type: wikipedia

text:
Vagula järv on järv Võru maakonnas Võru linnast 2 km lääne pool. Selle pindala on 518,7 hektarit.
 Ta pikkus ida-lääne suunas on 4,6 km, laius ligi 1,7 km. Kõige sügavam (11,5 m) on järv keskosast kagu pool (keskmine sügavus 5,3 m). Järve veetaset alandati 1934 üle 1 m. Praegu on järve kõrgus merepinnast 69,2 m. Vagula kaldad on madalad, kohati lausad, põhja, ida ja lääne pool enamasti liivased, kohati kruusased või klibused, lõunas ja kirdenurgas lubimudased. Põhja pool leidub ka turbakallast. Suurem asula Vagula ääres on loodekaldal paiknev Järvere, seal on endise Võru metsamajandi keskus ja looduskaitse alla kuuluv park. Järve põhi on kalda lähedal enamasti liivane või kruusane, järve kaguosas on Liivapealseks nimetatav ulatuslik liivase põhjaga ala. Sügavamal on põhi kaetud mudaga, milles paiguti leidub limuste kodasid ja järve põhjaosas 3-6 m sügavusel järvemaaki. Järvest on leitud mammuti ja ürgveise luid.
 Järv on suure valgala ja tugeva läbivooluga. Järve voolavad Võhandu e. Pühajõgi, Kondi oja, Kivioja, Üra oja, lisaks pisemad kraavid ja kaldaallikad. Järve kirdesopist lähtuv Võhandu jõgi viib (nn. Itaalia kanali kaudu) Vagula vee Peipsisse.
 Järve vesi paistab vähe läbi. Olulist temperatuurikihistust ei ole, kuid põhjalähedane veekiht on väga hapnikuvaene.
 Taimestik kattis 1952 viiendiku järvepinnast. Füto- ja zooplankton on rohke ja liigirikas. Viimaste hulgas leidub haruldusi. Põhjaloomastikku oli 1952. a. keskmiselt; on leitud haruldusi. 19. sajandi lõpul oli järv väga vähirikas; vähikatk jõudis siia 1898 ja hiljem vähistik ei taastunud.
 Järve kalastik on liigirikas. Kõige ohtramad on latikas, ahven ja särg; leidub hauge, kohasid, säinaid, linaskeid, kiisku, viidikaid, rünte, hinke, vingerjaid, luukaritsaid, teibe, turbi, jõeforelle, vikerforelle, ojasilmu, lepamaime ja isegi peipsi siigu. Siit on saadud kuni 7 kg raskusi kohasid ja 14 kg raskusi hauge.
 Veelinnustikult on Vagula vaesem kui Tamula järv. Siin pesitsevad tuttpütt, lauk, sinikael, piilpart, rootsiitsitaja ja teised linnud.
 Vagula on Võru elanike armastatud ujumis- ja puhkekoht.
 Kirjandus
 Aare Mäemets. Eesti NSV järved ja nende kaitse. Tln., 1977
 Võru valla järved


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 21.8.2008
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 223/54
 ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS
 N:o 56/2008,
 tehty 25 päivänä huhtikuuta 2008,
 ETA-sopimuksen liitteen XX (Ympäristö) muuttamisesta
 ETA:n SEKAKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Sopimuksen liite XX muutettiin 14 päivänä maaliskuuta 2008 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 35/2008 (1).
 (2)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 280/2004/EY mukaisesta standardoidusta ja suojatusta rekisterijärjestelmästä 21 päivänä joulukuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2216/2004 muuttamisesta 31 päivänä heinäkuuta 2007 annettu komission asetus (EY) N:o 916/2007 (2) olisi otettava osaksi sopimusta.
 (3)
 Järjestelmästä yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanemiseksi 11 päivänä helmikuuta 2004 tehtyä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöstä N:o 280/2004/EY (3) ei ole otettu osaksi sopimusta, eikä päätöksen mukaisia erityisiä raportointivaatimuksia tämän vuoksi sovelleta EFTA-valtioihin,
 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
 1 artikla
 Lisätään sopimuksen liitteessä XX olevaan 21an kohtaan (komission asetus (EY) N:o 2216/2004) seuraava:
 ”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:
 —
 32007 R 0916: komission asetus (EY) N:o 916/2007, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2007 (EUVL L 200, 1.8.2007, s. 5).”
 2 artikla
 Asetuksen (EY) N:o 916/2007 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.
 3 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan 26 päivänä huhtikuuta 2008, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (4).
 4 artikla
 Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.
 Tehty Brysselissä 25 päivänä huhtikuuta 2008.
 ETA:n sekakomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 Alan SEATTER
 (1) EUVL L 182, 10.7.2008, s. 34.
 (2) EUVL L 200, 1.8.2007, s. 5.
 (3) EUVL L 49, 19.2.2004, s. 1.
 (4) Valtiosäännön asettamat vaatimukset on ilmoitettu.


