type: contracts

text:
 28.8.2008
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 230/1
 SKLEP št. 1/2007 PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-EGIPT
 z dne 6. marca 2007
 o ustanovitvi pododborov Pridružitvenega odbora in Delovne skupine za migracijske, socialne in konzularne zadeve
 (2008/687/ES)
 PRIDRUŽITVENI SVET EU-EGIPT JE –
 ob upoštevanju Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Arabsko republiko Egipt na drugi strani (1) („Evro-mediteranski sporazum“),
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Najkasneje do 31. decembra 2015 naj bi se med EU in Arabsko republiko Egipt vzpostavilo območje proste trgovine.
 (2)
 Odnosi EU z južnimi sredozemskimi državami zaradi izvajanja evro-sredozemskih sporazumov in nadaljevanja Evro-sredozemskega partnerstva postajajo vse bolj zapleteni.
 (3)
 Pododbori pridružitvenih odborov drugih pridruženih držav so bili ustanovljeni za spremljanje izvajanja prednostnih nalog partnerstva in približevanja zakonodaje.
 (4)
 V sektorske politike je treba vključiti okolje s ciljem trajnostnega razvoja.
 (5)
 Člen 80 Evro-mediteranskega sporazuma določa ustanovitev delovnih skupin ali teles, potrebnih za izvajanje Evro-mediteranskega sporazuma, člen 67 Evro-mediteranskega sporazuma pa določa ustanovitev delovne skupine za oceno izvajanja določb tudi v zvezi z migracijskimi, socialnimi in konzularnimi zadevami –
 SKLENIL:
 Člen 1
 Ustanovijo se delovna skupina za migracijske, socialne in konzularne zadeve in pododbori Pridružitvenega odbora EU-Egipt iz Priloge 1 ter sprejmejo se poslovniki delovne skupine in navedenih pododborov, našteti v Prilogi 2.
 Delovna skupina in pododbori delujejo pod vodstvom Pridružitvenega odbora, kateremu poročajo po vsakem zasedanju. Nimajo nobene pristojnosti odločanja.
 Pridružitveni odbor sprejme vse dodatne potrebne ukrepe za zagotovitev pravilnega delovanja delovne skupine in pododborov in o tem obvesti Pridružitveni svet.
 Pridružitveni svet lahko ustanovi druge pododbore ali skupine ali ukine obstoječe pododbore ali skupine.
 Člen 2
 Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
 V Bruslju, 6. marca 2007
 Za Pridružitveni svet
 Predsednik
 A. ABUL GHEIT
 (1) UL L 304, 30.9.2004, str. 39.
 PRILOGA 1
 PRIDRUŽITVENI SPORAZUM EU-EGIPT
 Delovna skupina za migracijske, socialne in konzularne zadeve in pododbori, priključeni pridružitvenemu odboru
 1.
 Delovna skupina za migracijske, socialne in konzularne zadeve
 2.
 Notranji trg
 3.
 Industrija, trgovina, storitve in naložbe
 4.
 Promet, okolje in energija
 5.
 Informacijska družba in avdiovizualno področje, raziskave in inovacije, izobraževanje in kultura
 6.
 Kmetijstvo in ribištvo
 7.
 Pravosodje in varnost
 8.
 Carinsko sodelovanje
 9.
 Politične zadeve: Človekove pravice in demokracija – Mednarodna in regionalna vprašanja
 PRILOGA 2
 POSLOVNIK
 Delovna skupina EU-Egipt za migracijske, socialne in konzularne zadeve
 1. Sestava in predsedovanje
 Delovna skupina je sestavljena iz predstavnikov Evropske skupnosti in njenih držav članic in predstavnikov vlade Arabske republike Egipt, predsedujeta pa ji izmenično obe pogodbenici.
 2. Vloga
 Delovna skupina deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, kateremu poroča po vsakem zasedanju. Delovna skupina nima nobene pristojnosti odločanja, lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge.
 3. Vsebina
 Delovna skupina razpravlja o izvajanju Pridružitvenega sporazuma na spodaj naštetih področjih. Ocenjuje zlasti napredek v približevanju zakonodaje, njenem izvajanju in uveljavljanju. Kjer je potrebno, razpravlja o sodelovanju na področju javne uprave. Delovna skupina preučuje probleme, ki bi lahko nastali na spodaj naštetih področjih, ter predlaga možne rešitve.
 (a)
 Življenjski in delovni pogoji priseljenskih skupnosti
 (b)
 Priseljevanje
 (c)
 Boj proti nezakonitemu priseljevanju
 (d)
 Enako obravnavanje državljanov Egipta in Skupnosti
 (e)
 Sodelovanje pri izdajanju vizumov in poenostavitev teh postopkov
 (f)
 Azil
 (g)
 Krepitev strpnosti in odprava diskriminacije, vključno glede invalidov
 (h)
 Spodbujanje aktivne vloge žensk
 (i)
 Egiptovsko načrtovanje družine in programi varstva mater in otrok
 (j)
 Sistem socialne varnosti
 (k)
 Politika zaposlovanja in poklicno usposabljanje
 (l)
 Tehnično sodelovanje v zvezi s povečanjem institucionalnih zmogljivosti in usposabljanjem človeških virov
 (m)
 Dvostranski sporazumi med Egiptom in državami članicami EU o socialni varnosti delavcev, ki zakonito prebivajo in delajo na njihovem ozemlju
 Zgornji seznam ni popoln, tako da Pridružitveni odbor lahko vanj vključi še druga ustrezna področja, vključno s horizontalnimi zadevami, npr. statistiko.
 Delovna skupina lahko razpravlja o vprašanjih, ki zadevajo eno, več ali vsa našteta področja.
 4. Sekretariat
 Uradnik Evropske komisije in uradnik vlade Arabske republike Egipt skupaj delujeta kot stalna sekretarja Delovne skupine.
 Vsa sporočila v zvezi z Delovno skupino se posredujejo sekretarjema.
 5. Zasedanja
 Delovna skupina zaseda, ko to zahtevajo okoliščine. Zasedanje se lahko skliče na podlagi zahteve ene izmed pogodbenic, ki jo njen sekretar posreduje drugi pogodbenici. Na zahtevo za zasedanje delovne skupine sekretar druge pogodbenice odgovori v 15 delovnih dneh po prejemu zahteve.
 V nujnih primerih se zasedanja Delovne skupine lahko skličejo v krajšem času, če se s tem strinjata obe pogodbenici. Vse zahteve za sklic zasedanja bi morale biti pisne.
 O času in kraju vsakega zasedanja Delovne skupine se dogovorita obe pogodbenici.
 Zasedanje skliče odgovorni sekretar po dogovoru s predsednikom. Predsednik je pred vsakim zasedanjem obveščen o predvideni sestavi delegacije vsake pogodbenice.
 Če se obe pogodbenici strinjata, lahko zaradi zagotovitve posebnih informacij Delovna skupina na zasedanja povabi strokovnjake.
 Vsakega zasedanja se udeleži predstavnik ministrstva za mednarodno sodelovanje, zato da se zagotovijo ustrezna uskladitev in povezave tako s tekočimi kakor tudi s prihodnjimi projekti in programi, ki jih financira EU, in da se prednostnim nalogam, ki se določijo med zasedanjem, zagotovi potrebna podpora.
 6. Dnevni red zasedanj
 Vsi zahtevki za vključitev točk na dnevni red Delovne skupine se posredujejo sekretarjema.
 Predsednik pripravi začasni dnevni red za vsako zasedanje. Odgovorni sekretar ga pošlje drugemu sekretarju, svojemu kolegu najkasneje 10 dni pred začetkom zasedanja.
 Začasni dnevni red vključuje točke, glede katerih sta sekretarja prejela zahtevo za vključitev na dnevni red najpozneje 15 dni pred začetkom zasedanja. Spremno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti vsaj 7 dni pred zasedanjem. V izjemnih primerih se lahko pod pogojem, da se obe pogodbenici strinjata, ti časovni roki skrajšajo.
 Dnevni red sprejme Delovna skupina na začetku vsakega zasedanja.
 7. Zapisnik
 Zapisnik pripravita in potrdita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja Delovne skupine posredujeta izvod zapisnika, skupaj s predlogi Delovne skupine, sekretarjema in predsedniku Pridružitvenega odbora.
 8. Obveščanje javnosti
 Če ni določeno drugače, zasedanja Delovne skupine niso javna.
 POSLOVNIK
 Pododbor EU-Egipt
 Notranji trg
 1. Sestava in predsedovanje
 Pododbor je sestavljen iz predstavnikov Evropske skupnosti in njenih držav članic in predstavnikov vlade Arabske republike Egipt, predsedujeta pa mu izmenično obe strani.
 2. Vloga
 Pododbor deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, kateremu poroča po vsakem zasedanju. Pododbor nima nobene pristojnosti odločanja, lahko pa poda predloge Pridružitvenemu odboru.
 3. Vsebina
 Pododbor razpravlja o izvajanju Pridružitvenega sporazuma na spodaj naštetih področjih. Ocenjuje zlasti napredek v približevanju zakonodaje, njenem izvajanju in uveljavljanju. Kjer je potrebno, razpravlja o sodelovanju na področju javne uprave. Pododbor preučuje tudi probleme, ki bi lahko nastali na spodaj naštetih področjih, ter predlaga možne rešitve.
 (a)
 Tehnični predpisi, meroslovje, akreditacija, standardizacija, normalizacija, certificiranje, ugotavljanje skladnosti in nadzor trga
 (b)
 Zakonodaja o konkurenci in državna pomoč
 (c)
 Pravice intelektualne, industrijske in poslovne lastnine
 (d)
 Javna naročila
 Zgornji seznam ni popoln, tako da Pridružitveni odbor lahko vanj vključi še druga ustrezna področja, vključno s horizontalnimi zadevami, npr. statistiko.
 Pododbor lahko razpravlja o vprašanjih, ki zadevajo eno, več ali vsa našteta področja.
 4. Sekretariat
 Uradnik Evropske komisije in uradnik vlade Arabske republike Egipt skupaj delujeta kot stalna sekretarja pododbora.
 Vsa sporočila v zvezi s pododborom se posredujejo sekretarjema.
 5. Zasedanja
 Pododbor zaseda, ko to zahtevajo okoliščine. Zasedanje se lahko skliče na podlagi zahteve ene izmed pogodbenic, ki jo njen sekretar posreduje drugi pogodbenici. Na zahtevo za zasedanje pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v 15 delovnih dneh po prejemu zahteve.
 V nujnih primerih se zasedanja pododbora lahko skličejo v krajšem času, če se s tem strinjata obe pogodbenici. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti pisne.
 O času in kraju vsakega zasedanja pododbora se dogovorita obe pogodbenici.
 Zasedanje skliče odgovorni sekretar po dogovoru s predsednikom. Predsednik je pred vsakim zasedanjem obveščen o predvideni sestavi delegacije vsake pogodbenice.
 Če se obe pogodbenici strinjata, lahko zaradi zagotovitve posebnih informacij pododbor na zasedanja povabi strokovnjake.
 Vsakega zasedanja se udeleži predstavnik ministrstva za mednarodno sodelovanje, zato da se zagotovijo ustrezna uskladitev in povezave tako s tekočimi kakor tudi s prihodnjimi projekti in programi, ki jih financira EU, in da se prednostnim nalogam, ki se določijo med zasedanjem, zagotovi potrebna podpora.
 6. Dnevni red zasedanj
 Vsi zahtevki za vključitev točk na dnevni red pododbora se posredujejo sekretarjema.
