perėjimo architektūrą ir perkelti duomenis iš SIS 1+ į SIS II, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmo masto bei poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi subsidiarumo principo, nustatyto Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje, Sąjunga gali priimti priemones. Pagal proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.10. Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridedamo Protokolo dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, ir todėl jis nėra jai privalomas ar taikomas. Atsižvelgiant į tai, kad šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo trečiosios dalies IV antraštinės dalies nuostatas, Danija pagal minėto protokolo 4 straipsnį per šešis mėnesius nuo šio reglamento priėmimo turėtų nuspręsti, ar įgyvendins jį savo nacionalinėje teisėje.11. Jungtinė Karalystė taiko šį reglamentą pagal Protokolo dėl Šengeno acquis, integruoto į Europos Sąjungos sistemą, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 5 straipsnį ir 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimo 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti taikant kai kurias Šengeno acquis nuostatas[20] 8 straipsnio 2 dalį.12. Airija taiko šį reglamentą pagal Protokolo dėl Šengeno acquis , integruoto į Europos Sąjungos sistemą, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 5 straipsnį ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimo 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis[21] nuostatas 6 straipsnio 2 dalį.13. Šis reglamentas neturi įtakos susitarimams, skirtiems Jungtinės Karalystės ir Airijos daliniam dalyvavimui Šengeno acquis, kaip nustatyta atitinkamai Tarybos sprendime 2000/365/EB ir Sprendime 2002/192/EB.14. Kalbant apie Islandiją ir Norvegiją, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis[22] , kurios patenka į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB dėl tam tikrų šio susitarimo taikymo priemonių[23] 1 straipsnio G punkte nurodytą sritį.15. Kalbant apie Šveicariją, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis[24] , kurios priklauso Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G punkte, kuris siejamas su Tarybos sprendimo 2008/149/TVR[25] dėl susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu 3 straipsniu, nurodytai sričiai.16. Kalbant apie Lichtenšteiną, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės pasirašytame Protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis , kurios patenka į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą siejant su 2008 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimo 2008/262/EB dėl Susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino tam tikrų to Protokolo[26] nuostatų taikymo 3 straipsniu,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:„1 straipsnisSprendimas 2008/839/TVR iš dalies keičiamas taip:(1) 4 straipsnio įžanginis sakinys pakeičiamas taip:„Siekiant užtikrinti, kad būtų pereita iš SIS 1+ į SIS II, sudaromos sąlygos tiek, kiek tai būtina, naudotis šiais komponentais:“(2) 10 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:„3. Tiek, kiek tai būtina, keitiklis keičia duomenis perduodant juos iš C.SIS į centrinę SIS II ir atvirkščiai, taip užtikrindamas, kad C.SIS ir centrinė SIS II veiktų sinchroniškai.“(3) 11 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:„2. SIS 1+ dalyvaujančios valstybės narės, pasinaudodamos laikinąja perėjimo architektūra remiant Prancūzijai ir Komisijai, pereina iš N.SIS į N.SIS II.