type: other

text:
Ponta, despre votul impotriva lui Leonard Orban: Este o magarie. Asta e mintea celor de la PDLPremierul Victor Ponta a criticat, joi seara, votul de miercuri al Partidului Democrat-Liberal din cadrul Partidului Popular European impotriva ministrului Afacerilor Europene, Leonard Orban, propus pentru un post la Curtea Europeana de Conturi.„Am crezut ca nu ma mai enerveaza nimic in politica pana ieri”, a spus Ponta la Romania TV, adaugand ca votul de miercuri a fost „cea mai mare magarie din politica europeana”.El a amintit de faptul ca Orban a fost ministru al Afacerilor Europene si in guverne ale PDL, subliniind ca a ramas in functie in calitate de tehnocrat.Victor Ponta a amintit de declaratiile eurodeputatului PDL Sebastian Bodu, potrivit caora Leonard Orban nu ar fi fost potrivit pentru postul de la Curtea Europeana de Conturi.”Nu e bun. Daca nu e bun, de ce l-ati numit ministru al Afacerilor Europene in guvernul PDL?” a intrebat retoric Ponta.El a dat si cateva nume ale celor responsabili pentru votul de miercuri: Elena Basescu, Monica Macovei, Sebastian Bodu si Traian Radu Ungureanu.”Nu avem reprezentant in Comisia de Audit, l-am facut de ras pe domnul Orban, unul din tehnocratii Romaniei si am stricat imaginea Romaniei”, a expus premierul efectele votului PPE.Ponta a repetat ca acest gest a fost „o magarie”, adaugand ca „asta e mintea celor de la PDL”.”Au venit special – unii nu sunt membri – pe locurile altor parlamentari PPE, au vorbit cu toti parlamentarii PPE si au spus ca este decizia politica a PDL, i-au convins”, a explicat seful Guvernului, concluzionand ca ministrul „nu merita sa fie umilit din atata prostie”.Anterior, in aceeasi emisiune, Victor Ponta spusese despre PDL ca a devenit un partid foarte slab, practic inexistent. Declaratiile fusesera facute in contextul unui sondaj ce plasa PPDD pe locul al doilea, dupa USL.”PDL este atat de slab... practic, nici nu exista. V-am spus de 6 luni de zile: al doilea partid va fi un partid populist – in acest moment, partidul domnului Dan Diaconescu„, a explicat Ponta, facand o scurta paranteza intr-o discutie despre Oltchim.
 Antonescu: Nu voi vorbi cu Traian Basescu in calitate de presedinte
 Crin Antonescu a obosit sa dezminta o colaborare cu PDL. „Luni in sir a trebuit sa dezmint intentia oricarei aliante PNL cu PDL. Am tot repetat si am dezmintit in fiecare saptamana aceasta informatie”, a declarat liderul liberalilor, marti seara, la Antena 3.Despre relatia cu Traian Basescu, presedintelePNL a precizat ca nu va ezita sa-l salute sau sa dea mana cu seful statului, dar nu-i va recunoaste niciodata calitatea de presedinte.”Probabil, daca ne vom vedea undeva, ne vom saluta, vom da mana, dar cu Traian Basescu in calitate de presedinte, recunoscandu-i aceasta calitate, nu voi vorbi niciodata. La nivelul relatiilor politice eu nu recunosc legimitatea acestui presedinte”, a mai spus Crin Antonescu.
 Antonescu: Lucrurile care au iesit la iveala despre MRU sunt pantagruelice
 „Traian Basescu a avut intr-adevar un sir de succese electorale. Dar in momentul referendumului s-a vazut increderea pe care o mai prezinta domnul Basescu in fata populatiei”, a adaugat liderul liberal.In emisiunea de la Antena 3, unde Crin Antonescu a fost invitat, a intervenit telefonic si Victor Ponta. Acesta a spus ca relatiile dintre partidele AlianteiUSL sunt foarte bune.”Noi suntem legati ca in acel film in care au evadat, dar erau in continuare legati unul de altul. Ori castigam impreuna, ori pierdem impreuna. Daca nu se intampla acest lucru, amandoi vom fi responsabili de un proiect pe care l-am inceput impreuna”, a declarat Victor Ponta.Acesta a declarat ca agitatia celor de la PDL este din cauza faptului ca Guvernul a deschis inca una din ranile pe care ei le foloseau de ani de zile. „Noul Guvern a inceput sa opereze aceste rani de care oamenii s-au folosit ani de zile, asa ca acum cei din PDL nu sunt foarte incantati”, a adaugat premierul.M.M.
 Biroul Permanant Judetean Hunedoara al PDL a desemnat candidatii pe fiecare colegiu pentru alegerile parlamentare din 9 Decembrie 2012. Candidaturile propuse vor fi supuse procedurilor de validare conform statutului PDL, respectiv analiza in Comisia de Etica si aprobare in CCJ.„Practic, din acest moment, PDL Hunedoara are candidatii pregatiti pentru toate colegiile din judet. In alegerile din decembrie, vom veni in fata alegatorilor cu oameni care au ceva de spus, care privesc politica pragmatic, profesionist si pe termen lung. Stim ca orice constructie durabila poate fi realizata doar in baza unor proiecte puse pe hartie de specialisti, de oameni care au demonstrat in practica si nu de unii care folosesc pozitia politica drept o rampa de lansare spre propriile orizonturi, spre propriile interese. Constructiile politicienilor trebuie sa tina cont de nevoile reale ale comunitatilor pe care le reprezinta. In acest cadru am gandit si noi echipa pentru alegerile parlamentare pe care o vom prezenta in fata alegatorilor”, a spus Dorin Gligor, presedintele PDL Hunedoara.Potrivit deciziei BPJ, candidaturile PDL in colegiile judetului Hunedoara vor avea urmatoarea configuratie:
 Colegiul 1: Brad-Valea Muresului: Tiberiu-Mircea BORCA
 Colegiul 2: Orastie- Geoagiu-Simeria: Iosif Veniamin BLAGA
 CCR dezbate revocarea lui Blaga – pierde Antonescu sefia Senatului?
 Magistratii CCR dezbat, miercuri, contestatia PDLprivind revocarea lui Vasile Blaga de la Sefia Senatului.Grupul parlamentar al senatorilor democrat-liberali a depus, la Curtea Constitutionala, o sesizare privind hotararea prin care Vasile Blaga a fost inlocuit de la sefia Senatului de Crin Antonescu.
 PDL ataca la CCR revocarea lui Blaga – ce spune Puterea
 Curtea Constitutionala a decis in sedinta de miercurea trecuta ca hotararile Parlamentului vor putea fi atacate in continuare, admitand astfel o sesizare depusa de PDL referitoare la legea care aproba si modifica ordonanta de urgenta referitoare la competentele CCR.In acest context, noua sesizare a democrat-liberalilor are sanse de a fi acceptata de CCR, iar revocarea lui Blaga de la sefia Senatului sa fie declarata neconstitutionala. In cazul unei astfel de decizii a magistratilor Curtii, Crin Antonescu isi pierde scaunul de presedinte al Senatului.
 PDL ataca la CCR revocarea lui Blaga – Antonescu poate pierde sefia Senatului
 Daca in cazul lui Vasile Blaga PDL cere din nou ajutorul CCR, in ceea ce o priveste pe Roberta Anastase, situatie este diferita.Fosta presedinta a Camerei Deputatilor, Roberta Anastase, are posibilitatea sa isi ceara inapoi postul din care a fost schimbata de majoritatea USL, insa aceasta a precizat recent, pentruZiare.com, ca nu isi doreste asa mult sa revina, intrucat „oricum suntem in fata alegerilor, rezultatul e important”.
 Anastase si-ar putea revendica postul, desi nu-l vrea asa mult
 Ulterior, PDL a anuntat ca nu mai depune contestatie privind revocarea Robertei Anastase de la conducerea Camerei, in schimb democrat-lberalii sunt dispusi „sa mearga pana la capat” in ceea ce priveste solutionarea sesizarii privind sefia Senatului.Tot miercuri, CCR va discuta sesizarea Partidului Democrat Liberal privind hotararea plenului Parlamentului referitoare la componenta actuala a Consiliului de Administratie al Societatii Romane de Televiziune, validata la sfarsitul lunii iunie.Pe 26 iunie, Raluca Turcan, presedintele Comisiei pentru cultura din Camera Deputatilor, anunta ca PDL va ataca la CCR hotararea plenului Parlamentului care urma sa valideze noua componenta a CA al Televiziunii publice, deoarece nu s-au votat si propunerile de membri din partea democrat-liberalilor.
 Se fura clantele de bronz din Parlament: „USL-ul isi face medalii din ele”
 Se fura manerele din bronz masiv de la usile Parlamentului, iar politicienii se acuza intre ei ori arunca vina pe turisti.„Am vrut sa deschid usa si s-a deschis greu fiindca nu era clanta”, reclama deputatul independent Mircia Giurgiu, citat de Pro Tv.Deputatul s-a plans administratorilor ca nu poate deschide usile pentru ca lipsesc manerele. „Se fura!”, i-au sarit in ajutor alti colegi parlamentari.Arhitectul Parlamentului Anca Petrescu a explicat ca manerele sunt facute la comanda, din bronz masiv si ceramica, iar pretul pentru un astfel de manaer ajunge la 800 de lei.”Am impresia ca sunt turisti care isi iau amintiri”, considera deputatul progresist Eugen Nicolicea.”In general sunt cei de la USL care isi doresc foarte mult – ei fiind tot timpul pe locul trei – le trebuie sa-si faca medalii”, glumeste si deputatulPDL Alin Popoviciu.
 Fostul sef al ANAF Sorin Blejnar a fost audiat, miercuri, de procurorii DNA in dosarul in care este cercetat, alaturi de Codrut Marta si Viorel Comanita, pentru ca ar fi sprijinit, din mai 2011 pana in iulie 2012, un grup infractional acuzat de evaziune fiscala de peste 15 milioane de euro. Sorin Blejnar a fost citat la Directia Nationala Anticoruptie (DNA) pentru a fi audiat si pentru ca procurorii sa ii prezinte rezultatele unei expertize financiar-contabile facute in acest caz.La iesirea din sedul DNA, unde a stat aproximativ o ora, Sorin Blejnar a reafirmat ca nu are legatura cu gruparea de evazionisti.Blejnar a vorbit si despre fostul sau sef de cabinet Codrut Marta, cercetat alaturi de el in acest dosar, spunand ca acesta nu fuge de procurori, ci este posibil sa fi fost rapit sau ucis, insa a subliniat ca acest lucru poate fi stabilit doar de anchetatori.El a precizat ca spera sa nu fie adevarate aceste suspiciuni, dar atunci cand disparitia unui om este anchetata de Sectia de urmarire criminalistica, „te gandesti la orice”.”Era in Romania cand a disparut”, a mai spus Blejnar.Procurorii DNA il acuza pe fostul sef al Agentiei Nationale de Administrare Fiscala (ANAF) Sorin Blejnar ca ar fi sprijinit, din mai 2011 pana in iulie 2012, un grup infractional care a initiat un amplu mecanism evazionist, vizand sustragerea de la plata accizelor a unor cantitati de motorina vandute sub denumirea unor produse petroliere inferioare.In acest caz mai sunt cercetati Viorel Comanita – fostul director al Autoritatii Nationale a Vamilor, Dan Secareanu – fostul sef al Serviciului de Informatii si Protectie Interna (SIPI) Constanta, Codrut Marta – fostul sef de cabinet al lui Blejnar, sotii Radu si Dana Nemes, Mihai Gulea, Stefan Puscasu si Ovidiu Ioan Moldovan.In 5 septembrie, procurorii Directiei Nationale Anticoruptie au prelungit cu 30 de zile interdictia de a parasi tara dispusa in cazul lui Sorin Blejnar si al lui Viorel Comanita, masura fiind mentinuta deinstanta.Directia Nationala Anticoruptie a solicitat instituirea sechestrului asiguratoriu asupra mai multor bunuri mobile si imobile apartinand lui Sorin Blejnar, Codrut Marta si Viorel Comanita.
 Stolojan despre Oltchim: Nu doar Ponta a gresit, ci si guvernele anterioare
 Toate guvernele care au acceptat termene fixe pentru privatizarea Oltchim au gresit, spune europarlamentarul PDL Theodor Stolojan.Termene fixe se pun doar in fostele tari socialiste, pentru privatizari cu ciocanul, a declarat Theodor Stolojan la RFI Romania. El eticheteaza acuzatiile premierului Ponta la adresa PDL drept „politicianism ieftin de campanieelectorala”.In opinia lui Theodor Stolojan, „domnul Diaconescu ridica problema proiectului de contract care i-a fost prezentat spre semnare si ca acesta nu este corespunzator. Or din acest moment, domnul Dan Diaconescu are si posibilitatea de a se adresa si in justitie, daca pana la urma Guvernul ramane pe aceeasi pozitie si la sfarsitul termenului prevazut, anuleaza licitatia, rezultatele privatizarii. Deci ne putem astepta ca domnul Diaconescu, in masura in care nu vine pana la sfarsitul acestui termen de zece zile si cu banii, sa continue acest spectacol, din pacate, nefericit pentru credibilitatea Romaniei, a Guvernului si sigur, pentru soarta combinatului Oltchim”.Intrebat cine e de vina pentru problemele privatizarii Oltchim, Theodor Stolojan a mentionat ca „din pacate, nu-i vorba numai de guvernul acesta, ci de toate guvernele care au acceptat ca in negocierile cu organizatiile internationale sa-si prevada termene fixe, 18 septembrie sau stiu eu, 28 septembrie, ca privatizam Oltchimul sau ca privatizam CFR Marfa. Asemenea practici sunt admisibile numai in relatiile cu guvernele care se afla la stramtoare”.
 Fostul prim-ministru de la inceputul anilor ’90 declara ca „trebuie sa tragem invatamintele si in viitor sa evitam asemenea lucruri”. „Un proces de privatizare, mai ales pentru un asemenea obiectiv complex, cum este combinatul Oltchim e un proces care parcurge anumite etape, cu anumite conditii, privind credibilitatea celor care participa la acest proces de privatizare si in general, trebuie sa ne ferim de a ne pune termen 3 ianuarie sau 5 ianuarie sau mai stiu eu cand, ca data fixa de a face privatizarea”, a adaugat democrat-liberalul.Theodor Stolojan crede ca „au gresit toate guvernele care au acceptat termene fixe de privatizare pentru asemenea obiective complexe”. Citeste mai multe despre Stolojan despre Oltchim: Nu doar Cabinetul Ponta a gresit, ci si guvernele anterioare pe RFI Romania.
 Plenul Curtii Constitutionale primeste miercurivizita a doi delegati ai Organizatiei pentru Securitate si Cooperare in Europa (OSCE), au declarat surse din CCR.Subiectul pe care il vor aborda judecatorii CCR la intalnirea cu reprezentantii OSCE este alegerile parlamentare din 9 decembrie, au mai aratat sursele citate.Plenul CCR s-a reunit miercuri sa discute despre contestatia PDL a legii de cooperare intre Parlament si Guvern in domeniul afacerilor europene, act normativ care prevede ca Parlamentul stabileste cine merge la Consiliul European, in cazul in care presedintele si premierul nu se inteleg. Pe rolul Curtii se mai afla si o sesizare de neconstitutionalitate, formulata de presedintele Traian Basescu, cu privire la Legea privind aprobarea OUG nr. 248/2000 pentru modificarea OUG nr. 64/1998 privind acordarea unor facilitati la plata pretului actiunilor si la plata unor obligatii bugetare, in scopul privatizarii S.C. „Petromidia” S.A. Constanta.Judecatorii mai sunt asteptati sa se pronunte si pe contestatia recenta depusa de PDL privind revocarea din functie a presedintelui Senatului, Vasile Blaga. Sesizarea PDL vine pe fondul declararii saptamana trecuta, ca neconstitutionala, a OUG care scoate hotararile Parlamentului de sub controlul Curtii. De altfel, Curtea Constitutionala a respins in iulie, ca fiind „inadmisibila”, o sesizare a PDL privind revocarea lui Blaga, deoarece intrase in vigoare Ordonanta de Urgenta care reducea atributiile Curtii cu privire la hotararile Parlamentului. Democrat-liberalii au contestat la acel moment incalcarea Regulamentului Senatului in procedura de revocare a lui Blaga.
 Ambasadorul SUA: Romanii vor reusi singuri in democratie, nu cu ajutorul politicienilor
 Ambasadorul Statelor Unite ale Americii la Bucuresti, Mark Gitenstein, a declarat ca romanii vor reusi singuri in democratie si nu cu ajutorul politicienilor sau al statului.„Sunt unii care cred ca stau acasa si ma gandesc cum sa ma amestec in treburile interne ale Romaniei. Americanii formeaza asociatii in comunitatea lor. Asa trebuie inteles de ce democratia prospera in America. Acolo unde asociatiile comunitatilor se implicau, acolo democratia functiona”, a spus Gitenstein, potrivit B1 Tv.Diplomatul american a facut declaratiile in cadrul unei intalniri cu reprezentantii societatii civile. Acesta a subliniat ca SUA isi doresc ca societatea civila sa fie implicata in Romania si sa faca singura pasi inainte.In plus, s-a declarat adept al acestui tip de intalniri, unde poate afla „direct de la sursa” problemele cu care se confrunta cetatenii Romaniei, dar si felul in care poate fi rezolvata situatia.Totodata, Asociatia pentru Relatii Comunitare a initiat un mecanism de donatii, cu ocazia evenimentului la care a participat ambasadorul american, prin care se garanteaza confidentialitatea datelor personale, dar si siguranta ca banii donati vor ajunge la cei care vizati de donatori.
 Dan Diaconescu: Sunt un biet ziarist din Caracal care vrea sa salveze Oltchimul
 Dan Diaconescu, presedintele PP-DD, a declarat, miercuri, la sosirea in tara, ca a fost urmarit de Serviciul de Informatii Externe (SIE) si ca nu este decat un ziarist care vrea sa salveze combinatulOltchim. „Am fost in Germania, am fost in Spania, in Franta, in Monaco, astazi in Austria si acum am revenit in tara. Cei la SIE erau la trei metri de noi in toate tarile respective”, a spus Diaconescu. Patronul OTV a castigat licitatia pentru cumpararea pachetului de 54,8 la suta din combinatul chimic Oltchim, iar luni ar fi trebuit sa semneze contractul de vanzare – cumparare si ulterior sa plateasca suma de 203,1 milioane de lei (45 de milioane de euro), pe care a promis-o. Insa Diaconescu a refuzat sa semneze, sustinand ca exista anexe lipsa din contract, iar luni seara a plecat din tara. In timpul calatoriei, cel mai probabil, a incercat sa faca rost de bani. „Eu vreau, cu prietenii mei, sa redeschidem Oltchim. Poate de luni, daca Guvernul o sa accepte conditiile noastre, sa redeschidem. Foarte multi oameni, foarte multe grupuri economice au incredere in noi”, a spus el miercuri. „Toata planeta este interesata sa cumpere Oltchim”, a adaugat Diaconescu.
 Presedintele PP-DD a adaugat, totusi, ca „poporul roman cumpara Oltchim” si va cumpara si Arpechim. De asemenea, el a precizat ca se pregateste pentru licitatiile pentru CFR Marfa si Tarom, precum si pentru Hidroelectrica si Nuclearelectrica. Totusi, Diaconescu nu va sta prea mult in tara, declarand ca urmeaza sa plece, din nou, in cursul serii de miercuri. „Voi pleca din tara in seara aceasta. Veti afla la intoarcere unde am fost. Sper ca vineri ma intorc. Nu ratati intoarcerea mea, ca nu stiti ce pierdeti”, a subliniat el.Potrivit spuselor sale, in cursul zilei de miercuri, va avea mai multe intalniri importante. Acesta va avea o intalnire cu un reprezentant al Ambasadei SUA.
 Privatizarea Oltchim, doar de ochii FMI – Dan Diaconescu, un investitor serios?
 „Sunt un biet ziarist din Caracal care vrea sa salveze Oltchimul”, a conchis Diaconescu.
 Ambasada SUA: DD se va intalni cu un reprezentant al misiunii, nu cu ambasadorul
 Dan Diaconescu se va intalni miercuri cu un reprezentant al Ambasadei SUA, ambasadorul Mark Gittenstein nefiind la sediul misiunii, a precizat Ambasada SUA.Anterior, avocatul lui Dan Diaconescu, Daniel Fenechiu, declarase ca patronul OTV va merge miercuri, de la aeroport, la ambasada SUA. Diaconescu a revenit miercuri in tara, in jurul orei 13:00, cu o cursa de la Viena.Dan Diaconescu a castigat licitatia pentru actiunile detinute de stat la Oltchim, acesta oferind cel mai mare pret, de 203,149 milioane lei. Statul detine 54,8% din actiunile Oltchim.Premierul Victor Ponta a declarat marti ca, in cazul in care Dan Diaconescu nu va putea sa plateasca pretul oferit pentru preluarea actiunilor detinute de stat la Oltchim, atunci privatizarea va fi reluata intr-o perioada de sase luni.
 Vicepresedintele PDL Cristian Boureanuurmeaza sa candideze pentru un nou mandat de deputat intr-un colegiu din Vaslui, acesta nemaidorind sa opteze pentru Arges, in timp ce presedintele PNTCD, Aurelian Pavelescu, va candida in Targoviste, potrivit unor surse din conducerea PDL.Pe de alta parte, recent, fostul ministru de ExterneTeodor Baconschi a declarat ca „sigur” va candida la alegerile parlamentare, doar ca inca nu s-a decis daca va opta pentru un colegiu din Bucuresti, diaspora sau teritoriu. Surse din PDL spun insa ca Teodor Baconschi inclina in acest moment catre colegiul la Senat care cuprinde Europa si Europa de Est. Problema este ca acest colegiu este ocupat in prezent de Viorel Badea, care a revenit la PDL, el anuntand public ca va candida tot aici. Ramane de vazut pe cine va alege partidul pentru acest post ravnit avand in vedere inclusiv ca aceste colegii de diaspora sunt cautate in PDL pentru ca romanii din strainatate sunt anti-USL, acesta fiind de fapt si motivul real pentru care Badea a revenit la PDL, asigurandu-si realegerea.Si presedinta organizatiei de Femei a PDL, Cristina Traila, intentioneaza sa candideze la alegerile din 9 decembrie, nedorind insa sa precizeze exact colegiul in care va candida. Traila a candidat in 2008 intr-un colegiu din Bucuresti, in sectorul 5, dar a pierdut. Fiind intrebata daca va candida, Traila a spus ca da, mentionand ca inca nu sunt stabilite colegiile. „Da. Deocamdata nu sunt stabilite (colegiile – n.red.), oricum noi avem totul la nivel de propunere. Deci nu avem, niciunii dintre noi nu avem stabilita candidatura foarte exact. De principiu raman la mine in colegiu (colegiul 21 – n.red.), dar vom vedea. Nu va pot spune cu siguranta acest lucru atata vreme cat totusi avem niste criterii pe care toata lumea trebuie sa le respecte”, a precizat Cristina Traila.


text:
În domeniul chimiei, o grupă (numită și familie) reprezintă o coloană verticală a tabelului periodic al elementelor. Există 18 grupe în tabelul standard; coloanele blocului-f (situat între grupele 2 și 3) nu sunt numerotate. Elementele unei grupe au proprietăți chimice sau fizice asemănătoare, deoarece majoritatea proprietățIlor chimice sunt determinate de orbitalul atomic.
 Există trei sisteme de numerotare ale grupelor; același număr poate fi asignat diferitelor grupe, în funcție de sistemul folosit. Sistemul modern de numerotare de la "grupa 1" la "grupa 18" a fost recomandată de către International Union of Pure and Applied Chemistry (IUPAC) încă din 1990. Acesta a înlocuit două nomenclaturi vechi și incompatibile, utilizate de Chemical Abstract Service (CAS, utilizat preponderent în Statele Unite) și de IUPAC înainte de 1990 (mult mai utilizat în Europa). Sistemul celor 18 grupe este în general acceptat de comunitatea științifică, insă există divergențe privind apartenența anumitor elemente în cadrul grupelor, cele mai multe discuții privind elementele 1 și 2 (hidrogen și heliu), precum și metalele tranziționale.
 Grupele mai pot fi identificate după elementul superior sau pot avea un nume specific. De exemplu, grupa 16 este numită "grupa oxigenului" și "calcogen". Excepție este "grupa fierului", care face referire la "grupa 8", dar în domeniul chimiei poate să însemne fierul, cobaltul și nichelul, sau un alt set the elemente chimice cu proprietăți similare. În astrofizică și fizică nucleară, această grupă face referire la fier, cobalt, nichel și mangan.
 Generalități
 Fiecare element chimic are asociat un unic număr atomic (Z), care reprezintă numărul de protoni din nucleu. Majoritatea elementelor au un număr diferit de neutroni în atomi diferiți, aceste variante fiind numite izotopi. De exemplu, carbonul are trei izotopi naturali: toți atomii de carbon au șase protoni și majoritatea au șase neutroni, dar 1% au șapte neutroni și un procent foarte mic au opt neutroni. Izotopii nu sunt separați în tabelul periodic: ei sunt mereu grupați, reprezentați împreună, sub același nume. Elementele care nu au niciun izotop stabil, au trecute în tabel masele atomice ale celui mai stabil izotop, iar în acest caz ele sunt scrise între paranteze.
 Denumirea grupelor
 De-a lungul istoriei, grupele au fost reprezentate astfel:
 {| class="wikitable sortable" style="margin: 1em auto 1em auto; text-align:right"
 ! Noul numeIUPAC !! Vechiul numeIUPAC !! Nume în CAS !! Numedupă element || Denumire trivială IUPACrecomandată || Alte denumiri triviale
 |-
 | || || || familia litiului || hidrogenșimetale alcaline* || style="text-align:left" |
 |-
 | || || || familia beriliului || metale alcalino-pământoase* ||
 |-
 | || || || familia scandiului || ||
 |-
 | || || || familia titanului || ||
 |-
 | || || || familia vanadiului|| ||
 |-
 | || || || familia cromului || ||
 |-
 | || || || familia manganului|| ||
 |-
 | || || || familia fierului|| ||
 |-
 | || || || familia cobaltului || ||
 |-
 | || || || familia nichelului || ||
 |-
 | || || || familia cuprului || || style="text-align:center" | metale de monedă
 |-
 | || || || familia zincului || ||
 |-
 | || || || familia borului || || triali de la grecescul tri (trei, III)
 |-
 | || || || familia carbonului || || tetreli de la grecescul tetra (patru, IV)
 |-
 | || || || familia nitrogenului || pnictogen* || penteli de la grecescul penta (cinci, V)
 |-
 | || || || familia oxigenului || calcogen* ||
 |-
 | || || || familia fluorului|| halogen* ||
 |-
 | || || || {{nowrap|familia heliului sau || gaze nobile* ||
 |}
 Alte nume au fost propuse și utilizate fără un consens: "metale volatile" pentru grupa 12; "icosageni" pentru grupa 13; "crystallogens", "adamantogeni", pentru grupa 14 și "aerogeni" pentru grupa 18.
 Sistemul grafic
 Tabelul ce figurează grupele așezate în 18 coloane este forma comună sau standardizată. Totodată, este numit și tabelul periodic lărgit, deoarece forma sa comprimată omite grupurile 3-12 prin plasarea elementelor în grupele principale. Tabelul periodic extins include lantanidele și actinidele, în loc să le separe
 În 1789, Antoine Lavioisier publicase o listă de 33 de elemente chimice grupate în gaze, metale, nemetale și pământuri, iar successorii acestuia au încercat o clasificare mult mai precisă. În 1829, Johann Wolfgang Dobereiner observase numeroase elemente ce puteau fi grupate în triade pe baza proprietăților chimice; litiul, sodiul și potasiul, de exemplu, au fost grupate în triada metalelor moi și reactive. Dobereiner observase de asemenea că dispunerea după greutatea atomică poate justifica faptul că membrul secund al triadei este o medie între greutatea primului și celui de-al treilea membru (conducând astfel la Legea Triadelor). Chimistul german Leopold Gmelin lucrase cu acest sistem și in 1843 identificase zece triade, trei tetreli și un pentel. În 1857, Jean-Baptiste Dumas descria relația dintre diverse grupuri metalice. În 1864, chimistul german Julius Lothar Meyer publicase un tabel ce figura 44 de elemente așezate după valență, indicând faptul că elementele cu proprietăți similare prezintă aceeași valență. Concomitent, chimistul englez William Odling publicase un aranjament de 57 de elemente, bazat pe greutatea atomica și deși tabelul figura anumite nereguli sau goluri, acesta observase caracterul periodic al greutăților atomice între elemente.
 Forma cea mai cunoscută a tabelului periodic, ce include 18 grupe, a fost realizată de chimistul Mendeleev. Dmitri Mendeleev și chimistul german Julius Lothar Meyer și-au publicat independent tabelele periodice în 1869, respectiv 1870, tabelul lui Mendeleev fiind prima versiune publicată.; versiunea lui Meyer era o versiune extinsă a versiunii sale din 1864.. Ambii au construit tabelul în coloane și rânduri pe baza greutății atomice, care se repeteau atunci când caracteristicile elementelor se repetau.
 Recunoașterea tabelului lui Mendeleev a fost posibilă datorită a două decizii de redactare: decizia de a lăsa spații în tabel pentru elemente considerate nedescoperite (ce permitea astfel predicția unor elemente precum galiul și germaniul) și ignorarea ocazională a ordonării după greutăți atomice și permutarea elementelor adiacente, precum telurul și iodul, pentru a putea clasifica mai eficient familiile chimice.. In 1871, Mendeleev publicase o formă a tabelului său, cu grupe de elemente similare aranjate în coloane de la I la VIII, oferind predicții detaliate ale propertietăților elementelor lipsă..
 Dispunerea populară a tabelului periodic este atribuită chimistului american Horace Groves Deming; în 1923 publicase o variantă scurtă (stilul Mendeleev) și medie (18 coloane), iar varianta de 18 coloane va deveni cunoscută prin publicarea în manuale și enciclopedii chimice.
 O variantă de clasare a grupelor a fost realizată în anii 20 de către Henry D. Hubbard, membru al Biroul American de Standardizare; acesta modernizase tabelul periodic al lui Mendeleev în 1924 (numit Graficul Periodic al Atomilor), distribuindu-l în școli și universități. Varianta sa plasează grupele principale în coloană, unele grupuri ocupând două rânduri per perioadă, iar grupul VIIIB (metale tranziționale) sunt plasate lângă gazele nobile. Gazele inerte au fost plasate în coloana 1 (Valența 0) și repetate în coloana 9 (Grupa VIII).
 Forma extinsă a tabelului lui Mendeleev propunea diverse alternative pentru a îmbunătăți clasificarea elementelor, majoritatea dovedindu-se a nu fi fezabile. Cu toate acestea, unele sugestii viabile includ tabelele lui Bohr, Wheeler și Simson.
 Tabelul lui Thomson-Bohr ordonează elementele în grupe conectate prin linii verticale sau oblice, pe baza tabelului lui Julius Thomson.
 O formă extinsă a tabelului este o îmbunătățire a tabelului lui Bohr, precum și cosmetizarea formei originale a lui Mendeleev prin alterarea fiecărei perioade pentru a putea acomoda elementele tranziționale. Acest lucru conduce la 16 grupe.
 Tabelul periodic al lui Simmon propune ordonarea conform ocupării blocurilor s,p,d și f; tabelul conține 32 de coloane, progresând de la stânga la dreapta, prezentând elementele cu orbitările completate în mod successiv. Se face astfel o distincție clară între cele patru blocuri de elemente, actinidele și lantanidele sunt incluse în întregul tabel periodic, iar configurațiile electronice individuale pot fi analizate mai ușor, pentru a distinge orice configurație ale elementelor
 Tabelul lui Gardner (1930) se bazează pe configurația electronică a elementelor, fiind modernizat de Iuder (1943) și ulterior îmbunătățit de Bohr. Tabelul constă în 32 de coloane, elementele fiind clasificate în elemente reprezentative, elemente tranziționale, actinide și lantanide.
 CAS și vechea numerotare IUPAC(A/B)
 Modurile în care grupele tabelului periodic modern sunt clasificate sunt complicate și controversate. Grupele principale (ale elementelor reprezentative) sunt aflate spre extrema stângă și dreaptă ale tabelului periodic. În Statele Unite, aceste grupe erau de regulă numerotate cu cifre romane de la I la VIII, având adăugată litera A uneori pentru a diferenția elementele de metalele tranziționale sau grupele IB-VIIIB ce erau centrate în tabel. Cu toate acestea, în Europa, convenția era diferită, stabilindu-se ca toate grupele să fie etichetate secvențial de la stânga la dreapta ca IA-VIIIA până la cupru, unde numerotarea devenea IB până se ajungea la gazele nobile (considerate a fi VIIIB).
 Ambele sisteme utilizau numerele romane pentru fiecare coloană, simbolizând de asemenea numărul de electroni din ultimul strat. Existența în paralel a acestor două sisteme ducea adesea la confuzii, fapt ce a condus la stabilirea unui sistem omogen de nomenclatură. În 1990, IUPAC a recomandat ca grupele să fie numerotate secvențial de la 1 la 18, de la stânga la dreapta și să renunțe la literele A și B; această propunere a condus la pierderea legăturii dintre numărul de electroni din ultimul strat ai elementelor reprezentative și vechea reprezentare utilizate anterior de SUA și Europa. De exemplu, un atom de oxigen are 6 electroni în ultimul strat, considerându-se ca apartenent al grupei VI (urmat de un A sau B) în sistemul vechi, în timp ce sistemul IUPAC considera elementul ca fiind prezent în grupa 16. Ca rezultat, deși manualele de specialitate prezintă recomandarea IUPAC în cadrul tabelelor periodice, acestea nu o pot respecta atunci când se discută proprietățile elementelor.
 Grupele sunt denumite și ca ''familii'' ale elementului cap de grupă (grupa 18 chemându-se însă mai adesea ''familia neonului''). Pentru grupele care coincid cu serii chimice, se folosește și denumirea respectivă. Diferitele sisteme de numerotare și denumire sunt rezumate în tabelul de mai jos.
 Noua nomenclatură IUPAC a grupelor
 Conform noii reglementării IUPAC adoptate în 1984, grupele au fost numerotate de la 1 la 18. Alte particularități includ:
 elementele grupei I (1), II (2), III (3), IV (14), V(15), VI (16), VII (17) prezintă straturile electronice incomplete. Acestea sunt numite Elemente normale , Elemente reprezentative sau Elemente non-tranziționale.
 elementele grupei IIIB (3), IVB (4), VB (5), VIB (6), VII B(7), VIII (8,9 și 10) sunt cunoscute ca Elemente tranziționaleInorganic Chemistry: Some New Facets, By Ram Charitra Maurya, pagina 563. Acestea prezintă penultimul strat electronic ca fiind incomplet.
 elementele grupei zero (18) prezintă straturi electronice complete, fiind cunoscute drept Gaze nobile''.
 Stabilirea proprietăților
 Tendința stabilirii proprietăților elementelor chimice se poate constata prin compararea elementelor prin deplasarea verticală a grupei, prin deplasarea orizontală de-a lungul unei perioade sau prin compararea elementelor situate diagonal între două grupe și două perioade.
 Grupele I-III sunt metale (cu excepția borului), atomii acestora formează ioni prin cedare de electroni.
 Grupele IV și V prezintă nemetale în partea superioară și metale în partea inferioară.
 Grupele VI și VII sunt preponderent nemetale. Atomii acestor elemente formează ioni prin acceptare de electroni.
 Datorită invelișurilor electronice, atomii aflați la baza unei grupe pot ceda unul sau mai mulți electroni exteriori mai ușor decât elementele din vârf. Acest lucru este observat și în grupele aflate la dreapta tabelului periodic, care reprezintă nemetalele; de exemplu, în grupa V nemetalul azot și fosfor sunt aproape de vârf, însă când se ajunge la bismut la bază, caracterul metalic distinctiv este prezent.
 De-a lungul unei perioade, este observat cum numărul de protoni din nucleii atomilor, precum și numărul de electroni, crește; același model este observat în deplasarea unei grupe, dar diferența semnificativă este că de-a lungul unei perioade un nou strat electronic nu este complet până când nu se ajunge la gazul nobil aflat la finalul perioadei. Drept consecință, elementele ionizează mai greu și tind de asemenea să atragă electroni; astfel, se observă o schimbare de la metalele de la stânga perioadei (ioni pozitivi) la nemetalele de la dreapta perioadei (ioni negativi). . Această schimbare determină o ajustare ale hidrurilor, oxizilor și clorurilor elementelor.
 Proprietățile unei grupe nu sunt imediat evidente, grupa 4 (carbon, siliciu, germaniu, staniu și plumb) fiind un exemplu concret al diversității, pe măsură ce grupa este parcursă vertical. Carbonul, ca și element de vârf, este un nemetal solid care apare în trei forme alotropice (diamant, grafit și fulerene) și formează baza tuturor organismelor vii. Următorul element, siliciul, este un semimetal care poate pune bazele vieții/inteligenței artificiale. Germaniul este un semimetal prevăzut de Mendeleev, descoperit recent și confirmându-i-se proprietățile. Spre finalul grupei, staniul și plumbul au fost metale cunoscute încă din Antichitate. În ciuda acestor diferențe, privind caracterul metal-nemetal, elementele grupei 4 sunt similare în sens chimic, datorită capacității maxime de combinare (valență) cu valoarea 4.
 Diversitatea grupei VII este și mai pronunțată; fluorul și clorul, ce conduc grupa, sunt gaze otrăvitoare. Următorul element, bromul, este unul din singurele două elemente cunoscute ca lichid la temperatura camerei (alături de mercur). Iodul este un solid de culoare violet.
 Grupa gazelor nobile, la momentul descoperirii și izolării acestora, indicau faptul că nu au proprietăți chimice. Acestea nu erau incluse în tabelul periodic timpuriu, nefiind studiate și anticipate. În momentul descoperirii lor, existența acestor elemente a condus la o provocare a sistemului periodic, stabilindu-se includerea unei noi grupe numerotată VIII sau grupa 18 în sistemul IUPAC.
 Un alt bloc de elemente, lantanidele și actinidele, sunt prezentate de regulă ca fiind elemente separate de tabelul general. Cu toate acestea, este doar o manieră de ilustrare ale acestor elemente; similar cu blocul metalelor tranziționale inserat în tabel, este posibil același procedeu. Acest lucru însă ar conduce la o dificultate de prezentare.
 Note
 Referințe
 Vezi și
 Perioadă (tabelul periodic al elementelor)
 Bibliografie
 Legături externe
 International Union of Pure and Applied Chemistry (IUPAC)
 Chemical Abstracts Service (CAS)
 Video about a 1930s Hubbard Periodic table found in the University of Rio de Janeiro, Brazil showing discredited elements 87Virginium, 61Illinium, 85Alabamine and 43Masurium.
 New notations in the periodic table, Pure and Applied Chemistry, Vol. 60, Nr. 3, 1988, pp. 431-436.
 Nomenclature of Inorganic Chemistry, IUPAC recommendations 2005 (Red Book).
 Tabelul periodic al elementelor