 Predsednik pripravi začasni dnevni red za vsako zasedanje. Odgovorni sekretar ga pošlje drugemu sekretarju, svojemu kolegu najkasneje deset dni pred začetkom zasedanja.
 Začasni dnevni red vključuje točke, glede katerih sta sekretarja prejela zahtevo za vključitev na dnevni red najpozneje 15 dni pred začetkom zasedanja. Spremno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti vsaj 7 dni pred zasedanjem. V izjemnih primerih se lahko pod pogojem, da se obe pogodbenici strinjata, ti časovni roki skrajšajo.
 Dnevni red sprejme pododbor na začetku vsakega zasedanja.
 7. Zapisnik
 Zapisnik pripravita in potrdita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja pododbora posredujeta izvod zapisnika, skupaj s predlogi pododbora, sekretarjema in predsedniku Pridružitvenega odbora.
 8. Obveščanje javnosti
 Če ni določeno drugače, zasedanja pododbora niso javna.
 POSLOVNIK
 Pododbor EU-Egipt
 Industrija, trgovina, storitve in naložbe
 1. Sestava in predsedovanje
 Pododbor je sestavljen iz predstavnikov Evropske skupnosti in njenih držav članic in predstavnikov vlade Arabske republike Egipt, predsedujeta pa mu izmenično obe strani.
 2. Vloga
 Pododbor deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, kateremu poroča po vsakem zasedanju. Pododbor nima nobene pristojnosti odločanja, lahko pa poda predloge Pridružitvenemu odboru.
 3. Vsebina
 Pododbor razpravlja o izvajanju Pridružitvenega sporazuma na spodaj naštetih področjih. Ocenjuje zlasti napredek v približevanju zakonodaje, njenem izvajanju in uveljavljanju. Kjer je potrebno, razpravlja o sodelovanju na področju javne uprave. Pododbor preučuje tudi probleme, ki bi lahko nastali na spodaj naštetih področjih, ter predlaga možne rešitve.
 (a)
 Industrijsko sodelovanje, kakor je opredeljeno v členu 45 Pridružitvenega sporazuma
 (b)
 Trgovinske zadeve, dostop na trg, tarifne in netarifne zadeve, vključno z vprašanji o poreklu
 (c)
 Storitve, vključno s finančnimi in poštnimi storitvami
 (d)
 Turizem
 (e)
 Pravica do ustanavljanja in vprašanja v zvezi z naložbami
 (f)
 Modernizacija industrije
 (g)
 Dostop do finančnih sredstev in naložb
 Zgornji seznam ni popoln, tako da Pridružitveni odbor lahko vanj vključi še druga ustrezna področja, vključno s horizontalnimi zadevami, npr. statistiko.
 Pododbor lahko razpravlja o vprašanjih, ki zadevajo eno, več ali vsa našteta področja.
 4. Sekretariat
 Uradnik Evropske komisije in uradnik vlade Arabske republike Egipt skupaj delujeta kot stalna sekretarja pododbora.
 Vsa sporočila v zvezi s pododborom se posredujejo sekretarjema.
 5. Zasedanja
 Pododbor zaseda, ko to zahtevajo okoliščine. Zasedanje se lahko skliče na podlagi zahteve ene izmed pogodbenic, ki jo njen sekretar posreduje drugi pogodbenici. Na zahtevo za zasedanje pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v 15 delovnih dneh po prejemu zahteve.
 V nujnih primerih se zasedanja pododbora lahko skličejo v krajšem času, če se s tem strinjata obe pogodbenici. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti pisne.
 O času in kraju vsakega zasedanja pododbora se dogovorita obe pogodbenici.
 Zasedanje skliče odgovorni sekretar po dogovoru s predsednikom. Predsednik je pred vsakim zasedanjem obveščen o predvideni sestavi delegacije vsake pogodbenice.
 Če se obe pogodbenici strinjata, lahko zaradi zagotovitve posebnih informacij pododbor na zasedanja povabi strokovnjake.
 Vsakega zasedanja se udeleži predstavnik ministrstva za mednarodno sodelovanje, zato da se zagotovijo ustrezna uskladitev in povezave tako s tekočimi kakor tudi s prihodnjimi projekti in programi, ki jih financira EU, in da se prednostnim nalogam, ki se določijo med zasedanjem, zagotovi potrebna podpora.
 6. Dnevni red zasedanj
 Vsi zahtevki za vključitev točk na dnevni red pododbora se posredujejo sekretarjema.
 Predsednik pripravi začasni dnevni red za vsako zasedanje. Odgovorni sekretar ga pošlje drugemu sekretarju, svojemu kolegu najkasneje 10 dni pred začetkom zasedanja.
 Začasni dnevni red vključuje točke, glede katerih sta sekretarja prejela zahtevo za vključitev na dnevni red najpozneje 15 dni pred začetkom zasedanja. Spremno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti vsaj 7 dni pred zasedanjem. V izjemnih primerih se lahko pod pogojem, da se obe pogodbenici strinjata, ti časovni roki skrajšajo.
 Dnevni red sprejme pododbor na začetku vsakega zasedanja.
 7. Zapisnik
 Zapisnik pripravita in potrdita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja pododbora posredujeta izvod zapisnika, skupaj s predlogi pododbora, sekretarjema in predsedniku Pridružitvenega odbora.
 8. Obveščanje javnosti
 Če ni določeno drugače, zasedanja pododbora niso javna.
 POSLOVNIK
 Pododbor EU-Egipt
 Promet, okolje in energija
 1. Sestava in predsedovanje
 Pododbor je sestavljen iz predstavnikov Evropske skupnosti in njenih držav članic in predstavnikov vlade Arabske republike Egipt, predsedujeta pa mu izmenično obe strani.
 2. Vloga
 Pododbor deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, kateremu poroča po vsakem zasedanju. Pododbor nima nobene pristojnosti odločanja, lahko pa poda predloge Pridružitvenemu odboru.
 3. Vsebina
 Pododbor razpravlja o izvajanju Pridružitvenega sporazuma na spodaj naštetih področjih. Ocenjuje zlasti napredek v približevanju zakonodaje, njenem izvajanju in uveljavljanju ter pri vključevanju okoljske politike v vsa področja Pridružitvenega sporazuma. Kjer je potrebno, razpravlja o sodelovanju na področju javne uprave. Pododbor preučuje tudi probleme, ki bi lahko nastali na spodaj naštetih področjih, ter predlaga možne rešitve.
 (a)
 Promet: vključno s posodabljanjem infrastrukture (predvsem medomrežnih povezav), odpiranjem trgov, varovanjem in varnostjo pomorskega in zračnega prometa, nadzorom in upravljanjem pristanišč in letališč, spodbujanjem inteligentnih prevoznih sistemov in uporabo informacijskih tehnologij pri vseh vrstah prevoza, razvijanjem cestnih in železniških povezav s sosednjimi državami, izboljšanjem multimodalnih sistemov prevoza in krepitvijo regionalnega sodelovanja.
 (b)
 Okoljsko upravljanje, vprašanja, lastna sektorju (podnebne spremembe, kakovost zraka, vodni viri in kakovost vode, ravnanje z odpadki, varstvo narave, dezertifikacija, onesnaževanje obal in morja, industrijsko onesnaževanje itd.), vključevanje okoljskih vidikov ter mednarodno in regionalno sodelovanje na področju okolja.
 (c)
 Energija: vključno s posodobitvijo in razvojem infrastrukture (zlasti medomrežnih povezav), varovanjem in varnostjo energetske infrastrukture in transporta, upravljanjem potreb, spodbujanjem obnovljivih virov energije, raziskav in sodelovanja v izmenjavi podatkov, regionalnim sodelovanjem, zlasti spodbujanjem trga s plinom v Mašreku, cenovno politiko in sporazumi o nakupih plina v Evropski uniji; izmenjava in prenos novih tehnologij v plinski industriji.
 Zgornji seznam ni popoln, tako da Pridružitveni odbor lahko vanj vključi še druga ustrezna področja, vključno s horizontalnimi zadevami, npr. statistiko.
 Pododbor lahko razpravlja o vprašanjih, ki zadevajo eno, več ali vsa našteta področja.
 4. Sekretariat
 Uradnik Evropske komisije in uradnik vlade Arabske republike Egipt skupaj delujeta kot stalna sekretarja pododbora.
 Vsa sporočila v zvezi s pododborom se posredujejo sekretarjema.
 5. Zasedanja
 Pododbor zaseda, ko to zahtevajo okoliščine. Zasedanje se lahko skliče na podlagi zahteve ene izmed pogodbenic, ki jo njen sekretar posreduje drugi pogodbenici. Na zahtevo za zasedanje pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v 15 delovnih dneh po prejemu zahteve.
 V nujnih primerih se zasedanja pododbora lahko skličejo v krajšem času, če se s tem strinjata obe pogodbenici. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti pisne.
 O času in kraju vsakega zasedanja pododbora se dogovorita obe pogodbenici.
 Zasedanje skliče odgovorni sekretar po dogovoru s predsednikom. Predsednik je pred vsakim zasedanjem obveščen o predvideni sestavi delegacije vsake pogodbenice.
 Če se obe pogodbenici strinjata, lahko zaradi zagotovitve posebnih informacij pododbor na zasedanja povabi strokovnjake.
 Vsakega zasedanja se udeleži predstavnik Ministrstva za mednarodno sodelovanje, zato da se zagotovijo ustrezna uskladitev in povezave tako s tekočimi kakor tudi s prihodnjimi projekti in programi, ki jih financira EU, in da se prednostnim nalogam, ki se določijo med zasedanjem, zagotovi potrebna podpora.
 6. Dnevni red zasedanj
 Vsi zahtevki za vključitev točk na dnevni red pododbora se posredujejo sekretarjema.
 Predsednik pripravi začasni dnevni red za vsako zasedanje. Odgovorni sekretar ga pošlje drugemu sekretarju, svojemu kolegu najkasneje 10 dni pred začetkom zasedanja.
 Začasni dnevni red vključuje točke, glede katerih sta sekretarja prejela zahtevo za vključitev na dnevni red najpozneje 15 dni pred začetkom zasedanja. Spremno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti vsaj 7 dni pred zasedanjem. V izjemnih primerih se lahko pod pogojem, da se obe pogodbenici strinjata, ti časovni roki skrajšajo.
 Dnevni red sprejme pododbor na začetku vsakega zasedanja.
 7. Zapisnik
 Zapisnik pripravita in potrdita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja pododbora posredujeta izvod zapisnika, skupaj s predlogi pododbora, sekretarjema in predsedniku Pridružitvenega odbora.
 8. Obveščanje javnosti
 Če ni določeno drugače, zasedanja pododbora niso javna.
 POSLOVNIK
 Pododbor EU-Egipt
 Informacijska družba in avdiovizualno področje, raziskave in inovacije, izobraževanje in kultura
 1. Sestava in predsedovanje
 Pododbor je sestavljen iz predstavnikov Evropske skupnosti in njenih držav članic in predstavnikov vlade Arabske republike Egipt, predsedujeta pa mu izmenično obe strani.
 2. Vloga
 Pododbor deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, kateremu poroča po vsakem zasedanju. Pododbor nima nobene pristojnosti odločanja, lahko pa poda predloge Pridružitvenemu odboru.
 3. Vsebina
 Pododbor razpravlja o izvajanju Pridružitvenega sporazuma na spodaj naštetih področjih. Ocenjuje zlasti napredek v približevanju zakonodaje, njenem izvajanju in uveljavljanju. Kjer je potrebno, razpravlja o sodelovanju na področju javne uprave. Pododbor preučuje tudi probleme, ki bi lahko nastali na spodaj naštetih področjih, ter predlaga možne rešitve.
 (a)
 Razvoj institucionalnih zmogljivosti v zvezi z znanostjo, tehnologijo in inovacijami, zlasti tistih zmogljivosti, ki jih ob uporabi izsledkov znanstvenih in tehnoloških raziskav izkoriščajo industrija in MSP, skupaj z upoštevanjem sporazuma, ki vključuje Arabsko republiko Egipt v Okvirni program RTR.
 (b)
 Sodelovanje na področju komunikacijskih in informacijskih tehnologij.
 (c)
 Reforme in sodelovanje na področju izobraževanja, usposabljanja in mladine, med drugim vključno z metodami razvoja tehnične izobrazbe, izmenjavo izkušenj pri usposabljanju učiteljev in šolskem upravljanju, posodabljanjem programov izobraževanja in kurikulumov ter bojem proti nepismenosti med ženskami.
 (d)
 Kulturno sodelovanje
 (e)
 Avdiovizualno področje, informacijske in komunikacijske politike
 (f)
 Sodelovanje egiptovskih organizacij pri pozivih za zbiranje predlogov za program tehnologij informacijske družbe
 (g)
 Politike in pravna ureditev za elektronska komunikacijska omrežja in storitve.
 Zgornji seznam ni popoln, tako da Pridružitveni odbor lahko vanj vključi še druga ustrezna področja, vključno s horizontalnimi zadevami, npr. statistiko.
 Pododbor lahko razpravlja o vprašanjih, ki zadevajo eno, več ali vsa našteta področja.
 4. Sekretariat
 Uradnik Evropske komisije in uradnik vlade Arabske republike Egipt skupaj delujeta kot stalna sekretarja pododbora.
 Vsa sporočila v zvezi s pododborom se posredujejo sekretarjema.
 5. Zasedanja
 Pododbor zaseda, ko to zahtevajo okoliščine. Zasedanje se lahko skliče na podlagi zahteve ene izmed pogodbenic, ki jo njen sekretar posreduje drugi pogodbenici. Na zahtevo za zasedanje pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v 15 delovnih dneh po prejemu zahteve.
 V nujnih primerih se zasedanja pododbora lahko skličejo v krajšem času, če se s tem strinjata obe pogodbenici. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti pisne.
 O času in kraju vsakega zasedanja pododbora se dogovorita obe pogodbenici.
 Zasedanje skliče odgovorni sekretar po dogovoru s predsednikom. Predsednik je pred vsakim zasedanjem obveščen o predvideni sestavi delegacije vsake pogodbenice.
 Če se obe pogodbenici strinjata, lahko zaradi zagotovitve posebnih informacij pododbor na zasedanja povabi strokovnjake.
 Vsakega zasedanja se udeleži predstavnik Ministrstva za mednarodno sodelovanje, zato da se zagotovijo ustrezna koordinacija in povezave tako s tekočimi kakor tudi s prihodnjimi projekti in programi, ki jih financira EU, in da se prednostnim nalogam, ki se določijo med zasedanjem, zagotovi potrebna podpora.
 6. Dnevni red zasedanj
 Vsi zahtevki za vključitev točk na dnevni red pododbora se posredujejo sekretarjema.
 Predsednik pripravi začasni dnevni red za vsako zasedanje. Odgovorni sekretar ga pošlje drugemu sekretarju, svojemu kolegu najkasneje 10 dni pred začetkom zasedanja.
 Začasni dnevni red vključuje točke, glede katerih sta sekretarja prejela zahtevo za vključitev na dnevni red najpozneje 15 dni pred začetkom zasedanja. Spremno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti vsaj 7 dni pred zasedanjem. V izjemnih primerih se lahko pod pogojem, da se obe pogodbenici strinjata, ti časovni roki skrajšajo.
 Dnevni red sprejme pododbor na začetku vsakega zasedanja.
 7. Zapisnik
 Zapisnik pripravita in potrdita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja pododbora posredujeta izvod zapisnika, skupaj s predlogi pododbora, sekretarjema in predsedniku Pridružitvenega odbora.
 8. Obveščanje javnosti
 Če ni določeno drugače, zasedanja pododbora niso javna.
 POSLOVNIK
 Pododbor EU-Egipt
 Kmetijstvo in ribištvo
 1. Sestava in predsedovanje
 Pododbor je sestavljen iz predstavnikov Evropske skupnosti in njenih držav članic in predstavnikov vlade Arabske republike Egipt, predsedujeta pa mu izmenično obe strani.
 2. Vloga
 Pododbor deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, kateremu poroča po vsakem zasedanju. Pododbor nima nobene pristojnosti odločanja, lahko pa poda predloge Pridružitvenemu odboru.
 3. Vsebina
 Pododbor razpravlja o izvajanju Pridružitvenega sporazuma na spodaj naštetih področjih. Ocenjuje zlasti napredek v približevanju zakonodaje, njenem izvajanju in uveljavljanju. Kjer je potrebno, razpravlja o sodelovanju na področju javne uprave. Pododbor preučuje tudi probleme, ki bi lahko nastali na spodaj naštetih področjih, ter predlaga možne rešitve.
 (a)
 Kmetijstvo in ribiški proizvodi
 (b)
 Kmetijsko sodelovanje in razvoj podeželja
 (c)
 Fitosanitarne in veterinarske zadeve
 (d)
 Predelani kmetijski proizvodi
 (e)
 Zakonodaja, ki se uporablja na področju trgovine
 Zgornji seznam ni popoln, tako da Pridružitveni odbor lahko vanj vključi še druga ustrezna področja, vključno s horizontalnimi zadevami, npr. statistiko.
 Pododbor lahko razpravlja o vprašanjih, ki zadevajo eno, več ali vsa našteta področja.
 4. Sekretariat
 Uradnik Evropske komisije in uradnik vlade Arabske republike Egipt skupaj delujeta kot stalna sekretarja pododbora.
 Vsa sporočila v zvezi s pododborom se posredujejo sekretarjema.
 5. Zasedanja
 Pododbor zaseda, ko to zahtevajo okoliščine. Zasedanje se lahko skliče na podlagi zahteve ene izmed pogodbenic, ki jo njen sekretar posreduje drugi pogodbenici. Na zahtevo za zasedanje pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v 15 delovnih dneh po prejemu zahteve.
 V nujnih primerih se zasedanja pododbora lahko skličejo v krajšem času, če se s tem strinjata obe pogodbenici. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti pisne.
 O času in kraju vsakega zasedanja pododbora se dogovorita obe pogodbenici.
 Zasedanje skliče odgovorni sekretar po dogovoru s predsednikom. Predsednik je pred vsakim zasedanjem obveščen o predvideni sestavi delegacije vsake pogodbenice.
 Če se obe pogodbenici strinjata, lahko zaradi zagotovitve posebnih informacij pododbor na zasedanja povabi strokovnjake.
 Vsakega zasedanja se udeleži predstavnik Ministrstva za mednarodno sodelovanje, zato da se zagotovijo ustrezna koordinacija in povezave tako s tekočimi kakor tudi s prihodnjimi projekti in programi, ki jih financira EU, in da se prednostnim nalogam, ki se določijo med zasedanjem, zagotovi potrebna podpora.
 6. Dnevni red zasedanj
 Vsi zahtevki za vključitev točk na dnevni red pododbora se posredujejo sekretarjema.
 Predsednik pripravi začasni dnevni red za vsako zasedanje. Odgovorni sekretar ga pošlje drugemu sekretarju, svojemu kolegu najkasneje 10 dni pred začetkom zasedanja.
 Začasni dnevni red vključuje točke, glede katerih sta sekretarja prejela zahtevo za vključitev na dnevni red najpozneje 15 dni pred začetkom zasedanja. Spremno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti vsaj 7 dni pred zasedanjem. V izjemnih primerih se lahko pod pogojem, da se obe pogodbenici strinjata, ti časovni roki skrajšajo.
 Dnevni red sprejme pododbor na začetku vsakega zasedanja.
 7. Zapisnik
 Zapisnik pripravita in potrdita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja pododbora posredujeta izvod zapisnika, skupaj s predlogi pododbora, sekretarjema in predsedniku Pridružitvenega odbora.
 8. Obveščanje javnosti
 Če ni določeno drugače, zasedanja pododbora niso javna.
 POSLOVNIK
 Pododbor EU-Egipt
 Pravosodje in varnost
 1. Sestava in predsedovanje
 Pododbor je sestavljen iz predstavnikov Evropske skupnosti in njenih držav članic in predstavnikov vlade Arabske republike Egipt, predsedujeta pa mu izmenično obe strani.
 2. Vloga
 Pododbor deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, kateremu poroča po vsakem zasedanju. Pododbor nima nobene pristojnosti odločanja, lahko pa poda predloge Pridružitvenemu odboru.
 3. Vsebina
 Pododbor razpravlja o izvajanju Pridružitvenega sporazuma na spodaj naštetih področjih. Ocenjuje zlasti napredek v približevanju zakonodaje, njenem izvajanju in uveljavljanju. Kjer je potrebno, razpravlja o sodelovanju na področju javne uprave. Pododbor preučuje tudi probleme, ki bi lahko nastali na spodaj naštetih področjih, ter predlaga možne rešitve.
 (a)
 Sodelovanje na področju pravosodja
 (b)
 Pravosodno sodelovanje v civilnih in kazenskih zadevah
 (c)
 Droge
 (d)
 Sodelovanje v boju proti organiziranemu kriminalu, vključno s trgovino z ljudmi, nezakonitim priseljevanjem, terorizmom in pranjem denarja
 (e)
 Sodelovanje na področju boja proti korupciji.
 Zgornji seznam ni popoln, tako da Pridružitveni odbor lahko vanj vključi še druga ustrezna področja, vključno s horizontalnimi zadevami, npr. statistiko.
 Pododbor lahko razpravlja o vprašanjih, ki zadevajo eno, več ali vsa našteta področja.
 4. Sekretariat
 Uradnik Evropske komisije in uradnik vlade Arabske republike Egipt skupaj delujeta kot stalna sekretarja pododbora.
 Vsa sporočila v zvezi s pododborom se posredujejo sekretarjema.
 5. Zasedanja
 Pododbor zaseda, ko to zahtevajo okoliščine. Zasedanje se lahko skliče na podlagi zahteve ene izmed pogodbenic, ki jo njen sekretar posreduje drugi pogodbenici. Na zahtevo za zasedanje pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v 15 delovnih dneh po prejemu zahteve.
 V nujnih primerih se zasedanja pododbora lahko skličejo v krajšem času, če se s tem strinjata obe pogodbenici. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti pisne.
 O času in kraju vsakega zasedanja pododbora se dogovorita obe pogodbenici.
 Zasedanje skliče odgovorni sekretar po dogovoru s predsednikom. Predsednik je pred vsakim zasedanjem obveščen o predvideni sestavi delegacije vsake pogodbenice.
 Če se obe pogodbenici strinjata, lahko zaradi zagotovitve posebnih informacij pododbor na zasedanja povabi strokovnjake.
 Vsakega zasedanja se udeleži predstavnik Ministrstva za mednarodno sodelovanje, zato da se zagotovijo ustrezna koordinacija in povezave tako s tekočimi kakor tudi s prihodnjimi projekti in programi, ki jih financira EU, in da se prednostnim nalogam, ki se določijo med zasedanjem, zagotovi potrebna podpora.
 6. Dnevni red zasedanj
 Vsi zahtevki za vključitev točk na dnevni red pododbora se posredujejo sekretarjema.
 Predsednik pripravi začasni dnevni red za vsako zasedanje. Odgovorni sekretar ga pošlje drugemu sekretarju, svojemu kolegu najkasneje 10 dni pred začetkom zasedanja.
 Začasni dnevni red vključuje točke, glede katerih sta sekretarja prejela zahtevo za vključitev na dnevni red najpozneje 15 dni pred začetkom zasedanja. Spremno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti vsaj 7 dni pred zasedanjem. V izjemnih primerih se lahko pod pogojem, da se obe pogodbenici strinjata, ti časovni roki skrajšajo.
 Dnevni red sprejme pododbor na začetku vsakega zasedanja.
 7. Zapisnik
 Zapisnik pripravita in potrdita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja pododbora posredujeta izvod zapisnika, skupaj s predlogi pododbora, sekretarjema in predsedniku Pridružitvenega odbora.
 8. Obveščanje javnosti
 Če ni določeno drugače, zasedanja pododbora niso javna.
 POSLOVNIK
 Pododbor EU-Egipt
 Carinsko sodelovanje
 1. Sestava in predsedovanje
 Pododbor je sestavljen iz predstavnikov Evropske skupnosti in njenih držav članic in predstavnikov vlade Arabske republike Egipt, predsedujeta pa mu izmenično obe strani.
 2. Vloga
 Pododbor deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, kateremu poroča po vsakem zasedanju. Pododbor nima nobene pristojnosti odločanja, lahko pa poda predloge Pridružitvenemu odboru.
 3. Vsebina
 Pododbor razpravlja o izvajanju Pridružitvenega sporazuma na spodaj naštetih področjih. Ocenjuje zlasti napredek v približevanju zakonodaje, njenem izvajanju in uveljavljanju. Kjer je potrebno, razpravlja o sodelovanju na področju javne uprave. Pododbor preučuje tudi probleme, ki bi lahko nastali na spodaj naštetih področjih, ter predlaga možne rešitve.
 (a)
 Pravila o poreklu
 (b)
 Splošni carinski postopki, carinska nomenklatura, carinsko vrednotenje
 (c)
 Tarifni režimi
 (d)
 Carinsko sodelovanje
 Zgornji seznam ni popoln, tako da Pridružitveni odbor lahko vanj vključi še druga ustrezna področja, vključno s horizontalnimi zadevami, npr. statistiko.
 Pododbor lahko razpravlja o vprašanjih, ki zadevajo eno, več ali vsa našteta področja.
 4. Sekretariat
 Uradnik Evropske komisije in uradnik vlade Arabske republike Egipt skupaj delujeta kot stalna sekretarja pododbora.
 Vsa sporočila v zvezi s pododborom se posredujejo sekretarjema.
 5. Zasedanja
 Pododbor zaseda, ko to zahtevajo okoliščine. Zasedanje se lahko skliče na podlagi zahteve ene izmed pogodbenic, ki jo njen sekretar posreduje drugi pogodbenici. Na zahtevo za zasedanje pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v 15 delovnih dneh po prejemu zahteve.
 V nujnih primerih se zasedanja pododbora lahko skličejo v krajšem času, če se s tem strinjata obe pogodbenici. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti pisne.
 O času in kraju vsakega zasedanja pododbora se dogovorita obe pogodbenici.
 Zasedanje skliče odgovorni sekretar po dogovoru s predsednikom. Predsednik je pred vsakim zasedanjem obveščen o predvideni sestavi delegacije vsake pogodbenice.
 Če se obe pogodbenici strinjata, lahko zaradi zagotovitve posebnih informacij pododbor na zasedanja povabi strokovnjake.
 Vsakega zasedanja se udeleži predstavnik ministrstva za mednarodno sodelovanje, zato da se zagotovijo ustrezna koordinacija in povezave tako s tekočimi kakor tudi s prihodnjimi projekti in programi, ki jih financira EU, in da se prednostnim nalogam, ki se določijo med zasedanjem, zagotovi potrebna podpora.
 6. Dnevni red zasedanj
 Vsi zahtevki za vključitev točk na dnevni red pododbora se posredujejo sekretarjema.
 Predsednik pripravi začasni dnevni red za vsako zasedanje. Odgovorni sekretar ga pošlje drugemu sekretarju, svojemu kolegu najkasneje 10 dni pred začetkom zasedanja.
 Začasni dnevni red vključuje točke, glede katerih sta sekretarja prejela zahtevo za vključitev na dnevni red najpozneje 15 dni pred začetkom zasedanja. Spremno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti vsaj 7 dni pred zasedanjem. V izjemnih primerih se lahko pod pogojem, da se obe pogodbenici strinjata, ti časovni roki skrajšajo.
 Dnevni red sprejme pododbor na začetku vsakega zasedanja.
 7. Zapisnik
 Zapisnik pripravita in potrdita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja pododbora posredujeta izvod zapisnika, skupaj s predlogi pododbora, sekretarjema in predsedniku Pridružitvenega odbora.
 8. Obveščanje javnosti
 Če ni določeno drugače, zasedanja pododbora niso javna.
 POSLOVNIK
 Pododbor EU-Egipt
 Politične zadeve: Človekove pravice in demokracija – Mednarodna in regionalna vprašanja
 1. Sestava in predsedovanje
 Pododbor sestavljajo predstavniki Evropske skupnosti in njenih držav članic ter predstavniki vlade Arabske republike Egipta, predseduje pa mu izmenično vsaka stran.
 2. Vloga
 Pododbor deluje kot forum za razprave, posvetovanja in ocene, in sicer pod vodstvom Pridružitvenega odbora, kateremu poroča po vsakem zasedanju. Pododbor nima nobene pristojnosti odločanja, lahko pa poda predloge Pridružitvenemu odboru.
 3. Teme
 Pododbor razpravlja o izvajanju Pridružitvenega sporazuma in z njim povezanega akcijskega načrta ESP, tudi na spodaj naštetih področjih, ter ocenjuje napredek pri doseganju ciljev in pri ukrepih, ki so bili opredeljeni in dogovorjeni v akcijskem načrtu. Pododbor je glavni mehanizem za tehnično spremljanje zadev v zvezi s človekovimi pravicami, demokracijo ter mednarodnimi in regionalnimi vprašanji, zajetimi v akcijskem načrtu sosedske politike EU-Egipt. Kjer je potrebno, razpravlja o sodelovanju na področju javne uprave. Pododbor preučuje tudi probleme, ki bi lahko nastali na spodaj naštetih področjih, ter predlaga rešitve. Pododbor bo razdeljen na naslednji skupini:
 (a)
 Človekove pravice in demokracija
 —
 Demokracija in pravna država
 —
 Človekove pravice in temeljne svoboščine, vključno s:
 —
 pravicami žensk in otrok
 —
 svobodo združevanja in izražanja ter pluralnostjo medijev
 —
 bojem proti diskriminaciji, nestrpnosti, rasizmu in ksenofobiji
 —
 temeljnimi socialnimi pravicami in osnovnimi delovnimi standardi
 (b)
 Mednarodna in regionalna vprašanja
 —
 Sodelovanje pri zunanji in varnostni politiki, vključno z razoroževanjem
 —
 Regionalna vprašanja, vključno z bližnjevzhodnim mirovnim procesom
 —
 Boj proti terorizmu
 —
 Neširjenje orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov
 Zgornji seznam ni popoln, tako da mu Pridružitveni odbor lahko doda še druge teme.
 Pododbor lahko razpravlja o vprašanjih, ki zadevajo eno, več ali vsa našteta področja.
 Cilj pododbora je, da na osnovi medsebojnega razumevanja in spoštovanja stališč obeh strani omogoča dialog o vseh vidikih človekovih pravic in demokracije ter o mednarodnih in regionalnih vprašanjih in to na celovit in neizključujoč način.
 4. Sekretariat
 Uradnik Evropske komisije in uradnik vlade Arabske republike Egipt skupaj delujeta kot stalna sekretarja pododbora.
 Vsa sporočila v zvezi s pododborom se posredujejo sekretarjema.
 5. Zasedanja
 Pododbor zaseda, ko to zahtevajo okoliščine. Zasedanje se lahko skliče na podlagi zahteve ene izmed pogodbenic, ki jo njen sekretar posreduje drugi pogodbenici. Na zahtevo za zasedanje pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v 15 delovnih dneh po prejemu zahteve.
 V nujnih primerih se zasedanja pododbora lahko skličejo v krajšem času, če se s tem strinjata obe pogodbenici. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti pisne.
 O času in kraju vsakega zasedanja pododbora se dogovorita obe pogodbenici, pri čemer vsaki skupini iz oddelka 3 dodelita ustrezen časovni razpored.
 Zasedanje skliče odgovorni sekretar po dogovoru s predsednikom. Predsednik je pred vsakim zasedanjem obveščen o predvideni sestavi delegacije vsake pogodbenice.
 Če se obe pogodbenici strinjata, lahko zaradi zagotovitve posebnih informacij pododbor na zasedanja povabi strokovnjake.
 Vsakega zasedanja se udeleži predstavnik Ministrstva za mednarodno sodelovanje, zato da se zagotovijo ustrezna uskladitev in povezave tako s tekočimi kakor tudi s prihodnjimi projekti in programi, ki jih financira EU, in da se prednostnim nalogam, ki se določijo med zasedanjem, zagotovi potrebna podpora.
 6. Dnevni red zasedanj
 Vsi zahtevki za vključitev točk na dnevni red pododbora se posredujejo sekretarjema.
 Predsednik pripravi začasni dnevni red za vsako zasedanje. Odgovorni sekretar ga pošlje drugemu sekretarju, svojemu kolegu najkasneje deset dni pred začetkom zasedanja.
 Začasni dnevni red vključuje točke, glede katerih sta sekretarja prejela zahtevo za vključitev na dnevni red najpozneje petnajst dni pred začetkom zasedanja.
 Spremno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti vsaj sedem dni pred zasedanjem. V izjemnih primerih se lahko pod pogojem, da se obe pogodbenici strinjata, ti časovni roki skrajšajo.
 Dnevni red sprejme pododbor na začetku vsakega zasedanja.
 7. Zapisnik
 Zapisnik pripravita in potrdita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja pododbora posredujeta izvod zapisnika, skupaj s predlogi pododbora, sekretarjema in predsedniku Pridružitvenega odbora.
 8. Obveščanje javnosti
 Če ni sklenjeno drugače, zasedanja pododbora niso javna in zapisniki njegovih razprav se ne objavijo.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2018 08 31
 COM(2018) 605 final
 2018/0315(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupėje ir Vidaus transporto komitete, dėl numatomo naujos Konvencijos dėl tarptautiniu geležinkeliu vežamų keleivių, bagažo ir krovininio bagažo sienų kirtimo procedūrų supaprastinimo priėmimo
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.Pasiūlymo dalykas
 Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (toliau – JT EEK) Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupėje ir galimai Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Vidaus transporto komitete, dėl numatomo naujos Konvencijos dėl tarptautiniu geležinkeliu vežamų keleivių, bagažo ir krovininio bagažo sienų kirtimo procedūrų supaprastinimo priėmimo.
 2.Pasiūlymo aplinkybės
 2.1.Konvencija dėl tarptautiniu geležinkeliu vežamų keleivių, bagažo ir krovininio bagažo sienų kirtimo procedūrų supaprastinimo
 Siūlomą Konvencijos dėl tarptautiniu geležinkeliu vežamų keleivių, bagažo ir krovininio bagažo sienų kirtimo procedūrų supaprastinimo projektą (toliau – siūlomas konvencijos projektas) inicijavo Geležinkelių bendradarbiavimo organizacija (toliau – OSŽD), kurios narės yra devynios Europos Sąjungos valstybės narės (Bulgarija, Čekija, Estija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Rumunija, Slovakija, Vengrija), o Rusijos Federacijos Vyriausybė perdavė Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijai.
 Jau galioja konvencija, kurios taikymo sritis panaši, – tai 1952 m. tarptautinė konvencija, kuria siekiama supaprastinti tarptautiniu geležinkeliu vežamų keleivių ir bagažo sienų kirtimo procedūras; jos susitariančiosios šalys yra aštuonios Sąjungos valstybės narės (Austrija, Belgija, Italija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija ir Švedija
 1
 ). Dėl įvairių teisinio pobūdžio ir procedūrinių sunkumų nebuvo įmanoma iš dalies pakeisti ir modernizuoti šios konvencijos. Be to, Geležinkelių bendradarbiavimo organizacijos valstybės narės pritarė, kad šioje srityje reikia parengti naują konvenciją, o ne prisijungti prie pasenusios 1952 m. konvencijos.
 Siūlomas konvencijos projektas apima tris pagrindines Sąjungos politikos sritis: geležinkelius, muitines ir Sąjungos sienų valdymo acquis. Ja siekiama paspartinti ir supaprastinti keleivinių traukinių pasienio kontrolę. Pagrindiniai nauji konvencijos projekto elementai yra bendra koordinuota pasienio kontrolės procedūra vietoj dviejų ar daugiau abipus sienos viena po kitos vykdomų kontrolės procedūrų; kontrolė važiuojančiuose traukiniuose, jei tai įmanoma atsižvelgiant į traukinių tvarkaraščius ir sustojimus, ir bendradarbiavimo apibrėžimas dvišaliais ar daugiašaliais susitarimais. Šis pasiūlymas susijęs su Sąjungos sienų valdymo politikos sritimi. Kitų dviejų Sąjungos politikos sričių – geležinkelių ir muitinių – klausimai bus aptariami atskirame pasiūlyme.
 2.2.JT EEK Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupė
 Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupė veikia vadovaudamasi Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos politika, o bendrą jos priežiūrą vykdo Vidaus transporto komitetas. Darbo grupės funkcijos yra inicijuoti ir vykdyti veiksmus, kuriais siekiama suderinti ir supaprastinti įvairių rūšių vidaus transporto sienų kirtimo procedūrų reguliavimą, taisykles ir fiksavimą dokumentuose.
 Visos Sąjungos valstybės narės yra darbo grupės narės, turinčios teisę joje balsuoti ir atstovauti Sąjungai.
 2.3.Numatomas Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupės aktas
 Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupė 2018 m. posėdžiaus šiomis dienomis: birželio 12–14 d. ir spalio 16–19 d. Viename iš posėdžių darbo grupė turi priimti sprendimą dėl pritarimo siūlomai konvencijai ir jos perdavimo kartą per metus vasario mėn. posėdžiaujančiam Vidaus transporto komitetui, kad jis ją oficialiai patvirtintų.
 Numatomas aktas šalims taps privalomas pagal konvencijos projekto 22 straipsnį, kuriame nustatyta: „1. Ši konvencija įsigalioja praėjus trims mėnesiams nuo dienos, kurią savo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumentus bus deponavusios penkios valstybės. 2. Kiekvienai valstybei, ratifikavusiai, priėmusiai ar patvirtinusiai šią konvenciją arba prie jos prisijungusiai po to, kai deponuotas penktas ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumentas, ši konvencija įsigalioja praėjus trims mėnesiams nuo dienos, kurią ta valstybė deponavo savo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumentą.“
 3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu
 3.1.Sąjungos pozicija
 Sąjunga pritaria konvencijos projekto tikslams ir remia iniciatyvą supaprastinti keleivių vežimą geležinkelių transportu, tačiau nenustatė konvencijos projekto pridėtinės vertės arba naudos Sąjungai arba jos valstybėms narėms. Siūloma naująja konvencija nebūtų pasiekta, kad esami dvišaliai arba daugiašaliai susitarimai taptų nebereikalingi, ir galbūt net nebūtų užtikrintos palankesnės sąlygos sudaryti naujus dvišalius arba daugiašalius susitarimus, nes joje tokių susitarimų modelis nenustatytas. Daugelis konvencijos projekto nuostatų yra neprivalomojo pobūdžio ir be atskirų atitinkamų šalių susitarimų negali būti įgyvendintos. Šiuo metu konvencijos projektas galėtų būti tik orientacinė priemonė sudarant būsimus dvišalius ir daugiašalius susitarimus.
 Kiek tai susiję su ES sienų valdymo acquis, konvencijos projektas – toks, koks jis yra dabar, – nesuteikia naujų ar naudingų priemonių, taigi nesuteikia jokios pridėtinės vertės ES ir jos valstybėms narėms. Be to, į jį įtrauktos kelios nuostatos, dėl kurių kiltų problemų ES acquis srityje ir kurias reikėtų iš dalies keisti, jei Sąjunga arba jos valstybės narės ateityje norėtų prisijungti prie siūlomos konvencijos. Pavyzdžiui, konvencijos projekto 6 straipsnyje turėtų būti paaiškinta, kad sienų kontrolė negali būti panaikinta daugiašaliais arba dvišaliais valstybių susitarimais: kadangi kertant ES išorės sienas taikomas Šengeno sienų kodeksas, tarptautiniais susitarimais gali būti nustatyta tik tai, kaip vykdoma kontrolė, nereglamentuojant tokios kontrolės iš esmės.
 Sąjungos instituciniu požiūriu, konvencijos projekto apimami klausimai patenka į išimtinės ir pasidalijamosios Sąjungos kompetencijos sritis. Valstybės narės negali atskirai prisijungti prie siūlomos konvencijos dalių, kurios patenka į išimtinės Sąjungos kompetencijos sritį. Tam, kad Sąjunga galėtų prisijungti prie konvencijos, į jos projektą turėtų būti įtraukta nuostata, leidžianti Sąjungai dalyvauti kaip ekonominės integracijos regioninei organizacijai pagal jos bendrąją institucinių nuostatų politiką.
 Net jei atrodo, kad Sąjungai prisijungti prie siūlomos konvencijos nėra pagrindo, pagal Sąjungos bendrąją institucinių aspektų politiką į visas naujas tarptautines konvencijas turėtų būti įtraukta nuostata, leidžianti dalyvauti ekonominės integracijos regioninėms organizacijoms.
 Jei Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupė patvirtins konvencijos projektą, Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Vidaus transporto komitetas 2019 m. vasario mėn. vyksiančiame 81ame posėdyje arba vėlesniame posėdyje galės balsuoti dėl konvencijos priėmimo ir paprašyti sekretoriato persiųsti ją depozitaro funkcijas vykdančiam Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui. Todėl tam, kad tokiu galimu atveju būtų galima veikti, svarbu nustatyti Sąjungos poziciją. Dėl išimtinei Sąjungos kompetencijai priklausančių klausimų Sąjungos vardu balsuos Komisija.
 Rengiant siūlomą konvenciją konsultuotasi su įvairiais viešojo ir privačiojo sektorių ekspertais.
 Konsultacijos su valstybėmis narėmis vyko per Muitinės teisės aktų komiteto (koordinavimas, Ženeva) posėdžius, iš kurių vienas surengtas kartu su Bendros Europos geležinkelių erdvės komiteto ekspertais, patarėjais teisingumo ir vidaus reikalų klausimais, transporto atašė ir už mobilumą ir transportą bei migraciją ir vidaus reikalus atsakingų Komisijos generalinių direktoratų atstovais (2017 m. sausio 23 d.). Taip pat konsultuotasi su Muitinės ekspertų grupe.
 Tolesnės konsultacijos vyko Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupės ir Geležinkelių transporto darbo grupės posėdžiuose.
 Prieš atitinkamuose Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos forumuose vykusias diskusijas, kuriose dalyvavo už mokesčius ir muitų sąjungą atsakingas Komisijos generalinis direktoratas arba už mobilumą ir transportą atsakingas Komisijos generalinis direktoratas, minėti generaliniai direktoratai ir už migraciją ir vidaus reikalus atsakingas generalinis direktoratas kartu koordinavo veiksmus, nes konvencijos projektas yra susijęs su šių trijų generalinių direktoratų kompetencijai priklausančiomis politikos sritimis.
 Vidaus koordinavimas ir bendros diskusijos su valstybėmis narėmis Muitinės teisės aktų komiteto ir muitinės ekspertų posėdžiuose aiškiai parodė, kad nei valstybėms narėms, nei Sąjungai nėra tikslinga prisijungti prie siūlomos konvencijos, nes ji nesuteikia naudos arba pridėtinės vertės nė vienoje susijusioje srityje, t. y. į šio projekto ir Sąjungos institucinio požiūrio taikymo sritį patenkančiose Sąjungos politikos srityse.
 4.Teisinis pagrindas
 4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas
 4.1.1.Principai
 Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.
 Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
 2
 .
 4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju
 Aktas, kurį turi priimti Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupė ir Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Vidaus transporto komitetas, yra teisinę galią turintis aktas. Numatomas aktas bus privalomas pagal tarptautinę teisę, vadovaujantis konvencijos projekto 22 straipsniu.
 Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.
 Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.
 4.2.Materialinis teisinis pagrindas
 4.2.1.Principai
 Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.
 Atsižvelgiant į tai, kad numatomu aktu siekiama kelių tikslų arba jį sudaro kelios dalys, kurie (-ios) yra neatsiejamai susiję (-ios) ir nė vienas (-a) iš jų nėra tik papildomas (-a), sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas išimties tvarka turės apimti įvairius atitinkamus teisinius pagrindus.
 4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju
 Numatomu aktu siekiama patikrinimų kertant sieną tikslų, jį sudaro šios srities dalys ir jis apima keleivių ir dokumentų patikrinimus. Todėl jis turėtų būti pagrįstas SESV 77 straipsnio 2 dalies b punktu dėl „išorės sienas kertantiems asmenims taikomos kontrolės“.
 Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas apima šias nuostatas: SESV 77 straipsnio 2 dalies b punktą.
 4.3.Išvada
 Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 77 straipsnio 2 dalies b punktas kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.
 2018/0315 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupėje ir Vidaus transporto komitete, dėl numatomo naujos Konvencijos dėl tarptautiniu geležinkeliu vežamų keleivių, bagažo ir krovininio bagažo sienų kirtimo procedūrų supaprastinimo priėmimo
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies b punktą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)Rusijos Federacijos Vyriausybė pasiūlė priimti naują Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) konvenciją dėl tarptautiniu geležinkeliu vežamų keleivių, bagažo ir krovininio bagažo sienų kirtimo procedūrų supaprastinimo, kurią remia Geležinkelių bendradarbiavimo organizacija (OSŽD);
 (2)Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupė veikia vadovaudamasi JT EEK politika, o bendrą jos priežiūrą vykdo Vidaus transporto komitetas. Darbo grupės funkcijos yra inicijuoti ir vykdyti veiksmus, kuriais siekiama suderinti ir supaprastinti įvairių rūšių vidaus transportui taikomų sienų kirtimo procedūrų reglamentavimą, taisykles ir dokumentus;
 (3)2018 m. birželio 12–14 d. vyksiančiame 149-ame posėdyje arba vėlesniame posėdyje JT EEK Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupė turi priimti sprendimą dėl pritarimo siūlomai Konvencijai dėl tarptautiniu geležinkeliu vežamų keleivių, bagažo ir krovininio bagažo sienų kirtimo procedūrų supaprastinimo ir jos perdavimo Vidaus transporto komitetui, kad jis ją oficialiai patvirtintų;
 (4)JT EEK Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupėje Sąjungai atstovauja 28 Sąjungos valstybės narės, turinčios teisę balsuoti. Dėl išimtinei Sąjungos kompetencijai priklausančių klausimų Sąjungos poziciją Sąjungos ir jos valstybių narių vardu išreiškia Komisija;
 (5)atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes ir vieningo Sąjungos ir jos valstybių narių išorės atstovavimo labui, Komisija gali vesti derybas dėl Sąjungos kompetencijos sričių ir dalykų, dėl kurių valstybės narės nesuteikė kompetencijos Europos Sąjungai;
 (6)tikslinga nustatyti poziciją, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu JT EEK Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupėje ir Vidaus transporto komitete, nes siūloma konvencija susijusi su vizų formalumų klausimais, kurie priklauso Sąjungos kompetencijai;
 (7)konvencijoje išdėstytos bendros nuostatos dėl keleivinių traukinių pasienio kontrolės organizavimo. Ją galima laikyti bet kokių daugiašalių ir dvišalių susitarimų, be kurių negalėtų veikti nė vienas konvencijos reglamentuojamas elementas, pagrindu;
 (8)su Sąjungos valstybėmis narėmis tokie dvišaliai susitarimai gali būti sudaryti ir be siūlomos konvencijos. atsižvelgiant į teisinę sistemą, panašu, jog tokia konvencija reikalinga tam, kad Rusija ir kai kurios kitos OSŽD atstovaujamos šalys galėtų lengviau sudaryti daugiašalius ir dvišalius susitarimus;
 (9)atrodo, kad siūlomos konvencijos turinys Sąjungos valstybėms narėms nėra nei naudingas, nei žalingas. Todėl siūlomai konvencijai Sąjunga nepritars, tačiau ji taip pat neturi pagrindo blokuoti jos priėmimą;
 (10)net jei atrodo, kad Sąjunga nėra suinteresuota prisijungti prie siūlomos konvencijos, pagal Sąjungos bendrą institucinių nuostatų politiką į visas naujas tarptautines konvencijas turėtų būti įtraukta nuostata, leidžianti dalyvauti ekonominės integracijos regioninėms organizacijoms. Siūlomame konvencijos projekte tokios Sąjungai prisijungti prie konvencijos leidžiančios nuostatos nėra;
 (11)todėl, jei nuostata, leidžianti dalyvauti ekonominės integracijos regioninėms organizacijoms, bus įtraukta, Sąjungos pozicija JT EEK Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupėje turėtų būti neutrali. Tokiu atveju balsuojant Sąjunga turėtų susilaikyti. Kitu atveju Sąjunga turėtų balsuoti prieš siūlomos konvencijos priėmimą;
 (12)pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis sprendimas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šio sprendimo, Danija nusprendžia, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę;
 (13)Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
 3
 , kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB
 4
 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį;
 (14)Šveicarijos atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
 5
 , kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB
 6
 3 straipsniu;
 (15)Lichtenšteino atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
 7
 , kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES
 8
 3 straipsniu;
 (16)šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2000/365/EB
 9
 . Todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;
 (17)šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB
 10
 . Todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;
 (18)Kipro, Bulgarijos, Rumunijos ir Kroatijos atžvilgiu šio sprendimo nuostatos yra grindžiamos Šengeno acquis ar kitaip su juo susijusios, kaip apibrėžta atitinkamai 2003 m. Stojimo akto
 11
 3 straipsnio 2 dalyje, 2005 m. Stojimo akto
 12
 4 straipsnio 2 dalyje ir 2011 m. Stojimo akto
 13
 4 straipsnio 2 dalyje,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi JT EEK Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupėje ir Vidaus transporto komitete, dėl siūlomo naujos JT EEK konvencijos dėl tarptautiniu geležinkeliu vežamų keleivių, bagažo ir krovininio bagažo sienų kirtimo procedūrų supaprastinimo priėmimo, yra tokia:
 jeigu bus įtraukta nuostata, leidžianti dalyvauti ekonominės integracijos regioninėms organizacijoms, Sąjungos pozicija balsuojant dėl konvencijos projekto yra susilaikyti. Jeigu tokia nuostata nebus įtraukta, Sąjunga balsuoja prieš konvencijos priėmimą.
 2 straipsnis
 1 straipsnyje nurodytą poziciją bendrai išreiškia Sąjungos valstybių narių, kurios yra JT EEK Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupės ir Vidaus transporto komiteto narės.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas skirtas Komisijai ir valstybėms narėms.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 (1)
 Pasirašė, bet neratifikavo.
 (2)
 2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.
 (3)
 OL L 176, 1999 7 10, p. 36.
 (4)
 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimas 1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytą susitarimą dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (OL L 176, 1999 7 10, p. 31).
 (5)
 OL L 53, 2008 2 27, p. 52.
 (6)
 2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas 2008/146/EB dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 53, 2008 2 27, p. 1).
 (7)
 OL L 160, 2011 6 18, p. 21.
 (8)
 2011 m. kovo 7 d. Tarybos sprendimas 2011/350/ES dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolo dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos Sąjungos vardu, kiek tai susiję su patikrinimų prie vidaus sienų panaikinimu ir asmenų judėjimu (OL L 160, 2011 6 18, p. 19).
 (9)
 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimas 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 131, 2000 6 1, p. 43).
 (10)
 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).
 (11)
 Aktas dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sąlygų ir Sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų (OL L 236, 2003 9 23, p. 33).
 (12)
 Aktas dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo sąlygų ir Sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų (OL L 157, 2005 6 21, p. 203).
 (13)
 Aktas dėl Kroatijos Respublikos stojimo sąlygų ir Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo bei Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pritaikomųjų pataisų (OL L 112, 2012 4 24, p. 21).


type: wikipedia

text:
Seznam nemških generalov (seznam zajema tudi Pruse).
 A
 Georg Abesser
 Wilhelm Adam
 Hans-Jürgen von Arnim
 Karl Arndt
 Walther Asal
 Ernst Ludwig von Aster
 Rudolf Attig
 B
 Paul Bader
 Ernst Baader
 Paul Baethke
 Erich Bärenfänger
 Hans-Joachim Barnewitz
 Otto Barwinski
 Ludwig Beck
 Hans Behlendorff
 Arthur Beltinger
 Henning Freiherr von Beust
 Bruno Bieler
 Kurt Bingler
 Adolf Block
 August Blum
 Hans Bockelberg
 Diether von Boehm-Bezing
 Edgar Bohnstedt
 Walter Braemer
 Fritz Brand
 Richard Brekle
 Kurt von Briesen
 Karl von Bülow
 Rudolf von Bünau
 C
 Georg Leo Caprivi
 Karl Maria von Clausewitz
 Eduard Crasemann
 Ludwig Crüwell
 D
 Kurt Daluege
 Willi Damm
 Ernst Danielsen
 Heinrich Dankelmann
 Ernst Dehner
 Kurt Deichen
 Krafft von Dellmensingen
 Heinrich Dietz
 Benignus Dippold
 E
 Josef Ebbert
 Richard Eckl
 Carl von Eicken
 Karl von Einem
 Otto Eltester
 Hermann Ehrhardt (1881-1971) (kapitan korvete)
 F
 Walter Falb
 Alexander von Falkenhausen
 Erich von Falkenhayn
 Wilhelm Fahrmbacher
 Hermann Fegelein
 Gustav Fehn
 Hans Feige
 Kurt Feldt
 Erich Fellgiebel
 Wolfgang Fischer
 Ferdinand Flury
 Wilfried Fölsch
 Hans Fontaine
 Heinrich August Fouqué
 Carl Franz
 Walter Fries
 Werner von Fritsch
 Friedrich Fromm
 Friedrich Full
 G
 Georg Wilhelm de Gennin
 Paul Genz
 (Odilo Globocnik)
 Gerhard Glokke
 Colmar von der Goltz (von der Goltz-paša)
 Walther Graeßner
 Karl von Grolman
 Hermann Grosse
 Alfred Grün
 Otto Grün
 Otto Grünewald
 Heinz Guderian
 Georg Gunderloch
 Ernst Günther
 Kurt Günther
 Karl Gutzeit
 H
 Hans von Haeften
 Werner von Haeften
 Walther Hahm
 Siegfried Hähnel
 Franz Halder
 Richard Hamann
 Siegfried Handloser
 Hermann von Hanneken
 Hans Hartleben
 Otto Hasse
 Max von Hausen
 Walther Haubenreißer
 Karl Haushofer
 Ernst Henneberg
 Werner Hennig
 Leopold Philip de Heister
 Eduard Hinze
 Walter Hoernlein
 Heinz Hoffmann
 Hans Holm
 Karl Holm
 Otto Hornemann
 I
 Johann Ludwig Hektor Graf von Isolani
 J
 Clemens Jaeckel
 Hans Jeschonnek
 Alfred Jodl
 K
 Johannes Käfer
 Ernst Kanter
 Friedrich Karmann
 Walter Keiner
 Bodewin Keitel
 Wilhelm Keitel
 Karl Kersting
 Heinz Kessler
 Mortimer von Kessel
 Werner Kienitz
 Walther Kittel
 Philipp Kleffel
 Alexander von Kluck
 Friedrich Koch
 Carl-Erik Koehler
 Johann Wilhelm von Krauseneck
 Walter Krüger
 Ludwig Kübler
 (Franz Kutschera)
 L
 Erich Lattmann
 Paul Leitner
 Paul von Lettow-Vorbeck
 August Otto Rühle von Lilienstern
 Alexander Löhr
 Johannes Lohse
 Otto Hermann von Lossow
 Erich Ludendorff
 Werner Lueben
 Hinko von Lüttwitz
 Smilo von Lüttwitz
 Walther von Lüttwitz
 M
 August von Mackensen
 Eberhard von Mackensen
 Gerhard Matzky
 Albrecht Mertz von Quirnheim
 Horst von Metzsch
 Johann Mickl
 Erich Fritz Emil Mielke
 Helmuth Johann Ludwig von Moltke
 Vincenz Müller
 Karl von Müffling "Weiss"
 O
 Friedrich Olbricht
 Paul Otto
 P
 Waldemar Pabst
 Theodor Petsch
 Hans Petri
 Georg Pfeiffer
 Maximilian von Poseck
 Karl Ritter von Prager
 Albert Praun
 Max von Prittwitz
 Carl Püchler
 R
 Gustav von Rauch
 Otto-Ernst Remer (1912-1997)
 Karl von Reyher
 Julius Ringel
 (Erwin Rösener)
 S
 Liman von Sanders
 Gerhard von Scharnhorst
 Bronsart von Schellendorff
 Alfred von Schlieffen
 Eberhard von Schmettow
 Eugen Siegfried Erich Ritter von Schobert
 Fritz Schröder
 Hans von Seeckt
 W
 Otto Walter
 Martin Weikert
 Wilhelm Wetzell
 Albrecht von Württemberg
 Z
 Eberhard Zorn
 Glej tudi
 seznam nemških maršalov
 seznam nemških admiralov
 Generali


text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 18.10.2017.
 COM(2017) 602 final
 2017/0262(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba donijeti u ime Europske unije u okviru relevantnih odbora Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prijedlozima izmjena pravilnika UN-a br. 12, 14, 16, 17, 43, 44, 46, 48, 49, 110, 121, 129 i 134, globalnih tehničkih pravilnika UN-a br. 6 i 15, poslovnika WP.29 i Općih smjernica za regulatorne postupke UN-a i prijelazne odredbe u pravilnicima UN-a te u pogledu prijedloga triju novih pravilnika UN-a, jednog novog globalnog tehničkog pravilnika UN-a i prijedloga nove Zajedničke rezolucije
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Gospodarska komisija Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) na međunarodnoj razini izrađuje usklađene zahtjeve kojima se nastoje ukloniti tehničke prepreke trgovini motornim vozilima među ugovornim strankama Revidiranog sporazuma iz 1958. i osigurati da ta vozila pružaju visoku razinu sigurnosti i zaštite okoliša.
 U skladu s Odlukom Vijeća 97/836/EZ od 27. studenoga 1997. Unija je pristupila Sporazumu Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu („UNECE”) o prihvaćanju jednakih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima i uvjetima za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa („Revidirani sporazum iz 1958.”), a u skladu s Odlukom Vijeća 2000/125/EZ od 31. siječnja 2000. o sklapanju Sporazuma o utvrđivanju globalnih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima („Usporedni sporazum”) Unija je pristupila Usporednom sporazumu.
 Sastanci WP.29 UNECE-a, Svjetskog foruma za usklađivanje pravilnika o vozilima, održavaju se triput svake kalendarske godine, u ožujku, lipnju i studenome. Na svakom se sastanku donose novi pravilnici UN-a, novi globalni tehnički pravilnici (GTP) UN-a i/ili izmjene postojećih pravilnika UN-a ili globalnih tehničkih pravilnika UN-a kako bi se omogućio tehnički napredak. Prije svakog sastanka WP.29 te izmjene donosi jedna od šest radnih skupina koje djeluju u okviru WP.29.
 Zatim se na sastanku WP.29 održava konačno glasovanje za donošenje izmjena, dodataka i ispravaka, uz uvjet da je postignut kvorum i da je prisutna kvalificirana većina ugovornih stranaka. EU je ugovorna stranka dvaju sporazuma (Sporazuma iz 1958. i Sporazuma iz 1998.) u okviru WP.29. Svaki se put priprema Odluka Vijeća, takozvana „megaodluka”, koja sadržava popis pravilnika, izmjena, dodataka i ispravaka te kojom se Komisiju ovlašćuje za glasovanje u ime Unije na svakom sastanku WP.29.
 Ovom se Odlukom Vijeća utvrđuje stajalište Unije pri glasovanju o pravilnicima, izmjenama, dodacima i ispravcima o kojima će se glasovati na sastanku WP.29 koji će se održati od 13. do 17. studenoga 2017.
 •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području
 Unijina politika unutarnjeg tržišta u pogledu automobilske industrije dopunjava se ovim prijedlogom, koji je potpuno u skladu s njom.
 Sustavom WP.29 poboljšava se međunarodno usklađivanje normi za vozila. Sporazum iz 1958. ima ključnu ulogu u postizanju tog cilja jer proizvođači iz EU-a mogu poslovati na temelju zajedničkog skupa homologacijskih pravilnika i pritom biti sigurni da će ugovorne stranke priznati da su proizvodi u skladu s njihovim nacionalnim zakonodavstvom. Na taj je način, primjerice, omogućeno da se Uredbom (EZ) br. 661/2009 o općoj sigurnosti motornih vozila stavi izvan snage više od 50 direktiva EU-a i da ih se zamijeni odgovarajućim pravilnicima sastavljenima na temelju Sporazuma iz 1958.
 Sličan se pristup primjenjuje i u pogledu Direktive 2007/46/EZ kojom su sustavi homologacije država članica zamijenjeni homologacijskim postupkom Unije i kojom je uspostavljen usklađeni okvir s administrativnim odredbama i općim tehničkim zahtjevima za sva nova vozila, sustave, sastavne dijelove i zasebne tehničke jedinice. Tom su Direktivom pravilnici UN-a uključeni u homologacijski sustav EU-a kao zahtjevi za homologaciju tipa ili kao alternativa zakonodavstvu Unije. Od donošenja te Direktive pravilnici UN-a sve se više uključuju u zakonodavstvo Unije u okviru EU homologacije tipa.
 •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije
 Sustav WP.29 povezan je s politikom Unije o konkurentnosti, a ova inicijativa pozitivno utječe na nju. Ovaj je prijedlog usklađen i s prometnim i energetskim politikama Unije i te su politike uzete u obzir tijekom postupka za izradu i donošenje propisa UN-a u okviru Sporazuma iz 1958.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Pravna je osnova za ovaj prijedlog članak 114. u vezi s člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
 •Supsidijarnost
 Samo Unija može glasovati za međunarodne instrumente kao što su prijedlozi pravilnikâ UN-a, izmjene pravilnikâ UN-a i nacrti globalnih tehničkih pravilnika te njihovo uvrštenje u sustav Unije za homologacije tipa motornih vozila. Time ne samo što se sprječava rascjepkanost unutarnjeg tržišta nego se i osiguravaju jednaki standardi sigurnosti i zaštite okoliša diljem Unije. Omogućuju se i prednosti ekonomije razmjera: proizvodi se mogu izrađivati za cijelo tržište Unije, pa i za međunarodno tržište, umjesto da ih se prilagođava radi dobivanja nacionalne homologacije tipa za svaku državu članicu.
 Zato je prijedlog u skladu s načelom supsidijarnosti.
 •Proporcionalnost
 Ovom se Odlukom Vijeća ovlašćuje Komisiju da glasuje u ime Unije te je ova Odluka odgovarajući instrument u skladu s člankom 5. stavkom 1. Odluke Vijeća 97/836/EZ za utvrđivanje zajedničkog stajališta EU-a u UNECE-u kad je riječ o glasovanju o radnim dokumentima predloženima u dnevnom redu sastanka WP.29. Ovaj je prijedlog stoga u skladu s načelom proporcionalnosti jer se njime ne zahtijeva izlaženje iz okvira nužnog da bi se ostvarili ciljevi osiguravanja pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta, a njime se pritom pruža i visoka razina javne sigurnosti i zaštite.
 •Odabir instrumenta
 U skladu s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a potrebna je odluka Vijeća kako bi se utvrdila stajališta koja treba donijeti u ime Unije u tijelu osnovanom na temelju međunarodnog sporazuma.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA
 •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva
 Nije primjenjivo.
 •Savjetovanja s dionicima
 Ne primjenjuje se.
 •Prikupljanje i primjena stručnih znanja
 Obraćanje vanjskim stručnjacima nije mjerodavno za ovaj prijedlog. Međutim, pregledao ga je Tehnički odbor za motorna vozila.
 •Procjena učinka
 Ovaj prijedlog ne može biti predmetom procjene učinka jer nije zakonodavne prirode i jer nema drugih političkih opcija ili takve opcije nisu moguće.
 •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje
 Inicijativa nema posljedica u pogledu administrativnih opterećenja jer se upućivanjima na izmjene priloženima „megaodluci” neće poduzećima, uključujući mala i srednja poduzeća, uvesti nove obveze u pogledu izvješćivanja ili druge administrativne obveze. Naprotiv, cilj je smanjenje administrativnog opterećenja jer primjena globalno usklađenih zahtjeva proizvođačima omogućuje da predoče homologacijsku dokumentaciju sustava i sastavnih dijelova ne samo u EU-u nego i na izvoznim tržištima ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. izvan EU-a.
 Prijedlog ima vrlo pozitivan učinak na konkurentnost automobilskog sektora EU-a i međunarodnu trgovinu. Prihvaćanje međunarodno usklađenih pravilnika o vozilima među trgovačkim partnerima EU-a prepoznato je kao najbolji način za uklanjanje necarinskih prepreka trgovini i otvaranje ili proširenje pristupa tržištima za automobilska poduzeća iz EU-a.
 •Temeljna prava
 Prijedlogom se ne utječe na zaštitu temeljnih prava.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Ovom inicijativom ne utječe se na proračun.
 5.OSTALI ELEMENTI
 •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja
 Nije primjenjivo.
 •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)
 Nije primjenjivo.
 •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga
 Prijedlogom se utvrđuje stajalište Unije pri glasovanju o:
 –prijedlozima izmjena pravilnika UN-a br. 12, 14, 16, 17, 43, 44, 46, 48, 49, 110, 121, 129 i 134,
 –prijedlozima izmjena globalnih tehničkih pravilnika UN-a br. 6 i 15,
 –prijedlozima triju novih pravilnika UN-a o međunarodnoj homologaciji tipa vozila kao cjeline, sustavima za hitne pozive u slučaju nesreće i sustavima sidrišta dječjih sjedalica,
 –prijedlogu novog globalnog tehničkog pravilnika UN-a o sigurnosti električnih vozila,
 –prijedlogu nove Zajedničke rezolucije (M.R.3) Sporazuma iz 1958. i Sporazuma iz 1998. o kvaliteti zraka u unutrašnjosti vozila,
 –prijedlogu izmjene Općih smjernica za regulatorne postupke UN-a i prijelazne odredbe u pravilnicima UN-a i
 –prijedlogu izmjene poslovnika WP.29.
 2017/0262 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba donijeti u ime Europske unije u okviru relevantnih odbora Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prijedlozima izmjena pravilnika UN-a br. 12, 14, 16, 17, 43, 44, 46, 48, 49, 110, 121, 129 i 134, globalnih tehničkih pravilnika UN-a br. 6 i 15, poslovnika WP.29 i Općih smjernica za regulatorne postupke UN-a i prijelazne odredbe u pravilnicima UN-a te u pogledu prijedloga triju novih pravilnika UN-a, jednog novog globalnog tehničkog pravilnika UN-a i prijedloga nove Zajedničke rezolucije
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Unija je Odlukom Vijeća 97/836/EZ
 1
 pristupila Sporazumu Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o prihvaćanju jednakih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima i uvjetima za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa („Revidirani Sporazum iz 1958.”).
 (2)Odlukom Vijeća 2000/125/EZ
 2
 Unija je pristupila Sporazumu o donošenju globalnih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima („Usporedni sporazum”).
 (3)Direktivom 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
 3
 homologacijski sustavi država članica zamijenjeni su homologacijskim postupkom Unije te je uspostavljen usklađeni okvir s administrativnim odredbama i općim tehničkim zahtjevima za sva nova vozila, sustave, sastavne dijelove i zasebne tehničke jedinice. Tom su direktivom pravilnici doneseni na temelju Revidiranog sporazuma iz 1958. („pravilnici UN-a”) uključeni u sustav EU homologacije tipa kao zahtjevi za homologaciju tipa ili kao alternative zakonodavstvu Unije. Od donošenja Direktive 2007/46/EZ pravilnici UN-a sve se više uključuju u zakonodavstvo Unije.
 (4)S obzirom na iskustvo i tehnički napredak treba prilagoditi zahtjeve koji se odnose na određene elemente ili obilježja obuhvaćene pravilnicima UN-a br. 12, 14, 16, 17, 43, 44, 46, 48, 49, 110, 121, 129 i 134 te globalnim tehničkim pravilnicima UN-a br. 6 i 15.
 (5)Kako bi se utvrdile jedinstvene odredbe o međunarodnoj homologaciji tipa vozila kao cjeline, sustavima za hitne pozive u slučaju nesreće i sustavima sidrišta dječjih sjedalica, treba donijeti nove pravilnike UN-a.
 (6)Kako bi se utvrdile jedinstvene odredbe o sigurnosti električnih vozila, treba donijeti novi globalni tehnički pravilnik (GTP) UN-a.
 (7)Kako bi se utvrdile odredbe i usklađen ispitni postupak za mjerenje emisija u unutrašnjosti vozila, uzimajući pritom u obzir postojeće norme, treba donijeti prijedlog nove Zajedničke rezolucije (M.R.3) o kvaliteti zraka u unutrašnjosti vozila prema Sporazumu iz 1958. i Usporednom sporazumu.
 (8)Kako bi se pojasnili regulatorni postupci nakon Revizije 3 Sporazuma Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prihvaćanju jedinstvenih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni na vozilima na kotačima i uvjeta za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa
 4
 , pojednostavio budući rad u pomoćnim tijelima Svjetskog foruma za usklađivanje pravilnika o vozilima (WP.29), izbjegle razlike u razumijevanju i osigurala dobra regulatorna praksa, treba izmijeniti Opće smjernice za regulatorne postupke UN-a i prijelazne odredbe u pravilnicima UN-a.
 (9)Kako bi se nevladinim organizacijama (NVO) bez savjetodavnog statusa pri Gospodarskom i socijalnom vijeću omogućilo sudjelovanje na sastancima WP.29 u savjetodavnom svojstvu, treba revidirati poslovnik WP-29.
 (10)Stoga je primjereno utvrditi stajalište u pogledu donošenja tih prijedloga koje u ime Unije treba donijeti u Upravnom odboru Revidiranog sporazuma iz 1958. te u Izvršnom odboru Usporednog sporazuma,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Upravnog odbora Revidiranog sporazuma iz 1958. i Izvršnog odbora Usporednog sporazuma u razdoblju od 13. do 17. studenoga 2017. jest da se glasuje za prijedloge navedene u Prilogu ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Ova je Odluka upućena Komisiji.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 Odluka Vijeća 97/836/EZ od 27. studenoga 1997. s obzirom na pristupanje Europske zajednice Sporazumu Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prihvaćanju jednakih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji se mogu ugraditi i/ili upotrijebiti na vozilima na kotačima i uvjetima za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa („Revidirani sporazum iz 1958.”) (SL L 346, 17.12.1997., str. 78.).
 (2)
 Odluka Vijeća 2000/125/EZ od 31. siječnja 2000. o sklapanju Sporazuma o utvrđivanju globalnih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima („Usporedni sporazum”) (SL L 35, 10.2.2000., str. 12.).
 (3)
 Direktiva 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. rujna 2007. o uspostavi okvira za homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila (Okvirna direktiva) (SL L 263, 9.10.2007., str. 1.).
 (4)
 Odobrena u ime Unije Odlukom Vijeća (EU) 2016/1790 od 12. veljače 2016. (SL L 274, str. 2, 11.10.2016.).
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 18.10.2017.
 COM(2017) 602 final
 PRILOG
 Prijedlogu odluke Vijeća
 o stajalištu koje treba donijeti u ime Europske unije u okviru relevantnih odbora Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prijedlozima izmjena pravilnika UN-a br. 12, 14, 16, 17, 43, 44, 46, 48, 49, 110, 121, 129 i 134, globalnih tehničkih pravilnika UN-a br. 6 i 15, poslovnika WP.29 i Općih smjernica za regulatorne postupke UN-a i prijelazne odredbe u pravilnicima UN-a te u pogledu prijedloga triju novih pravilnika UN-a, jednog novog globalnog tehničkog pravilnika UN-a i prijedloga nove Zajedničke rezolucije
 PRILOG
 Napomena: svi dokumenti na koje se upućuje u tablici u nastavku javno su dostupni na:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2017.html
 Broj pravilnika
 Naslov stavke
 Oznaka dokumenta
 12
 Prijedlog dopune 5. niza izmjena 04 Pravilnika UN-a br. 12 (upravljački mehanizam)
 ECE/TRANS/WP.29/2017/118
 14
 Prijedlog niza izmjena 08 Pravilnika UN-a br. 14 (sidrišta sigurnosnih pojaseva)
 ECE/TRANS/WP.29/2017/119
 14
 Prijedlog niza izmjena 08 Pravilnika UN-a br. 14 (sidrišta sigurnosnih pojaseva)
 ECE/TRANS/WP.29/2017/128
 16
 Prijedlog dopune 10. niza izmjena 06 i dopune 2. niza izmjena 07 Pravilnika UN-a br. 16 (sigurnosni pojasevi)
 ECE/TRANS/WP.29/2017/120
 17
 Prijedlog ispravka 1. revizije 5. Pravilnika UN-a br. 17 (čvrstoća sjedala)
 ECE/TRANS/WP.29/2017/121
 17
 Prijedlog dopune 4. niza izmjena 08 Pravilnika UN-a br. 17 (čvrstoća sjedala)
 ECE/TRANS/WP.29/2017/122
 43
 Prijedlog dopune 6. niza izmjena 01 Pravilnika UN-a br. 43 (sigurnosna stakla)
 ECE/TRANS/WP.29/2017/111
 43
 Prijedlog ispravka 6. revizije 3. Pravilnika UN-a br. 43 (sigurnosna stakla)
 ECE/TRANS/WP.29/2017/112
 43
 Prijedlog ispravka 1. revizije 4. Pravilnika UN-a br. 43 (sigurnosna stakla)
 ECE/TRANS/WP.29/2017/117
 44
 Prijedlog dopune 13. niza izmjena 04 Pravilnika UN-a br. 44 (sustavi za držanje djeteta)
 ECE/TRANS/WP.29/2017/123
 46
 Prijedlog dopune 5. niza izmjena 04 Pravilnika UN-a br. 46 (uređaji za neizravno gledanje)
 ECE/TRANS/WP.29/2017/113
 48
 Prijedlog dopune 10. niza izmjena 06 Pravilnika UN-a br. 48 (ugradnja uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju)
 ECE/TRANS/WP.29/2017/110
 49
 Prijedlog dopune 9 niza izmjena 05 Pravilnika UN-a br. 49 (motori s kompresijskim paljenjem i motori s vanjskim izvorom paljenja (na ukapljeni naftni plin ili stlačeni prirodni plin))
 ECE/TRANS/WP.29/2017/129
 49
 Prijedlog dopune 5 niza izmjena 06 Pravilnika UN-a br. 49 (motori s kompresijskim paljenjem i motori s vanjskim izvorom paljenja (na ukapljeni naftni plin ili stlačeni prirodni plin))
 ECE/TRANS/WP.29/2017/130
 110
 Prijedlog dopune 7. niza izmjena 01 Pravilnika UN-a br. 110 (vozila s pogonom na stlačeni prirodni plin / ukapljeni prirodni plin)
 ECE/TRANS/WP.29/2017/114
 110
 Prijedlog dopune 1. niza izmjena 02 Pravilnika UN-a br. 110 (vozila s pogonom na stlačeni prirodni plin / ukapljeni prirodni plin)
 ECE/TRANS/WP.29/2017/115
 121
 Prijedlog dopune 2. niza izmjena 01 Pravilnika UN-a br. 121 (označivanje komandi, kontrolnih lampica i indikatora)
 ECE/TRANS/WP.29/2017/116
 129
 Prijedlog dopune 6. Pravilnika UN-a br. 129 (unaprijeđeni sustavi za držanje djeteta)
 ECE/TRANS/WP.29/2017/124
 129
 Prijedlog dopune 3. niza izmjena 01 Pravilnika UN-a br. 129 (unaprijeđeni sustavi za držanje djeteta)
 ECE/TRANS/WP.29/2017/125
 129
 Prijedlog dopune 2. niza izmjena 02 Pravilnika UN-a br. 129 (unaprijeđeni sustavi za držanje djeteta)
 ECE/TRANS/WP.29/2017/126
 134
 Prijedlog dopune 3 Pravilnika UN-a br. 134 (vozila s pogonom na vodik i gorivne ćelije)
 ECE/TRANS/WP.29/2017/127
 Novi pravilnik UN-a 0
 Prijedlog novog pravilnika UN-a br. 0 o međunarodnoj homologaciji tipa vozila kao cjeline
 ECE/TRANS/WP.29/2017/108
 Novi pravilnik UN-a
 Prijedlog novog pravilnika UN-a br. XXX o sustavima za hitne pozive u slučaju nesreće
 ECE/TRANS/WP.29/2017/132
 Novi pravilnik UN-a
 Prijedlog novog pravilnika UN-a br. XXX o sustavima sidrišta ISOFIX, sidrištima gornje sigurnosne uzice ISOFIX i i-size sjedećim mjestima
 ECE/TRANS/WP.29/2017/133
 Broj GTP-a
 Naslov točke dnevnog reda
 Oznaka dokumenta
 UN GTP (nov)
 Prijedlog novog Globalnog tehničkog pravilnika UN-a o sigurnosti električnih vozila
 ECE/TRANS/WP.29/2017/138
 UN GTP 15
 Prijedlog izmjene 3. Globalnog tehničkog pravilnika UN-a br. 15 (globalno usklađeni ispitni postupci za laka vozila (WLTP))
 ECE/TRANS/WP.29/2017/140
 UN GTP 6
 Prijedlog ispravka 2 Globalnog tehničkog pravilnika UN-a br. 6 (sigurnosna stakla)
 ECE/TRANS/WP.29/2017/142
 Stavka
 Naslov točke dnevnog reda
 Oznaka dokumenta
 UN M.R.3
 Prijedlog nove Zajedničke rezolucije (M.R.3) Sporazuma iz 1958. i Sporazuma iz 1998. o kvaliteti zraka u unutrašnjosti vozila
 ECE/TRANS/WP.29/2017/136
 Opće smjernice UN-a
 Nacrt Općih smjernica za regulatorne postupke UN-a i prijelazne odredbe u pravilnicima UN-a
 ECE/TRANS/WP.29/2017/107 i /107/Corr.1 i /107/Add.1
 Poslovnik WP.29
 Prijedlog izmjena poslovnika WP.29
 ECE/TRANS/WP.29/2017/137


text:
Zatoka Ryska (łot. Rīgas jūras līcis, est. Liivi laht) – zatoka Morza Bałtyckiego pomiędzy Łotwą a Estonią.
 Estońska wyspa Sarema (oraz znacznie od niej mniejsza – Muhu) odgradza zatokę od szerszych wód Morza Bałtyckiego. Zatoka z Morzem Bałtyckim połączona jest cieśninami Väinameri na północy i Irbe na północnym zachodzie. Oprócz wymienionych dwóch, w Zatoce Ryskiej znajduje się jeszcze wiele mniejszych wysepek należących do Estonii, a wśród nich najważniejsze: Kihnu, Ruhnu, Abruka i Manilaid. W północno-wschodniej części zatoki znajduje się mniejsza Zatoka Parnawska.
 Najważniejsze miasta nad Zatoką to Ryga (Łotwa) i Parnawa (Estonia), a największe wpadające do niej rzeki to Dźwina, Lelupa i Gauja (Gauwa).
 Międzynarodowa trasa E67 „Via Baltica” (Helsinki – Tallinn – Ryga – Kowno – Warszawa – Piotrków Trybunalski – Wrocław – Kłodzko – Hradec Králové – Praga) na swoim bałtyckim odcinku biegnie wzdłuż Zatoki i przecina łotewsko-estońską granicę w pobliżu łotewskiej miejscowości Ainaži.
 W 1917 została stoczona bitwa w Zatoce Ryskiej pomiędzy flotą niemiecką a rosyjską.
 Zobacz też
 park krajobrazowy Piejūra
 Przypisy
 Ryska, Zatoka
 Zatoki Łotwy
 Zatoki Estonii