“(4) Įterpiamas 17a straipsnis:„17a straipsnisBendro projekto valdyba1. Nepažeidžiant atitinkamų Komisijos, Prancūzijos ir SIS 1+ dalyvaujančių valstybių narių įsipareigojimų ir veiksmų, įsteigiama technikos ekspertų grupė, vadinama „Bendro projekto valdyba“ (toliau – BPV). BPV sudaro sąlygas koordinuoti centrinės SIS II ir nacionalinius SIS II projektus.2. BPV sudaro ne daugiau kaip 10 ekspertų. Valstybės narės, veikdamos Taryboje, paskiria ne daugiau kaip aštuonis ekspertus ir tiek pat pakaitinių narių. Atsakingo Komisijos generalinio direktorato generalinis direktorius paskiria du ekspertus ir du pakaitinius narius, kurie turi būti Komisijos pareigūnai. BPV posėdžiuose gali dalyvauti kiti suinteresuoti Komisijos pareigūnai.3. Siekdama įvykdyti šio straipsnio 1 dalyje nustatytus tikslus, BPV prireikus gali pakviesti jos posėdžiuose dalyvauti daugiau ekspertų.4. BPV posėdžiai vyksta Komisijos patalpose. Sekretoriato užduočių atlikimą užtikrina Komisija.5. BPV parengia savo įgaliojimus. Įgaliojimai įsigalioja po to, kai atsakingo Komisijos generalinio direktorato generalinis direktorius pareiškia palankią nuomonę.6. Nepažeidžiant 15 straipsnio 2 dalies, dėl BPV veiklos atsirandančios administracinės ir kelionių išlaidos padengiamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto ir jų nereikia dengti iš kitų šaltinių. Ekspertų, kuriuos valstybės narės, veikdamos Taryboje, paskiria dalyvauti BPV, ir ekspertų, kurie pakviečiami pagal šio straipsnio 3 dalį, kelionės išlaidoms, susijusioms su darbu BPV, taikomos „Komisijos ekspertais pakviestų dirbti išorės asmenų išlaidų atlyginimo taisyklės.“(5) 19 straipsnio paskutinis sakinys pakeičiamas taip:„Jis netenka galios dieną, kurią turi nustatyti Taryba, veikdama pagal Sprendimo 2007/533/TVR 71 straipsnio 2 dalį.“2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo.Priimta Briuselyje [...]Tarybos varduPirmininkas [...]FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMASŠi pažyma pridedama prie dviejų teisės aktų pasiūlymų:Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1104/2008 dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Sprendimą 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)2. VEIKLA GRINDŽIAMO VALDYMO IR VEIKLA GRINDŽIAMO BIUDŽETO SUDARYMO SISTEMAAtitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys):18 antraštinė dalis: Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė18 02 skyrius: Solidarumas – Išorės sienos, vizų politika ir laisvas asmenų judėjimas3. BIUDŽETO EILUTĖS3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais:18 02 04 01 – Šengeno informacinė sistema (SIS II)3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė:Šiais iš dalies keičiančiais teisės aktais pratęsiamas iš dalies keičiamuose teisės aktuose numatytas galiojimo pabaigos terminas, todėl bus atsižvelgiama tik į dėl pratęsto plėtojimo ir perėjimo etapo po 2010 m. birželio 30 d. atsiradusias išlaidas. Į išlaidas, atsiradusias iki 2010 m. birželio 30 d., neatsižvelgiama.Taip pat neatsižvelgiama į veiklos išlaidas, dengiamas remiantis kitu teisiniu pagrindu, visų pirma, pavyzdžiui, 2006 m. gruodžio 20 d. Reglamentu (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimu 2007/533/TVR dėl SIS II sukūrimo, veikimo ir naudojimo.Su šiais iš dalies keičiančiais teisės aktais susiję įsipareigojimų asignavimai numatyti laikotarpiui nuo 2010 m. birželio 30 d. iki perėjimo dienos, t. y. iki teisės aktų, numatytų pakete, skirtame didelės apimties IT sistemoms finansuoti, galiojimo pabaigos datos.3.3. Biudžeto ypatybės (prireikus įterpti eilučių) :Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |18 02 04 01 | NPI | DIF[27] | NE | NE | NE | 3a |4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA4.1. Finansiniai ištekliai4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2010 | 2011 | 2012 | Iš viso |Veiklos išlaidos[28] |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1. | a | 6,566 | 6,284 | 0 | 12,850 |Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Į orientacinę sumą įskaičiuotos administracinės išlaidos[29] |Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4. | c |ORIENTACINĖ SUMA, IŠ VISO |Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 6,566 | 6,284 | 12,850 |Mokėjimų asignavimai | b+c | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[30] |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5. | d | 2,593 | 3,890 | 6,483 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos prie žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų nepriskiriamos administracinės išlaidos (NDIF) | 8.2.6. | e | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų |Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 9,336 | 10,415 | 19,751 |Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 7,694 | 10,486 | 1,571 | 19,751 |Išsami informacija apie bendrąjį finansavimąJeigu numatoma, kad pasiūlymą bendrai finansuos kelios valstybės narės arba kitos įstaigos (nurodyti kokios), toliau pateiktoje lentelėje reikėtų nurodyti tokio bendrojo finansavimo dalies įvertinimą (jei numatoma, kad bendrai finansuos kelios skirtingos įstaigos, galima pridėti papildomų eilučių): Nėra duomenų.- Norvegijos ir Islandijos įnašai veiklos išlaidoms padengti atitinkamai yra 2,200081 % ir 0,113386 % (2007 m. skaičiai), grindžiami Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarimo dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis 12 straipsnio 1 dalies antra pastraipa (OL L 176, 1999 7 10, p. 36).- Šveicarijos įnašas veiklos išlaidoms padengti yra 2,402999 % (2007 m. skaičiai), jis grindžiamas Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (OL L 53, 2008 2 27, p. 52) 11 straipsnio 3 dalies antrąja pastraipa.Kalbant apie Islandiją ir Norvegiją, šiuo pasiūlymu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl šių valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis A priede. Šio susitarimo 12 straipsnio 1 dalies paskutinėje pastraipoje numatyta: „Tais atvejais, kai veiklos išlaidos yra priskiriamos Europos bendrijos bendram biudžetui, Islandija ir Norvegija dalijasi šiomis išlaidomis, įmokėdamos į minėtą biudžetą metinę sumą, atitinkančią savo šalių bendrojo nacionalinio produkto procentinį dydį visų dalyvaujančių valstybių bendrojo nacionalinio produkto atžvilgiu“.Kalbant apie Šveicariją, šiuo pasiūlymu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos Susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis . Šio susitarimo 11 straipsnio 2 dalyje numatyta: „Šveicarija, atsižvelgiant į jos bendrą vidaus produktą palyginus su visų dalyvaujančių šalių bendru vidaus produktu, nuo 2002 biudžetinių metų į Europos Bendrijų bendrąjį biudžetą biudžetiniais metais įneša metinį įnašą, skirtą II Šengeno informacinės sistemos tobulinimui.“4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu( Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą. Asignavimai, kurių reikia dėl BPV susitikimų atsirandančioms išlaidoms padengti, bus skiriami iš šiuo metu 2010–2013 m. finansiniame programavime Šengeno informacinei sistemai (SIS II) numatytų asignavimų.( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamos finansinės perspektyvos išlaidų kategorijos programavimą.( Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo[31] nuostatas (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą).4.1.3. Finansinis poveikis pajamoms( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms.( Pasiūlymas pajamoms turi tokį finansinį poveikį:mln. EUR (dešimtųjų tikslumu)Prieš taikant priemonę [n-1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę |Iš viso žmogiškųjų išteklių | 50 | 50 |5. YPATYBĖS IR TIKSLAI5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiaiŠio pasiūlymo tikslas – pratęsti perėjimą reglamentuojančio teisinio pagrindo galiojimą iki tol, kol toks perėjimas taps techniškai įmanomas. Juo taip pat siekiama sukurti valdymo struktūrą, kuri atitiktų tarptautiniu mastu pripažintą geriausią valdymo praktiką. Be to, pasiūlymu užtikrinamas teisinis lankstumas, kad SIS II funkcijas būtų galima diegti taikant alternatyvų techninį veiksmų planą, pagrįstą SIS 1+, jeigu būtų pereita prie tokio veiksmų plano. Pasiūlymu nekeičiama nei pagrindinė įsipareigojimų struktūra, nei pagrindinė finansavimo struktūra.5.2. Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sąveikaŠengeno acquis integruotas į Europos Sąjungos institucinę struktūrą, be to, SIS II projektui įgyvendinti reikia ir Bendrijos, ir Sąjungos įgaliojimų, todėl kuriant bendrą didelės apimties IT sistemą turi dalyvauti Bendrija.5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemąPagrindinis pasiūlymo tikslas – užtikrinti, kad SIS II pradėtų sėkmingai veikti. Tikimasi, kad šiuo pasiūlymu bus užtikrintas sklandus duomenų perkėlimas iš SIS 1+ į SIS II ir užbaigtas perėjimas į SIS II. Nustatytas rodiklis – visos dalyvaujančios valstybės narės turėtų sėkmingai perkelti savo duomenis ir sistemas.5.4. Įgyvendinimo metodai (orientaciniai)( Centralizuotasis valdymas( tiesioginis, vykdomas Komisijos( netiesioginis, perduodamas:( vykdomosioms įstaigoms( Bendrijų įsteigtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 straipsnyje( nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) arba viešąsias paslaugas teikiančiai (-čioms) įstaigai (-oms)( Pasidalijamasis arba decentralizuotasis valdymas( kartu su valstybėmis narėmis( kartu su trečiosiomis šalimis( Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)Susijusios pastabos: Nėra duomenų.6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS6.1. Stebėsenos sistemaPažanga bus vertinama reguliariai, o pasiekimai bus lyginami su reikalaujamais standartais ir iš anksto nustatytais kriterijais. Tuo pirmiausia rūpinasi už kokybės užtikrinimą atsakingas rangovas.6.2. Vertinimas6.2.1. Ex-ante vertinimasPirmininkaujančios valstybės narės ir Komisijos Tarybai pateiktame tolesnio SIS II įgyvendinimo gairių vertinime ir lyginamojoje ataskaitoje nurodytas ex ante vertinimas. Remiantis šia informacija 2009 m. birželio 4–5 d. Tarybos išvadose pažymima, kad baigėsi SIS II trūkumų šalinimo ir analizės laikotarpis, kurio metu buvo išspręsta daug žinomų problemų bei ištaisyta nemažai klaidų ir buvo pasiūlyti arba įgyvendinti trūkumų šalinimo sprendimai. Taryba priėjo prie išvados, kad SIS II turėtų būti toliau plėtojama remiantis dabartiniu SIS II projektu ir kad SIS 1 + RE būtų įtraukta į nenumatytų atvejų planą.6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis)Šiais pasiūlymais įsteigiama Bendro projekto valdyba, atsižvelgiant į su SIS II plėtojimo valdymu susijusią patirtį ir remiantis darbine struktūra, kuri sukurta iš dalies keičiamais teisės aktais.6.2.3. Būsimo vertinimo sąlygos ir dažnumasBūsimas vertinimas bus atliekamas kas šešis mėnesius, kaip numatyta 2009 m. birželio 4–5 d. Tarybos išvadose.7. Kovos su sukčiavimu priemonėsJeigu prireiktų sudaryti papildomas sutartis, būtų taikoma Komisijos sutarčių sudarymo procedūra, siekiant užtikrinti Bendrijos teisės aktų dėl viešųjų sutarčių laikymąsi.8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)(Nurodyti tikslų, priemonių ir rezultatų pavadinimus) | Rezultato rūšis | Vid. išlaidos | 2010 metai | 2011 metai | IŠ VISO |2010 metai | 2011 metai |Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[32] (XX 01 01) | A*/AD | 24 | 24 |B*, C*/AST | 9 | 9 |Pagal XX 01 02 str. finansuojami darbuotojai[33] | 17 | 17 |Kiti darbuotojai[34], finansuojami pagal XX 01 04/05 str. |IŠ VISO | 50 | 50 |8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas- Programos koordinavimas- Projekto valdymas- Techninis valdymas- Vertinimas ir ataskaitos- Viešieji pirkimai, sutarčių ir finansų valdymas8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai( Šiuo metu programos valdymui skirti etatai, kuriuos reikia pakeisti arba pratęsti.( Etatai, pagal MPS (metinę politikos strategiją) ir (arba) PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirti n-tiesiems metams.( Etatai, kurių bus prašoma kitos MPS ir (arba) PBP procedūros metu.( Etatai, kurie bus perskirstyti naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas).( Etatai, reikalingi n-tiesiems metams, tačiau nenumatyti tų metų MPS ir (arba) PBP.8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/05 – administracinio valdymo išlaidos)Nėra duomenų.8.2.5. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidosmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2010 metai (proporcingai nuo liepos 1 d.) | 2011 metai (proporcingai iki numatomos perėjimo dienos) |Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 2,013 | 3,020 |Pagal XX 01 02 str. finansuojami darbuotojai (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | 0,580 | 0,870 |Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 2,593 | 3,890 |Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai |Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą |AD/AST – 122 000 EUR per metus * 33 asmenys = 4,026 mln. EUR |Apskaičiuota – Pagal XX 01 02 str. finansuojami darbuotojai |Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą |Pagal sutartis dirbantys darbuotojai (18 01 02 01 01 str.) 64 000 EUR per metus * 9 asmenys = 0,576 mln. EUR |Nacionaliniai ekspertai (18 01 02 01 03 str.) 73 000 EUR per metus * 8 asmenys = 0,584 mln. EUR |8.2.6. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) |2010 metai | 2011 metai | IŠ VISO |XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0,082 | 0,099 | 0,181 |XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | 0,095 | 0,142 | 0,237 |2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |3 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) |Iš viso administracinių išlaidų, išskyrus žmogiškųjų išteklių ir susijusias išlaidas (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Komandiruotės apima 1 asmens vizitus į visas 27 dalyvaujančias valstybes kasmet ir dviejų asmenų savaitines keliones į Strasbūrą iki numatytos perėjimo dienos.Žmogiškųjų išteklių ir administraciniai poreikiai bus finansuojami iš lėšų, kurių administruojančiam generaliniam direktoratui gali būti skirta pagal metinių asignavimų tvarką, atsižvelgiant į biudžetui taikomus apribojimus.[1] OL L 205, 2007 8 7, p. 63.[2] OL L 381, 2006 12 28, p. 4.[3] OL L 239, 2000 9 22, p. 19 su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2008 m. spalio 24 d. Tarybos sprendimu 2008/839/TVR (OL L 299, 2008 11 8, p. 43).[4] OL L 328, 2001 12 13, p. 4.[5] OL L 411, 2006 12 30, p. 1.[6] OL L 328, 2001 12 13, p. 1.[7] OL L 411, 2006 12 30, p. 78.[8] OL L 381, 2006 12 28, p. 1.[9] OL L 79, 2007 3 20, p. 20 ir OL L 79, 2007 3 20, p. 29.[10] OL L 57, 2008 3 1, p. 1.[11] OL L 57, 2008 3 1, p. 14.[12] OL L 299, 2008 11 8, p. 1.[13] OL L 299, 2008 11 8, p. 43.[14] OL C [...], [...], p. [...].[15] OL C [...], [...], p. [...].[16] OL L 381, 2006 12 28, p. 4.[17] OL L 205, 2007 8 7, p. 63.[18] OL L 299, 2008 11 8, p. 1.[19] OL L 299, 2008 11 8, p. 43.[20] OL L 131, 2000 6 1, p. 43.[21] OL L 64, 2002 3 7, p. 20.[22] OL L 176, 1999 7 10, p. 36.[23] OL L 176, 1999 7 10, p. 31.[24] OL L 53, 2008 2 27, p. 52.[25] OL L 53, 2008 2 27, p. 50.[26] OL L 83, 2008 3 26, p. 5.[27] Diferencijuotieji asignavimai.[28] Atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui nepriklausančios išlaidos.[29] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį.[30] xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams nepriskiriamos išlaidos pagal xx 01 skyrių.[31] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[32] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[33] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[34] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą.