text:
 12.11.2015
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 295/21
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) 2015/2017 VAN DE COMMISSIE
 van 11 november 2015
 tot vaststelling van technische uitvoeringsnormen met betrekking tot de aangepaste factoren ter berekening van het kapitaalvereiste voor het valutarisico voor aan de euro gekoppelde valuta's in overeenstemming met Richtlijn 2009/138/EG van het Europees Parlement en de Raad
 (Voor de EER relevante tekst)
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Richtlijn 2009/138/EG van het Europees Parlement en de Raad van 25 november 2009 betreffende de toegang tot en uitoefening van het verzekerings- en het herverzekeringsbedrijf (Solvabiliteit II) (1), en met name artikel 109 bis, lid 2, onder c),
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 In de bij deze verordening vastgestelde aanpassingen wordt rekening gehouden met de gedetailleerde criteria van artikel 188, lid 5, van Gedelegeerde Verordening (EU) 2015/35 van de Commissie (2).
 (2)
 Om te zorgen voor een consistente behandeling van aan de euro gekoppelde valuta's bij de berekening van het kapitaalvereiste voor het valutarisico, dient in aangepaste factoren te worden voorzien voor het valutarisico dat verband houdt met de wisselkoersen tussen de euro en aan de euro gekoppelde valuta's, alsook met de wisselkoersen tussen twee aan de euro gekoppelde valuta's.
 (3)
 Deze verordening is gebaseerd op de ontwerpen van technische uitvoeringsnormen die de Europese Autoriteit voor verzekeringen en bedrijfspensioenen bij de Commissie heeft ingediend.
 (4)
 De Europese Autoriteit voor verzekeringen en bedrijfspensioenen heeft open publieksraadplegingen gehouden over de ontwerpen van technische uitvoeringsnormen waarop deze verordening is gebaseerd, de potentiële desbetreffende kosten en baten geanalyseerd en het advies van de overeenkomstig artikel 37 van Verordening (EU) nr. 1094/2010 van het Europees Parlement en de Raad (3) opgerichte Stakeholdergroep verzekeringen en herverzekeringen ingewonnen,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 Aangepaste factoren voor het valutarisico wanneer de euro de lokale of buitenlandse valuta is
 Indien de euro de lokale of buitenlandse valuta is, wordt de 25 %-factor met het oog op de toepassing van artikel 188, leden 3 en 4, van Gedelegeerde Verordening (EU) 2015/35 vervangen door:
 a)
 0,39 % indien de andere valuta de Deense kroon (DKK) is;
 b)
 1,81 % indien de andere valuta de lev (BGN) is;
 c)
 2,18 % indien de andere valuta de West-Afrikaanse CFA-frank (BCEAO) (XOF) is;
 d)
 1,96 % indien de andere valuta de Centraal-Afrikaanse CFA-frank (BEAC) (XAF) is;
 e)
 2,00 % indien de andere valuta de Comorenfrank (KMF) is.
 Artikel 2
 Aangepaste factoren voor het valutarisico wanneer de lokale en buitenlandse valuta aan de euro zijn gekoppeld
 De 25 %-factor wordt met het oog op de toepassing van artikel 188, leden 3 en 4, van Gedelegeerde Verordening (EU) 2015/35 vervangen door:
 a)
 2,24 % indien de twee valuta's de DKK en de BGN zijn;
 b)
 2,62 % indien de twee valuta's de DKK en de XOF zijn;
 c)
 2,40 % indien de twee valuta's de DKK en de XAF zijn;
 d)
 2,44 % indien de twee valuta's de DKK en de KMF zijn;
 e)
 4,06 % indien de twee valuta's de BGN en de XOF zijn;
 f)
 3,85 % indien de twee valuta's de BGN en de XAF zijn;
 g)
 3,89 % indien de twee valuta's de BGN en de KMF zijn;
 h)
 4,23 % indien de twee valuta's de XOF en de XAF zijn;
 i)
 4,27 % indien de twee valuta's de XOF en de KMF zijn;
 j)
 4,04 % indien de twee valuta's de XAF en de KMF zijn;
 Artikel 3
 Inwerkingtreding
 Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 11 november 2015.
 Voor de Commissie
 De voorzitter
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) PB L 335 van 17.12.2009, blz. 1.
 (2) Gedelegeerde Verordening (EU) 2015/35 van de Commissie van 10 oktober 2014 tot aanvulling van Richtlijn 2009/138/EG van het Europees Parlement en de Raad betreffende de toegang tot en uitoefening van het verzekerings- en het herverzekeringsbedrijf (Solvabiliteit II) (PB L 12 van 17.1.2015, blz. 1).
 (3) Verordening (EU) nr. 1094/2010 van het Europees Parlement en de Raad van 24 november 2010 tot oprichting van een Europese toezichthoudende autoriteit (Europese Autoriteit voor verzekeringen en bedrijfspensioenen), tot wijziging van Besluit nr. 716/2009/EG en tot intrekking van Besluit 2009/79/EG van de Commissie (PB L 331 van 15.12.2010, blz. 48).


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 21995D0921(01)
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-Udvalg nr. 24/95 af 19. maj 1995 om ændring af bilag IX (finansielle tjenesteydelser) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 224 af 21/09/1995 s. 0034 - 0035
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG Nr. 24/95 af 19. maj 1995 om ændring af bilag IX (finansielle tjenesteydelser) til EØS-aftalen DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:Bilag IX til aftalen blev sidst ændret ved afgørelse nr. 19/94 truffet af Det Blandede EØS-Udvalg (1);Kommissionens beslutning 93/43/EØF af 21. december 1992 om anvendelse af Rådets direktiv 72/166/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ansvarsforsikring for motorkøretøjer og kontrollen med forsikringspligtens overholdelse (2) bør indarbejdes i aftalen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1 I bilag IX til aftalen tilføjes følgende led under punkt 8 (Rådets direktiv 72/166/EØF):»- 393 D 0043: Kommissionens beslutning 93/43/EØF af 21. december 1992 (EFT nr. L 16 af 25. 1. 1993, s. 51).«Artikel 2 Teksterne til beslutning 93/43/EØF på islandsk og norsk, som er knyttet til de respektive sproglige udgaver af denne afgørelse, er autentiske.Artikel 3 Denne afgørelse træder i kraft den 1. juni 1995, forudsat at Det Blandede EØS-Udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1.Artikel 4 Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 19. maj 1995.På Det Blandede EØS-Udvalgs vegneP. BENAVIDESFormand(1) EFT nr. L 325 af 17. 12. 1994, s. 71.(2) EFT nr. L 16 af 25. 1. 1993, s. 51.


text:
 11/Sv. 98
 HR
 Službeni list Europske unije
 79
 22004D0069
 L 349/23
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 69/2004
 od 8. lipnja 2004.
 o izmjeni Dodatka I. (Veterinarska i fitosanitarna pitanja) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je izmijenjen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Dodatak I. Sporazumu izmijenjen je Sporazumom o sudjelovanju Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Mađarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike u Europskom gospodarskom prostoru, potpisanom 14. listopada 2003. u Luxembourgu (1).
 (2)
 Odluka Komisije 2004/205/EZ od 1. ožujka 2004. o utvrđivanju prijelazne mjere za trgovinu unutar Zajednice sjemenom, jajnim stanicama i zamecima goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara dobivenih u Češkoj, Estoniji, Cipru, Latviji, Litvi, Mađarskoj, Malti, Poljskoj, Sloveniji i Slovačkoj (2) treba se unijeti u Sporazum,
 (3)
 Ova Odluka se ne primjenjuje na Island i Lihtenštajn,
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 Iza točke 68. (Odluka Komisije 2002/878/EZ) u dijelu 4.2. poglavlja I. Dodatka I. Sporazumu umeće se sljedeća točka:
 „69.
 32004 D 0205: Odluka Komisije 2004/205/EZ od 1. ožujka 2004. o utvrđivanju prijelazne mjere za trgovinu unutar Zajednice sjemenom, jajnim stanicama i zamecima goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara dobivenih u Češkoj, Estoniji, Cipru, Latviji, Litvi, Mađarskoj, Malti, Poljskoj, Sloveniji i Slovačkoj (SL L 65, 3.3.2004., str. 23.).”
 Članak 2.
 Vjerodostojnim se smatra tekst Odluke 2004/205/EZ na islandskom i norveškom jeziku koji će se objaviti u posebnom Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 9. lipnja 2004., pod uvjetom da je Zajednički odbor EGP-a (3) primio sve obavijesti u skladu s člankom 103. stavkom 1. Sporazuma.
 Članak 4.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu 8. lipnja 2004.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 S. GILLESPIE
 (1) SL L 130, 29.4.2004., str. 3.
 (2) SL L 65, 3.3.2004., str. 23.
 (3) Ustavni zahtjevi nisu navedeni.


type: caselaw

text:
 13.2.2017
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 46/28
 Tožba, vložena 28. decembra 2016 – Winkler/Komisija
 (Zadeva T-916/16)
 (2017/C 046/33)
 Jezik postopka: nemščina
 Stranki
 Tožeča stranka: Bernd Winkler (Grange, Irska) (zastopnik: A. Kässens, odvetnica)
 Tožena stranka: Evropska komisija
 Predloga
 Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:
 —
 razveljavi odločbo o pritožbi tožene stranke z dne 30. septembra 2016, toženi stranki pa odredi, naj sprejme odločbo o izračunu kapitalske vrednosti ob registraciji zahteve tožeče stranke dne 14. septembra 2011;
 —
 podredno, toženi stranki naloži plačilo odškodnine v višini 19 920,39 EUR, izplačljive na pokojninski račun tožeče stranke.
 Tožbeni razlogi in bistvene trditve
 Tožeča stranka v utemeljitev tožbe navaja tri tožbene razloge.
 1.
 Prvi tožbeni razlog: kršitev načel razumnega roka, pravne varnosti in poštenega sojenja ter kršitev zahteve po objavi in posvetovanju
 Tožeča stranka trdi, da je tožena stranka kršila vsa načela ustreznosti upravnega postopka s tem, ko je zavlačevala z obravnavo njenega zahtevka. Tožeča stranka pred izdajo odločbe prav tako ni bila zaslišana.
 2.
 Drugi tožbeni razlog: kršitev načela enakega obravnavanja, prepovedi diskriminacije in sorazmernosti
 Tožeča stranka z drugim tožbenim razlogom trdi, da so bili primerljivi zahtevki drugih kolegov, ki niso starejši od nje, obdelani bistveno hitreje, pri čemer ne obstaja noben stvarni razlog, ki bi utemeljeval to neenako obravnavanje.
 3.
 Tretji tožbeni razlog: kršitev utemeljenih pričakovanj
 Tožeča stranka nazadnje graja odštetje obresti od njene izračunane kapitalske vrednosti, za obdobje med vložitvijo njenega zahtevka in dokončnega prenosa kapitalskega zneska, na kar tožeča stranka pred tem ni bila opozorjena.


type: other

text:
sportiški 2013 | Elektriniai dviračiai ir paspirtukai
 Pagrindinis » Elektriniai dviračiai » _archyvas ( nėra prekyboje) » sportiški 2013
 Endeavour BS10 2013
 Bosch sutinka Kalkhoff. Du Vokietijos milžinai įdėjo bendras pastangas ir sukūrė dviratį, kuriam sunku atsispirti. Šiemet jis dar tobulesnis. Ateities klasika. Adrenalino pojūtis. Ekstremaliai geros savybės: puikiai pritaikytas dideliems greičiams, o kalnus įveikia ypač lengvai. Variklis padeda iki pasiekiamas 45km/h greitis. Amortizuojanti šakė leidžia prisitaikyti prie įvairių važiavimo sąlygų, o su Bosch 400 wh baterija, lengvai įveikiamas net iki 135km atstumas vienu baterijos pakrovimu. LCD ekranas su USB įvestimi. SPORTIŠKAS ELEKTRINIS DVIRATIS – sportiškiems ir ambicingiems. Tiems, kurie naudoja dviratį pakankamai dažnai ir nori aukščiausios ...
 Eur 10,399.00
 Pro Connect B9 2013
 Manevringas ir vikrus elektrinis dviratis, su kurio mėgausitės sportišku važiavimu ir galia. Bosch 36V / 250W variklis bei Shimano Deore pavarų sistema- puikus derinys, užtikrinantis lengvą ir stabilų važiavimą bet kokiu keliu. Kas dar? Didelis LCD monitorius patikimai informuos Jus apie nuvažiuotą distanciją, greitį ir baterijos lygį, o kompaktiška ir nesunki Ličio jonų baterija leis įveikti solidų atstumą vienu įkrovimu. Patikimi Magura HS11 Pure QR stabdžiai. SPORTIŠKAS ELEKTRINIS DVIRATIS – sportiškiems ir ambicingiems. Tiems, kurie naudoja dviratį pakankamai dažnai ir nori aukščiausios klasės patikimo dviračio. Mėgstantiems veržlumą ir ...
 Pro Connect B8 2013
 Kaip ir brolis Pro Connect B9, šis dviratis pasižymi vikrumu, manevringumu ir sportišku važiavimu. Bosch Center LCD ekranas su operacijų valdymu, Bosch 36V / 250W variklis, Verso III Magnesium patikima šakė ir visi kiti kokybiški komponentai užtikrina saugų ir efektingą važiavimą. ...
 Pro Connect i10 2013
 Tai dviratis su kuriuo tikrai pajusi sportiško važiavimo elektriniu dviračiu malonumą. Impulse Pedelec 36V / 250W variklis bei Shimano XT, Shimano Deore pavarų sistema užtikrins puikų ir sklandų pagreitį mažomis Jūsų pastangomis. O Avid Elixir diskiniai stabdžiai padės idealiai sustoti, kai to labiausiai reikės. Tamsoje važiuosi saugiai dėl dviratyje sumontuotų B&M šviesų. Amortizuojanti šakė Verso III Magnesium leis jaustis komfortiškai. SPORTIŠKAS ELEKTRINIS DVIRATIS – sportiškiems ir ambicingiems. Tiems, kurie naudoja dviratį pakankamai dažnai ir nori aukščiausios klasės patikimo dviračio. Mėgstantiems veržlumą ir greitį. Dviratis, ...
 Pro Connect i27 2013
 Sportiškas, puikiai sukomplektuotas dviratis, turintis 27 pavarų SRAM Dual Drive mechanizmą, LCD displėjų su pateikiama svarbia informacija dviratininkui, Magura HS11 Pure QR stabdžius ir B&M lempas su šviesos jutikliu ir parkingo šviesomis. Smagus sportiškas dviratis. Sportiškiems ir ambicingiems. Tiems, kurie naudoja dviratį pakankamai dažnai ir nori aukščiausios klasės patikimo dviračio. Mėgstantiems veržlumą ir greitį. Dviratis, užtikrinantis ypatingą jausmą- ir nesvarbu, kur važiuoji. Sportiškos pavaros, aukščiausios klasės stabdžiai, galingas variklis užtikrina puikų važiavimą net ilgose kelionėse. Mėgaukis. ...
 Eur 9,699.00
 Pro Connect X27 2013
 Naujas dinamiškas "Made in Germany" dviratis. Pro Connect X27 - užkelia sportiškų elektrinių dviračių kartelę labai aukštai. Įmontuotas Xion galinio rato variklis, užtikrina tikrą važiavimo malonumą - tiek kylant į kalną, tiek važiuojant lygiu keliu. Intuityviai ir ergonomiškai suprojektuotas ekranas su daugybe funkcijų, kuriame informaciją lengva skaityti bet kokiu oru. Automatinis nuokalnės asistentas užtikrina energijos taupymą (energijos atkūrimo funkcija). Nauja sukimo momento matavimo sistema leidžia patogiai naudoti dviračio priekabėlę. Pukiai atrodantis sportiškas dviratis. Pirmyn! ...
 Pro Connect X24 2013
 Kaip ir Pro Connect X27 - šis dviratis labai dinamiškas ir sportiškas. Čia sumontuota 24 pavarų Shimano Deore sistema. Xion galinio rato variklis, užtikrina tikrą važiavimo malonumą - tiek kylant į kalną, tiek važiuojant lygiu keliu. Intuityviai ir ergonomiškai suprojektuotas ekranas su daugybe funkcijų, kuriame informaciją lengva skaityti bet kokiu oru. Automatinis nuokalnės asistentas užtikrina energijos taupymą (energijos atkūrimo funkcija). Nauja sukimo momento matavimo sistema leidžia patogiai naudoti dviračio priekabėlę. Pukiai atrodantis sportiškas dviratis. ...
 © 2013 Elektriniai dviračiai ir paspirtukai All rights reserved. Visos teisės saugomos.Все права защищены.


text:
 13.11.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 328/3
 PROTOKOL
 om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Guinea-Bissau
 Artikel 1
 Gyldighedsperiode og fiskerimuligheder
 1. Fiskerimulighederne for Den Europæiske Unions fartøjer i henhold til fiskeripartnerskabsaftalens artikel 5 fastsættes således for en periode på 3 år:
 —
 krebsdyr og demersale arter:
 a)
 frysetrawlere til rejefiskeri: 3 700 BRT om året
 b)
 frysetrawlere til fiskeri efter fisk og blæksprutte: 3 500 BRT om året
 —
 stærkt vandrende arter (arter opført i bilag 1 til De Forenede Nationers havretskonvention af 1982):
 a)
 notfartøjer med fryseanlæg til tunfiskeri og langlinefartøjer: 28 fartøjer
 b)
 stangfartøjer til tunfiskeri: 12 fartøjer.
 2. Stk. 1 anvendes, jf. dog denne protokols artikel 7 og 9.
 Artikel 2
 Finansiel modydelse — Betalingsbetingelser
 1. Den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalens artikel 7, fastsættes for perioden nævnt i artikel 1 i protokollen til 9 200 000 EUR om året.
 2. Den finansielle modydelse består af:
 a)
 et årligt beløb på 6 200 000 EUR for adgang til fiskeressourcerne i Guinea-Bissaus eksklusive økonomiske zone, og
 b)
 et specifikt beløb på 3 000 000 EUR om året til støtte for Guinea-Bissaus sektorpolitik for fiskeri.
 3. Stk. 1 anvendes, jf. dog denne protokols artikel 7, 9, 14, 15 og 17.
 4. Den finansielle modydelse i henhold til stk. 2, litra a) og b), i denne artikel betales senest 30 dage efter protokollens ikrafttræden for det første år og senest på årsdagen for protokollens ikrafttræden i de følgende år.
 5. Guinea-Bissaus myndigheder har enekompetence med hensyn til anvendelsen af den finansielle modydelse, der er omhandlet i stk. 2, litra a).
 6. De i denne artikel omhandlede betalinger indbetales på en særlig konto, som statskassen har oprettet i Guinea-Bissaus nationalbank, idet ministeriet med ansvar for fiskeri hvert år meddeler de nødvendige bankoplysninger.
 Artikel 3
 Fremme af ansvarligt og bæredygtigt fiskeri i Guinea-Bissaus farvande
 1. Parterne aftaler i Den Blandede Komité, jf. fiskeripartnerskabsaftalens artikel 10, senest tre måneder efter denne protokols ikrafttræden et flerårigt sektorprogram og gennemførelsesbestemmelser hertil, herunder bl.a.:
 a)
 de årlige og flerårige retningslinjer for, hvordan den i artikel 2, stk. 2, litra b), omhandlede modydelse skal anvendes
 b)
 de årlige og flerårige mål, der skal nås for med tiden at skabe et bæredygtigt og ansvarligt fiskeri under hensyntagen til prioriteringen i Guinea-Bissaus nationale fiskeripolitik eller andre politikker, der har forbindelse med eller indvirkning på etableringen af et ansvarligt og bæredygtigt fiskeri
 c)
 de nødvendige kriterier og procedurer for årlig evaluering af resultaterne.
 2. Enhver foreslået ændring af det flerårige sektorprogram skal godkendes af parterne i Den Blandede Komité.
 3. Den Blandede Komité har ansvaret for at følge gennemførelsen af det flerårige sektorprogram. Hvis det er nødvendigt, viderefører de to parter opfølgningen efter udløbet af denne protokol, indtil den specifikke finansielle modydelse, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra b), er fuldstændig anvendt.
 Artikel 4
 Videnskabeligt samarbejde om ansvarligt fiskeri
 1. De to parter forpligter sig til at fremme ansvarligt fiskeri i Guinea-Bissaus fiskerizone efter princippet om ikke-diskrimination af de forskellige flåder, der opererer i disse farvande, og principperne for en bæredygtig forvaltning af fiskeressourcerne og de marine økosystemer.
 2. I den periode, der er omfattet af denne protokol, samarbejder Den Europæiske Union og Guinea-Bissau om at følge udviklingen i ressourcernes og fiskeriets tilstand i Guinea-Bissaus eksklusive økonomiske zone.
 3. De to parter forpligter sig til at fremme overholdelsen af henstillingerne fra Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) og Komitéen for Fiskeriet i det Østlige Centrale Atlanterhav (CECAF) og styrke samarbejdet på subregionalt niveau vedrørende en ansvarlig fiskeriforvaltning, især inden for rammerne af Den Subregionale Fiskerikommission (CSRP).
 4. De to parter holder samråd i Den Blandede Komité for i givet fald og efter fælles overenskomst at vedtage nye foranstaltninger til at sikre en bæredygtig forvaltning af fiskeressourcerne.
 Artikel 5
 Den Fælles Videnskabelige Komité
 1. Den Fælles Videnskabelige Komité er sammensat af videnskabsfolk, hvoraf hver af de to parter udpeger lige mange. Hvis parterne beslutter det, kan deltagelsen i Den Fælles Videnskabelige Komité også omfatte observatører, herunder navnlig repræsentanter fra regionale fiskeriforvaltningsorganisationer som f.eks. CECAF.
 2. Den Fælles Videnskabelige Komité mødes mindst én gang om året i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, i fiskeripartnerskabsaftalen. Møderne afholdes i princippet skiftevis i Guinea-Bissau og i Den Europæiske Union. Efter anmodning fra en af parterne kan der ligeledes indkaldes til andre møder. Formandskabet for møderne udøves skiftevis af de to parter.
 3. Den Fælles Videnskabelige Komités opgaver omfatter bl.a. følgende aktiviteter:
 a)
 at indsamle data vedrørende den fiskeriindsats og de fangster, der foretages af nationale og udenlandske flåder, som fisker i Guinea-Bissaus eksklusive økonomiske zone efter de arter, der er omfattet af denne protokol
 b)
 at foreslå, følge eller analysere de årlige undersøgelsestogter og dermed bidrage til evalueringen af bestandene og gøre det muligt at fastlægge de fiskeri- og udnyttelsesmuligheder, der vil sikre bevarelsen af ressourcerne og deres økosystemer
 c)
 på grundlag heraf at udarbejde en årlig videnskabelig rapport om det fiskeri, der er omfattet af denne aftale
 d)
 på eget initiativ eller til efterkommelse af en anmodning fra Den Blandede Komité eller en af parterne at afgive enhver form for videnskabelig udtalelse om de forvaltningsforanstaltninger, der skønnes nødvendig for at sikre en bæredygtig udnyttelse af de bestande og det fiskeri, der er omfattet af denne protokol.
 Artikel 6
 Lukning af et fiskeri fra Guinea-Bissaus side
 1. Hvis Guinea-Bissau på grundlag af en udtalelse fra Den Fælles Videnskabelige Komité beslutter at lukke et fiskeri for at bevare ressourcer, mødes Den Blandede Komité for at analysere grundlaget for den pågældende beslutning, vurdere lukningens virkninger for EU-fartøjernes fiskeri inden for rammerne af denne aftale og træffe afgørelse om eventuelle korrigerende foranstaltninger.
 2. I de tilfælde, der er omhandlet i stk. 1, aftales der i Den Blandede Komité en proportionel nedsættelse af den i aftalen omhandlede finansielle modydelse, som EU skal betale, og i givet fald en kompensation til rederne.
 3. Enhver lukning af et fiskeri, som besluttes af Guinea-Bissau på grundlag af en videnskabelig udtalelse, anvendes uden forskelsbehandling på alle de fartøjer, der er berørt af dette fiskeri, også nationale fartøjer og fartøjer, der fører et tredjelands flag.
 Artikel 7
 Tilpasning af fiskerimuligheder efter fælles overenskomst
 De i artikel 1 omhandlede fiskerimuligheder kan justeres efter fælles overenskomst i Den Blandede Komité på grundlag af en henstilling fra Den Fælles Videnskabelige Komité. I så tilfælde skal den finansielle modydelse, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a), tilpasses forholdsmæssigt og pro rata temporis, og der foretages de nødvendige ændringer i denne protokol og bilaget hertil.
 Artikel 8
 Forsøgsfiskeri
 1. Formålet med forsøgsfiskeri er at afprøve den tekniske gennemførlighed og økonomiske rentabilitet af nye former for fiskeri.
 2. Europa-Kommissionen meddeler Guinea-Bissaus myndigheder anmodningerne om licenser til forsøgsfiskeri på grundlag af et teknisk dossier med angivelse af:
 —
 fartøjets tekniske specifikationer
 —
 skibsofficerernes fagkundskaber om det pågældende fiskeri
 —
 forslag til tekniske parametre for forsøgstogtet (varighed, redskab, udforskningsområde osv.).
 3. Forsøgsfiskeritogter har en maksimal varighed på seks måneder. De er underlagt betalingen af et gebyr, der er fastsat af Guinea-Bissau.
 4. Der skal være en videnskabelig observatør fra flagstaten og en observatør udvalgt af Guinea-Bissau om bord under hele togtets varighed.
 5. De fangster, der er tilladt for forsøgsfiskeritogtet, fastsættes af Guinea-Bissaus myndigheder. De fangster, der falder inden for rammerne af og tages under forsøgstogtet, forbliver rederens ejendom. Fisk, som ikke har den forskriftsmæssige størrelse eller som i henhold til Guinea-Bissaus gældende lovgivning ikke må fanges, må ikke opbevares om bord eller markedsføres.
 6. De udførlige resultater af togtet meddeles Den Blandede Komité og Den Fælles Videnskabelige Komité med henblik på analyse.
 Artikel 9
 Nye fiskerimuligheder
 Hvis EU-fiskerfartøjer har interesse i fiskeri, der ikke er omhandlet i artikel 1 i denne protokol, rådfører parterne sig med Den Fælles Videnskabelige Komité. Parterne aftaler, hvilke betingelser der skal gælde for disse nye fiskerimuligheder, og ændrer denne protokollen og bilag hertil.
 Artikel 10
 EU-aktørers økonomiske integration i Guinea-Bissaus fiskerisektor
 1. De to parter forpligter sig til at fremme de europæiske aktørers økonomiske integration i alle grene af fiskerisektoren i Guinea-Bissau, herunder især befragtning af EU-fartøjer eller oprettelse af fællesforetagender.
 2. De to parter samarbejder om at bevidstgøre EU's private operatører om handels- og industrimæssige muligheder, navnlig inden for direkte investeringer, i hele fiskerisektoren i Guinea-Bissau.
 3. Inden for rammerne af samme mål kan Guinea-Bissau yde incitamenter til de operatører, der forpligter sig til at foretage sådanne investeringer.
 4. Parterne er enige om inden udgangen af 2012 at skabe en refleksionsgruppe, som de økonomiske operatører vil blive indbudt til at deltage i, for at identificere hindringer for investeringer i fiskerisektoren og foranstaltninger til afhjælpning deraf. Gruppen skal søge at foreslå, hvilke former for finansiering der er mulighed for til at gennemføre de identificerede tiltag.
 Artikel 11
 Datamatisering af handelen
 1. Guinea-Bissau og EU forpligter sig til hurtigst muligt at indføre de nødvendige datasystemer for elektronisk udveksling af alle oplysninger og dokumenter i forbindelse med aftalens gennemførelse.
 2. Den elektroniske udgave af et dokument vil under alle omstændigheder være sidestillet med papirudgaven.
 3. Guinea-Bissau og EU underretter straks hinanden om enhver funktionsfejl i edb-systemer. Oplysninger og dokumenter i forbindelse med aftalens gennemførelse erstattes så automatisk af papirudgaver efter de nærmere bestemmelser i bilaget.
 Artikel 12
 Databeskyttelse
 Guinea-Bissau forpligter sig til altid at behandle alle persondata om EU-fartøjer og deres fiskeri, der indsamles som led i aftalen, med omhu og i overensstemmelse med principperne om fortrolighed og databeskyttelse.
 Artikel 13
 Gældende national lovgivning
 1. Den Europæiske Unions fiskerfartøjers fisker i Guinea-Bissaus farvande efter gældende lovgivning i Guinea-Bissau, medmindre andet er bestemt i fiskeripartnerskabsaftalen, i denne protokol og i bilaget og tillæggene dertil.
 2. Guinea-Bissaus myndigheder underretter Europa-Kommissionen om enhver lovændring eller ny lovgivning, som berører fiskerisektoren.
 Artikel 14
 Suspension og revision af den finansielle modydelse
 1. Den finansielle modydelse, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a) og b), kan revideres eller suspenderes efter samråd i Den Blandede Komité, hvis en eller flere af følgende betingelser er opfyldt:
 a)
 der er indtrådt usædvanlige hændelser, bortset fra naturfænomener, der gør det umuligt at fiske i Guinea-Bissaus eksklusive økonomiske zone
 b)
 de politiske retningslinjer, som ligger til grund for indgåelsen af denne protokol, er blevet ændret på væsentlige punkter, og en af parterne anmoder om, at bestemmelserne i protokollen tages op til revision med henblik på eventuel ændring
 c)
 Den Europæiske Union konstaterer, at menneskerettighederne og de demokratiske principper er blevet overtrådt på væsentlige og grundlæggende punkter i Guinea-Bissau, jf. Cotonou-aftalens artikel 9.
 2. Den Europæiske Union forbeholder sig ret til helt eller delvis at revidere eller suspendere den særlige finansielle modydelse omhandlet i protokollens artikel 2, stk. 2, litra b):
 a)
 hvis en evaluering foretaget af Den Blandede Komité viser, at resultaterne ikke er i tråd med programmeringen, og/eller
 b)
 hvis denne finansielle modydelse ikke udnyttes til formålet.
 3. Betalingen af den finansielle modydelse genoptages efter samråd og overenskomst mellem parterne, så snart den situation, der gik forud for begivenhederne omhandlet i stk. 1, er bragt i orden, og/eller når resultaterne af den finansielle gennemførelse omhandlet i stk. 2 berettiger det. Betalingen af den særlige finansielle modydelse, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra b), kan dog ikke finde sted efter en periode på 6 måneder efter protokollens udløb.
 4. Fiskeritilladelser til EU-fartøjer kan suspenderes sammen med betalingen af den finansielle modydelse, jf. artikel 2, stk. 2, litra a). I tilfælde af genoptagelse forlænges disse fiskeritilladelser med en periode svarende til den periode, hvor fiskeriet har været indstillet.
 Artikel 15
 Suspension af protokollens gennemførelse
 1. Gennemførelsen af denne protokol kan suspenderes på en af parternes initiativ efter samråd i Den Blandede Komité, hvis en eller flere af følgende betingelser er opfyldt:
 a)
 der er indtrådt usædvanlige hændelser, bortset fra naturfænomener, der gør det umuligt at fiske i Guinea-Bissaus eksklusive økonomiske zone
 b)
 de politiske retningslinjer, som ligger til grund for indgåelsen af denne protokol, er blevet ændret på væsentlige punkter, og en af parterne anmoder om, at bestemmelserne i protokollen tages op til revision med henblik på eventuel ændring
 c)
 en af parterne konstaterer, at menneskerettighederne og de demokratiske principper er blevet overtrådt på væsentlige og grundlæggende punkter i Guinea-Bissau, jf. Cotonou-aftalens artikel 9
 d)
 Den Europæiske Unions betaling af den finansielle modydelse, jf. artikel 2, stk. 2, litra a), udebliver af andre årsager end dem, der fastsættes i denne protokols artikel 14
 e)
 der er opstået en tvist mellem parterne, som ikke har kunnet løses i Den Blandede Komité
 f)
 en af parterne ikke overholder denne protokols bestemmelser.
 2. Hvis protokollens anvendelse suspenderes af andre årsager end dem, der er omhandlet i stk. 1, litra c), meddeler den part, der ønsker en sådan suspension, dette skriftligt mindst tre måneder inden den dato, hvor suspensionen træder i kraft. Suspension af protokollen af de årsager, der er omhandlet i stk. 1, litra c), træder i kraft straks efter, at beslutningen om suspension er truffet.
 3. I tilfælde af suspension fortsætter parterne med at holde samråd for at finde en mindelig løsning på deres tvist. Når en sådan løsning er fundet, anvendes protokollen på ny, og den finansielle modydelse nedsættes forholdsmæssigt og pro rata temporis efter, hvor længe protokollens anvendelse har været suspenderet.
 Artikel 16
 Varighed
 Denne protokol og det tilhørende bilag finder anvendelse i en periode på 3 år fra tidspunktet for dens midlertidige anvendelse i henhold til artikel 18, medmindre den opsiges i overensstemmelse med artikel 17.
 Artikel 17
 Opsigelse
 1. Ved opsigelse af denne protokol giver den part, der ønsker at opsige protokollen, mindst seks måneder inden den dato, hvor opsigelsen træder i kraft, skriftligt den anden part meddelelse om, at protokollen ønskes opsagt.
 2. Efter en opsigelsesmeddelelse som omhandlet i foregående stykke indleder parterne samråd.
 Artikel 18
 Midlertidig anvendelse
 Denne protokol anvendes midlertidigt fra datoen for undertegnelsen.
 Artikel 19
 Ikrafttræden
 Denne protokol og bilaget dertil træder i kraft på den dato, hvor parterne gensidigt meddeler hinanden, at de i den forbindelse nødvendige procedurer er afsluttet.
 For Den Europæiske Union
 For Republikken Guinea-Bissau
 BILAG
 BETINGELSER FOR EU-FARTØJERS FISKERI I GUINEA-BISSAUS FISKERIZONE
 KAPITEL I
 Generelle bestemmelser
 1. Udpegning af ansvarlige myndigheder
 Med henblik på anvendelsen af dette bilag, og medmindre andet er fastsat, forstås ved enhver henvisning til en ansvarlig myndighed i henholdsvis Den Europæiske Union (EU) og Guinea-Bissau følgende:
 i)
 for EU: Europa-Kommissionen, i givet fald via EU-delegationen
 ii)
 for Guinea-Bissau: det ministerium, der er ansvarligt for fiskeri.
 2. National eksklusiv økonomisk zone (EEZ)
 Inden protokollen træder i kraft, meddeler Guinea-Bissau EU de geografiske koordinater for Guinea-Bissaus EEZ og basislinjerne.
 3. Udpegning af lokal repræsentant
 Ethvert EU-fartøj, bortset fra tunfiskerfartøjer, der vil ansøge om fiskeritilladelse i henhold til den denne protokol, skal repræsenteres af en repræsentant med bopæl i Guinea-Bissau.
 4. Bankkonto
 Inden protokollen træder i kraft, giver Guinea-Bissau EU oplysning om, hvilken bankkonto eller hvilke bankkonti de beløb, som fiskerfartøjerne skal betale i henhold til aftalen, skal indsættes på. Omkostningerne i forbindelse med bankoverførslerne betales af rederne.
 KAPITEL II
 Fiskeritilladelser
 1. Forudsætninger for tildeling af fiskeritilladelse — berettigede fartøjer
 Fiskeritilladelser som omhandlet i aftalens artikel 6 udstedes på betingelse af, at det pågældende fartøj er registreret i EU-fiskerflåderegisteret, og at alle rederens, førerens eller fartøjets tidligere forpligtelser som følge af fiskeri i Guinea-Bissau i henhold til aftalen er opfyldt.
 2. Ansøgning om fiskeritilladelse
 2.1.
 EU indgiver en fiskeritilladelsesansøgning for hvert fartøj, der ønsker at fiske i henhold til aftalen, til Guinea-Bissau mindst 20 dage før datoen for den ønskede gyldighedsperiodes begyndelse på et skema som vist i tillægget.
 2.2.
 Ved hver førstegangsansøgning om fiskeritilladelse under den gældende protokol, eller ved ansøgning om fiskeritilladelse efter en teknisk ændring af det pågældende fartøj, indsendes der sammen med ansøgningen:
 i)
 bevis for betaling af den faste afgift for den ønskede fiskeritilladelses gyldighedsperiode
 ii)
 navn og adresse på fartøjets eventuelle lokale repræsentant
 iii)
 for så vidt angår trawlere, bevis for forudbetaling af det faste observatørbidrag
 iv)
 for så vidt angår trawlere, attest for fartøjets tonnage udstedt af flagstaten
 v)
 for så vidt angår trawlere, overensstemmelsesattest udstedt af Guinea-Bissau efter den tekniske inspektion af fartøjet
 vi)
 eventuelle andre dokumenter, som specifikt kræves i henhold til aftalen.
 2.3.
 Ved fornyelse af en fiskeritilladelse under den gældende protokol skal ansøgningen om fornyelse for et fartøj, hvis tekniske specifikationer ikke er blevet ændret, blot ledsages af et bevis for betaling af afgiften og eventuelt det faste observatørbidrag.
 3. Fast forudbetalt afgift
 3.1.
 Den faste afgift fastsættes efter den årlige sats for hver fartøjskategori anført i specifikationsbladene i tillægget til dette bilag. Den inkluderer alle nationale og lokale afgifter, undtagen havneafgifter og udgifter til tjenesteydelser.
 3.2.
 Hvis fiskeritilladelsens gyldighedsperiode er på under ét år, tilpasses den faste afgift forholdsmæssigt til den ønskede gyldighedsperiode. Den forhøjes eventuelt med et tillæg for kvartals- eller halvårsperioder efter de satser, der er fastlagt i de relevante specifikationsblade.
 4. Foreløbig liste over fartøjer med fiskeritilladelse
 4.1.
 Så snart Guinea-Bissau har modtaget ansøgningerne om fiskeritilladelse, opstiller det for hver fartøjskategori hurtigst muligt en foreløbig liste over ansøgerfartøjerne. Denne liste sendes straks til den nationale fiskerikontrolmyndighed og EU.
 4.2.
 EU sender den foreløbige liste til rederen eller dennes repræsentant. Hvis EU's kontor er lukket, kan Guinea-Bissau sende den foreløbige liste direkte til rederen eller dennes repræsentant med kopi til EU.
 5. Udstedelse af fiskeritilladelse
 5.1.
 Guinea-Bissau udsteder fiskeritilladelser til EU senest 20 dage efter modtagelse af hele ansøgningsmaterialet.
 5.2.
 Ved fornyelse af en fiskeritilladelse i protokollens gyldighedsperiode skal den nye fiskeritilladelse indeholde en utvetydig henvisning til den oprindelige fiskeritilladelse.
 5.3.
 EU sender fiskeritilladelsen til rederen eller dennes repræsentant. Hvis EU's kontor er lukket, kan Guinea-Bissau sende fiskeritilladelsen direkte til rederen eller dennes repræsentant med kopi til EU.
 6. Liste over fartøjer med fiskeritilladelse
 Så snart Guinea-Bissau har udstedt fiskeritilladelserne, opstiller det for hver fartøjskategori hurtigst muligt en endelig liste over de fartøjer, der har tilladelse til at fiske i Guinea-Bissaus fiskerizone. Denne liste sendes straks til den nationale fiskerikontrolmyndighed og EU og erstatter ovennævnte foreløbige liste.
 7. Fiskeritilladelsers gyldighedsperiode
 7.1.
 Fiskeritilladelserne udstedes for en periode på et kvartal, halvår eller år.
 7.2.
 Med henblik på bestemmelse af gyldighedsperiodens start forstås ved årlig periode:
 i)
 i protokollens første anvendelsesperiode, perioden mellem datoen for protokollens ikrafttræden og den 31. december samme år
 ii)
 derefter, hvert hele kalenderår
 iii)
 i protokollens sidste anvendelsesår, perioden fra den 1. januar til datoen for protokollens udløb.
 7.3.
 En gyldighedsperiode for et kvartal eller et halvår starter den første dag i hver måned. Fiskeritilladelsernes gyldighedsperiode må dog ikke strække sig længere end til den 31. december i udstedelsesåret.
 8. Medbringelse af fiskeritilladelse
 8.1.
 Fiskeritilladelsen skal altid være om bord på fartøjet.
 8.2.
 Tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline har dog tilladelse til at fiske, så snart de er opført på ovennævnte foreløbige liste. I så fald skal de pågældende fartøjer altid medføre den foreløbige liste, indtil de har fået udstedt fiskeritilladelse.
 9. Overdragelse af fiskeritilladelse
 9.1.
 En tilladelse udstedes for et specifikt fartøj og kan ikke overdrages.
 9.2.
 I tilfælde af force majeure og på anmodning af EU udskiftes fiskeritilladelsen dog med en ny tilladelse, der udstedes til et andet fartøj svarende til det fartøj, som skal udskiftes.
 9.3.
 En sådan overdragelse foregår på den måde, at rederen eller dennes repræsentant i Guinea-Bissau leverer den fiskeritilladelse, der skal udskiftes, tilbage, og at Guinea-Bissau hurtigst muligt udsteder erstatningstilladelsen. Erstatningstilladelsen udstedes til rederen eller dennes repræsentant hurtigst muligt efter, at den fiskeritilladelse, der skal udskiftes, er leveret tilbage. Erstatningstilladelsen er gyldig fra den dag, hvor den tilladelse, der skal udskiftes, leveres tilbage.
 9.4.
 For trawlere gælder det, at hvis det fartøj, der erstatter et andet, har en større bruttoregistertonnage (BRT) end det erstattede fartøj, betales den supplerende afgift pro rata i forhold til tonnageforskellen og den resterende gyldighedsperiode. Den supplerende afgift betales af rederen, når fiskeritilladelsen overdrages.
 9.5.
 Guinea-Bissau ajourfører hurtigst muligt listen over fartøjer med fiskeritilladelse. Den nye liste sendes straks til den nationale fiskerikontrolmyndighed og EU.
 10. Hjælpefartøjer
 10.1.
 På anmodning af EU giver Guinea-Bissau tilladelse til, at EU-fartøjer med fiskeritilladelse benytter hjælpefartøjer. Hjælpefartøjer skal sejle under en EU-medlemsstats flag eller tilhøre et EU-selskab og må ikke være udstyret til fiskeri.
 10.2.
 Guinea-Bissau opstiller listen over de hjælpefartøjer, der har fået udstedt tilladelse, og meddeler den hurtigst muligt til den nationale fiskerikontrolmyndighed og EU.
 10.3.
 Hjælpefartøjer skal være i besiddelse af en behørig tilladelse, der er udstedt i overensstemmelse med Guinea-Bissaus lovgivning.
 11. Teknisk inspektion (trawlere)
 11.1.
 En gang om året eller efter en ændring af fartøjets tonnage, eller hvis anvendelsen af andre fiskeredskaber medfører en ændring af fiskerikategori, skal enhver form for EU-trawlere indfinde sig i en havn i Guinea-Bissau for at undergå en teknisk inspektion i overensstemmelse med Guinea-Bissaus gældende lovgivning.
 11.2.
 Formålet med den tekniske inspektion er at kontrollere, om fartøjets tekniske specifikationer og de fiskeredskaber, der er om bord, opfylder bestemmelserne, og om bestemmelserne om påmønstring af nationale sømænd er overholdt.
 11.3.
 Guinea-Bissau skal gennemføre den tekniske inspektion inden for højst 48 timer efter trawlerens ankomst til havnen.
 11.4.
 Efter den tekniske inspektion udsteder Guinea-Bissau hurtigst muligt en overensstemmelsesattest til fartøjets fører og sender en kopi deraf til EU.
 11.5.
 Overensstemmelsesattesten gælder for 1 år. Der skal dog indhentes en ny overensstemmelsesattest ved enhver ændring til eller fra rejefiskeri. Desuden er det nødvendigt med en ny overensstemmelsesattest i tilfælde af, at fartøjet forlader Guinea-Bissaus EEZ i en periode på over 45 dage.
 11.6.
 Overensstemmelsesattesten skal altid være om bord på fartøjet.
 11.7.
 Udgifterne til den tekniske inspektion afholdes af rederen og svarer til det beløb, der er fastsat i tariffen i Guinea-Bissaus lovgivning. Disse udgifter må ikke være højere end de beløb, der betales for samme ydelse af de nationale fartøjer eller fartøjer med tredjelandsflag.
 KAPITEL III
 Tekniske foranstaltninger
 1.
 De tekniske foranstaltninger, der gælder for fartøjer med fiskeritilladelse med hensyn til fiskeriområde, fiskeredskaber og bifangster, er fastsat i specifikationsbladene i tillægget til dette bilag for de enkelte fiskerikategorier.
 2.
 Tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline skal overholde alle henstillingerne fra ICCAT.
 KAPITEL IV
 Fangstopgørelse
 1. Fiskerilogbog
 1.1.
 Føreren af et EU-fartøj, der fisker i henhold til aftalen, fører en fiskerilogbog som vist i tillægget til dette bilag for hver fiskerikategori. Fiskerilogbogen føres af fartøjsføreren for hver dag, hvor fartøjet befinder sig i Guinea-Bissaus fiskerizone.
 1.2.
 Fartøjsføreren registrerer hver dag i fiskerilogbogen fangstmængden af hver art, identificeret ved artens alfa-3-FAO-kode, om bord, udtrykt i kilogram levende vægt eller i givet fald antal fisk. For hver hovedart registrerer fartøjsføreren også nulfangst.
 1.3.
 Fartøjsføreren registrerer i fiskerilogbogen også hver dag den eventuelle udsmidsmængde af hver art, udtrykt i kilogram levende vægt eller i givet fald antal fisk.
 1.4.
 Fiskerilogbogen udfyldes letlæseligt med blokbogstaver og underskrives af fartøjsføreren.
 1.5.
 Fartøjsføreren er ansvarlig for, at de data, der registreres i fiskerilogbogen, er korrekte.
 2. Fangstopgørelse
 2.1.
 Fartøjsføreren rapporterer fartøjets fangster ved til Guinea-Bissau at indgive sine fiskerilogbøger for den periode, hvor fartøjet har befundet sig i Guinea-Bissaus fiskerizone.
 2.2.
 Fiskerilogbøgerne indgives efter følgende nærmere bestemmelser:
 i)
 ved anløb af havn i Guinea-Bissau afleveres hver original fiskerilogbog til Guinea-Bissaus lokale repræsentant, som skriftligt bekræfter modtagelsen
 ii)
 hvis fiskerfartøjet forlader Guinea-Bissaus fiskerizone uden at have anløbet havn i Guinea-Bissau, indgives hver original fiskerilogbog senest 14 dage efter anløb af anden havn og under alle omstændigheder senest 30 dage efter, at fartøjet har forladt Guinea-Bissaus fiskerizone:
 a)
 pr. brev adresseret til Guinea-Bissau
 b)
 pr. fax til et nummer meddelt af Guinea-Bissau
 c)
 eller pr. e-mail.
 2.3.
 Hvis Guinea-Bissau er i stand til at modtage fangstopgørelser pr. e-mail, sender fartøjsføreren fiskerilogbøgerne til Guinea-Bissau pr. e-mail til en e-mail-adresse meddelt af Guinea-Bissau. Guinea-Bissau anerkender straks modtagelsen pr. e-mail.
 2.4.
 Fartøjsføreren sender en kopi af alle fiskerilogbøger til EU. For tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline sender fartøjsføreren også en kopi af alle fiskerilogbøger til ét af følgende videnskabelige institutter:
 i)
 IRD (Institut de recherche pour le développement)
 ii)
 IEO (Instituto Español de Oceanografía), eller
 iii)
 INIAP (Instituto Nacional de investigação agrária e das Pescas).
 2.5.
 Hvis fartøjet vender tilbage til Guinea-Bissaus fiskerizone i fiskeritilladelsens gyldighedsperiode, indgives der en ny fiskeri- og fangstopgørelse.
 2.6.
 Hvis bestemmelserne i dette kapitel ikke overholdes, kan Guinea-Bissau suspendere det pågældende fartøjs fiskeritilladelse, indtil Guinea-Bissau har modtaget en eventuelt manglende fangstopgørelse, og straffe rederen efter sanktionsbestemmelserne i den gældende nationale lovgivning. Ved gentagne overtrædelser kan Guinea-Bissau nægte at forny en fiskeritilladelse. Guinea-Bissau underretter hurtigst muligt EU om enhver sanktion i den forbindelse.
 3. Overgang til et elektronisk system
 Fra den 1. januar 2013 skal EU-fartøjerne registrere og meddele Guinea-Bissau data om fiskeri, der har fundet sted i henhold til denne aftale, elektronisk i overensstemmelse med bestemmelserne i tillægget til dette bilag.
 4. Opgørelse over afgifter for tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline
 4.1.
 På grundlag af fangstopgørelserne som bekræftet af ovennævnte videnskabelige institutter udarbejder EU for hvert tunfiskerfartøj og langlinefartøj med flydeline en endelig opgørelse over, hvor meget de enkelte fartøjer skal betale i afgift for deres fiskeri i det foregående kalenderår.
 4.2.
 EU meddeler den endelige opgørelse til Guinea-Bissau og rederen inden den 15. juni i året efter det år, hvor fangsterne har fundet sted.
 4.3.
 Hvis den endelige opgørelse lyder på et højere beløb end den forudbetalte faste afgift for fiskeritilladelsen, betaler rederen hurtigst muligt saldoen til Guinea-Bissau. Hvis den endelige opgørelse lyder på et lavere beløb end den faste afgift, får rederen ikke penge tilbage.
 KAPITEL V
 Landing og omladning
 1.
 Føreren af et EU-fartøj, der ønsker at lande fangster i en havn i Guinea-Bissau eller at omlade fangster taget i Guinea-Bissaus fiskerizone, giver mindst 24 timer i forvejen Guinea-Bissau meddelelse om følgende:
 a)
 navnet på det fiskerfartøj, der ønsker at landes eller omlades fangster
 b)
 landings- eller omladningshavn
 c)
 forventet dato og klokkeslæt for landing eller omladning
 d)
 mængde (i kilogram levende vægt eller i givet fald antal fisk) af hver art, der skal landes eller omlades (angivet ved hjælp af artens alfa-3-FAO-kode)
 e)
 ved omladning, modtagerfartøjets navn.
 2.
 Ved omladning skal fartøjsføreren sikre, at modtagerfartøjet er i besiddelse af en tilladelse, som de kompetente myndigheder har udstedt for en sådan omladning.
 3.
 Omladningen bør finde sted på en havns red i Guinea-Bissau. Omladning på havet er forbudt.
 4.
 Hvis disse bestemmelser ikke overholdes, anvendes de relevante sanktioner i Guinea-Bissaus lovgivning.
 KAPITEL VI
 Satellitbaseret fartøjsovervågningssystem (FOS)
 1. Fartøjspositionsmeldinger — FOS
 1.1.
 EU-fartøjer med fiskeritilladelse skal, når de befinder sig i Guinea-Bissaus fiskerizone, være udstyret med et satellitbaseret overvågningssystem (fartøjsovervågningssystem — FOS), som sikrer automatisk og løbende transmission hver time af fartøjernes position til fiskeriovervågningscentret (FOC) i fartøjernes flagstat.
 1.2.
 Hver positionsmelding skal:
 i)
 indeholde følgende oplysninger:
 a)
 fartøjets identifikation
 b)
 fartøjets seneste geografiske position (længde, bredde) med en fejlmargin på under 500 m og et konfidensinterval på 99 %
 c)
 dato og klokkeslæt for registrering af position
 d)
 fartøjets fart og kurs
 ii)
 opfylde de krav til format, der er fastsat i tillægget.
 1.3.
 Den position, der registreres ved indsejling i Guinea-Bissaus fiskerizone, identificeres ved koden »ENT«. Alle efterfølgende positioner identificeres ved koden »POS«, bortset fra den første position, der registreres efter udsejling af Guinea-Bissaus fiskerizone, og som identificeres ved koden »EXI«.
 1.4.
 Flagstatens FOC er ansvarlig for automatisk behandling og i givet fald elektronisk transmission af positionsmeldinger. Positionsmeldingerne registreres på en sikker måde og opbevares i tre år.
 2. Fremsendelse af positionsmeldinger for fartøjet i tilfælde af defekt FOS
 2.1.
 Fartøjsføreren sørger for, at fartøjets FOS altid er fuldt funktionsdygtigt, og at positionsmeldinger sendes korrekt til flagstatens FOC.
 2.2.
 Hvis fartøjets FOS er defekt, skal det repareres eller udskiftes inden en måned. Efter denne frist, og hvis der ikke er foretaget reparation, vil fartøjet ikke længere have tilladelse til at fiske i Guinea-Bissaus zone.
 2.3.
 Fartøjer, der fisker i Guinea-Bissaus fiskerizone med defekt FOS, sender deres positionsmeldinger med alle de i punkt 1.2. angivne oplysninger pr. e-mail, via radio eller pr. fax til flagstatens FOC mindst hver fjerde time.
 3. Sikker fremsendelse af positionsmeldinger til Guinea-Bissaus FOC
 3.1.
 Så snart Guinea-Bissau har etableret et operationelt FOC, fremsender flagstatens FOC automatisk positionsmeldingerne for de berørte fartøjer til Guinea-Bissaus FOC. Flagstatens og Guinea-Bissaus FOC udveksler e-mail-adresser og giver hurtigst muligt hinanden meddelelse om eventuelle ændringer.
 3.2.
 Fremsendelsen af positionsmeldinger mellem flagstatens og Guinea-Bissaus FOC sker elektronisk efter et sikkert kommunikationssystem.
 3.3.
 Guinea-Bissaus FOC og flagstatens FOC underretter hurtigst muligt hinanden, hvis der ikke længere regelmæssigt modtages positionsmeldinger for et fartøj med fiskeritilladelse, og det pågældende fartøj ikke har meddelt, at det er sejlet ud af fiskerizonen.
 4. Funktionsfejl i kommunikationssystemet
 4.1.
 Guinea-Bissau er ansvarlig for, at dets elektroniske udstyr er kompatibelt med det elektroniske udstyr, som flagstatens FOC anvender, og giver hurtigst muligt EU meddelelse om eventuelle funktionsfejl i forbindelse med fremsendelse og modtagelse af positionsmeldinger med henblik på snarest muligt at få løst det pågældende tekniske problem. Eventuelle tvister forelægges for Den Blandede Komité.
 4.2.
 Fartøjsføreren betragtes om ansvarlig for enhver påvist manipulation af fartøjets FOS med henblik på at forstyrre systemets drift eller forfalske positionsmeldinger. Eventuelle overtrædelser straffes efter gældende lovgivning i Guinea-Bissau.
 5. Ændring af positionsmeldingshyppighed
 5.1.
 Ved begrundet mistanke om overtrædelse kan Guinea-Bissau sende en anmodning til flagstatens FOC med kopi til EU om at reducere positionsmeldingsintervallet for et fartøj til tredive minutter i en vis undersøgelsesperiode. Guinea-Bissau sender bevismaterialet til flagstatens FOC og til EU. Flagstatens FOC sender hurtigst muligt positionsmeldingerne efter den reducerede hyppighed til Guinea-Bissau. Guinea-Bissau underretter straks flagstatens FOC og EU om undersøgelsesprocedurens afslutning.
 5.2.
 Når undersøgelsesperioden er afsluttet, underretter Guinea-Bissau flagstatens FOC og EU om en eventuel opfølgning.
 KAPITEL VII
 Kontrol
 1. Indsejling i og udsejling af Guinea-Bissaus fiskerizone
 1.1.
 EU-fartøjer med fiskeritilladelse giver mindst 24 timer før hver indsejling i eller udsejling af Guinea-Bissaus fiskerizone, Guinea-Bissau meddelelse om sådan ind- eller udsejling. For tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline er fristen kun på 6 timer.
 1.2.
 Når fartøjet meddeler, at det agter at sejle ind i eller ud, meddeler det særligt:
 i)
 forventet dato, klokkeslæt og position for ind- eller udsejling
 ii)
 mængde af hver art om bord, identificeret ved artens alfa-3-FAO-kode, udtrykt i kilogram levende vægt eller i givet fald antal fisk
 iii)
 varernes præsentation.
 1.3.
 Sådan meddelelse sendes om muligt pr. e-mail, men ellers pr. fax eller via radio, alt efter tilfældet, til en e-mail-adresse, et faxnummer eller en radiofrekvens meddelt af Guinea-Bissau. Guinea-Bissau giver hurtigst muligt de berørte fartøjer og EU meddelelse om eventuelle ændringer af e-mail-adresse, faxnummer eller radiofrekvens.
 1.4.
 Ethvert fartøj, der tages i at fiske i Guinea-Bissaus fiskerizone uden i forvejen at have meddelt sin tilstedeværelse, betragtes som et fartøj, der fisker uden tilladelse.
 2. Inspektioner
 2.1.
 Førerne af EU-fartøjer, der fisker i Guinea-Bissaus farvande, skal tillade, at tjenestemænd fra Guinea-Bissau, der har til opgave at foretage fiskeriinspektion, kommer om bord, og skal bistå dem med ombordstigningen og i deres arbejde.
 2.2.
 Sådanne tjenestemænd må ikke opholde sig om bord længere end nødvendigt for at udføre deres opgaver.
 2.3.
 Efter hver inspektion får fartøjsføreren en officiel besøgsrapport.
 KAPITEL VIII
 Overtrædelser
 1. Behandling af overtrædelser
 1.1.
 Alle overtrædelser, som et EU-fartøj med fiskeritilladelse i henhold til bestemmelserne i dette bilag begår, registreres i en inspektionsrapport.
 1.2.
 Fartøjsførerens underskrift af inspektionsrapporten indskrænker ikke rederens ret til at forsvare sig mod den formodede overtrædelse.
 2. Opbringning af fartøjer — Informationsmøde
 2.1.
 Et EU-fartøj, der har begået en overtrædelse, kan pålægges at indstille sit fiskeri og, hvis det befinder sig på havet, at anløbe havn i Guinea-Bissau, hvis der er hjemmel til det i Guinea-Bissaus lovgivning for den pågældende overtrædelse.
 2.2.
 Guinea-Bissau giver EU meddelelse om enhver opbringning af EU-fartøjer med fiskeritilladelse senest 48 timer efter opbringning. Sammen med en sådan meddelelse fremlægges der bevis for den pågældende overtrædelse.
 2.3.
 Inden der træffes foranstaltninger over for fartøjet, fartøjsføreren eller lasten, bortset fra foranstaltninger, der skal sikre beviserne, arrangerer Guinea-Bissau på anmodning af EU senest én arbejdsdag efter meddelelsen om fartøjets opbringning et informationsmøde for at få belyst de forhold, der førte til fartøjets opbringning, og for at informere om eventuelle følger. Fartøjets flagstat kan sende en repræsentant til sådanne informationsmøder.
 3. Sanktioner i forbindelse med overtrædelse — Mæglingsprocedure
 3.1.
 Sanktionen for overtrædelsen fastsættes af Guinea-Bissau efter gældende national lovgivning.
 3.2.
 Hvis en overtrædelse skal afgøres ved en retlig procedure, indledes der, inden en sådan procedure iværksættes, en mæglingsprocedure mellem Guinea-Bissau og EU for at bestemme sanktionens art og størrelse. I en sådan mæglingsprocedure kan der deltage en repræsentant for flagstaten. Mæglingsproceduren afsluttes senest fire dage efter meddelelsen om fartøjets opbringning.
 4. Retlig procedure — Bankgaranti
 4.1.
 Hvis mæglingsproceduren slår fejl, og overtrædelsen indbringes for den ansvarlige retlige myndighed, stiller det overtrædende fartøjs reder en bankgaranti i en bank udpeget af Guinea-Bissau på et beløb, der fastsættes af Guinea-Bissau, og som skal dække udgifterne i forbindelse med fartøjets opbringning, den forventede bøde og en eventuel erstatning. Bankgarantien frigives først, når den retlige procedure er afsluttet.
 4.2.
 Bankgarantien frigives og betales tilbage til rederen staks efter domsafsigelsen således:
 a)
 det fulde beløb, hvis der ikke er idømt nogen sanktion
 b)
 saldobeløbet, hvis der idømmes en sanktion i form af en bøde, der er mindre end den stillede bankgaranti.
 4.3.
 Guinea-Bissau underretter EU om resultatet af den retlige procedure senest 8 dage efter domsafsigelse.
 5. Frigivelse af fartøj
 Fartøjet kan forlade havnen, så snart de forpligtelser, der følger af mæglingsproceduren, er opfyldt, eller så snart der er stillet en bankgaranti.
 KAPITEL IX
 Påmønstring af sømænd
 1. Antal sømænd, der skal påmønstres
 1.1.
 I løbet af fiskeritilladelses gyldighedsperiode påmønstrer hver EU-trawler guinea-bissauiske sømænd således:
 i)
 fire sømænd ved en kapacitet på under 250 BRT
 ii)
 fem sømænd ved en kapacitet på 250-400 BRT
 iii)
 seks sømænd ved en kapacitet på 400-650 BRT
 iv)
 syv sømænd ved en kapacitet på over 650 BRT.
 1.2.
 EU-fartøjernes redere bestræber sig for at påmønstre yderligere guinea-bissauiske sømænd.
 2. Frit valg af sømænd
 2.1.
 Guinea-Bissau fører en vejledende liste over sømænd, der er kvalificeret til at påmønstre EU-fartøjer.
 2.2.
 Rederen eller dennes repræsentant vælger frit fra denne liste sømænd til påmønstring og meddeler Guinea-Bissau navnene på dem, der er blevet opført på besætningslisten.
 3. Kontrakter
 3.1.
 Ansættelseskontrakten for sømænd udfærdiges af rederen eller dennes repræsentant og den pågældende sømand, der eventuelt kan være repræsenteret af sin fagforening, i samarbejde med Guinea-Bissau. I kontrakten fastsættes bl.a. påmønstringsdato og -havn.
 3.2.
 Kontrakten sikrer, at sømanden omfattes af den relevante socialsikringsordning i Guinea-Bissau. I kontrakten indgår der en livsforsikring, en sygeforsikring og en ulykkesforsikring.
 3.3.
 Underskriverne får hver en kopi af kontrakten.
 3.4.
 De guinea-bissauiske sømænd er omfattet af Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) erklæring om grundlæggende principper og rettigheder i forbindelse med arbejdet. Det drejer sig navnlig om foreningsfrihed, faktisk anerkendelse af arbejdstageres ret til kollektive forhandlinger og ikke-forskelsbehandling, hvad angår beskæftigelse og erhverv.
 4. Aflønning af sømænd
 4.1.
 De guinea-bissauiske sømænds hyre betales af rederne. Den fastsættes, inden der udstedes fiskeritilladelse, og efter aftale mellem reder eller dennes repræsentant og Guinea-Bissau.
 4.2.
 Hyren må ikke være lavere end den hyre, der betales til besætninger på guinea-bissauiske fartøjer, eller lavere end ILO-normerne.
 5. Sømændenes forpligtelser
 Sømanden melder sig hos føreren af det fartøj, han skal påmønstre, dagen før den påmønstringsdato, der er fastsat i kontrakten. Fartøjsføreren giver sømanden meddelelse om påmønstringsdato og -klokkeslæt. Hvis sømanden ikke møder op på den dato og det klokkeslæt, der er fastsat for hans påmønstring, betragtes kontrakten med den pågældende sømand som ophævet. Han erstattes af en anden guinea-bissauisk sømand, idet dette ikke må forsinke fartøjets afsejling.
 KAPITEL X
 Observatører
 1. Fiskeriobservation
 1.1.
 Fartøjer med fiskeritilladelse er omfattet af en fiskeriobservationsordning, der er en del af aftalen.
 1.2.
 For så vidt angår tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline, holder de to parter hurtigst muligt samråd med de relevante tredjelande om oprettelse af en ordning med regionale observatører og om valg af kompetent fiskeriorganisation.
 1.3.
 De øvrige fartøjer tager en observatør, der er udpeget af Guinea-Bissau, om bord.
 2. Udpegede fartøjer og observatører
 2.1.
 Samtidig med udstedelsen af fiskeritilladelse meddeler Guinea-Bissau EU og rederen eller dennes repræsentant, hvilke fartøjer og observatører der er udpeget, og hvor længe observatørerne skal være om bord på de enkelte fartøjer. Guinea-Bissau giver hurtigst muligt EU og rederen eller dennes repræsentant meddelelse om eventuelle ændringer med hensyn til de udpegede fartøjer eller observatører.
 2.2.
 Observatøren må ikke opholde sig længere om bord, end det er nødvendigt for at kunne udføre sine opgaver.
 3. Fast finansielt bidrag
 Ved betalingen af afgiften betaler rederen for hvert fartøj et fast beløb på 6 000 EUR pr. år, tilpasset pro rata temporis i forhold til gyldighedsperioden for de udpegede fartøjers fiskeritilladelse, til Guinea-Bissau.
 4. Observatørens løn
 Observatørens løn og sociale bidrag betales af Guinea-Bissau.
 5. Betingelser for ombordtagning af observatører
 5.1.
 Betingelserne for observatørens ombordtagning aftales mellem rederen eller dennes repræsentant og Guinea-Bissau.
 5.2.
 Observatøren behandles om bord som officer. Observatørens logi om bord afhænger dog af fartøjet tekniske struktur.
 5.3.
 Kost og logi om bord betales af rederen.
 5.4.
 Fartøjsføreren træffer på sit ansvarsområde alle nødvendige forholdsregler til at sikre observatørens fysiske sikkerhed og psykiske velbefindende.
 5.5.
 Observatøren skal have adgang til alle faciliteter, der er nødvendige, for at han kan udføre sine opgaver. Observatøren skal have adgang til kommunikationsmidler, til dokumenter vedrørende fartøjets fiskeri, bl.a. fiskerilogbog og navigationsbog, og til de dele af fartøjet, som er direkte knyttet til de observatøropgaver, observatøren skal udføre.
 6. Observatørens forpligtelser
 I den tid, hvor observatøren er om bord, sørger denne for:
 a)
 at træffe passende foranstaltninger til at undgå at afbryde eller hindre fiskeriet
 b)
 at behandle materiel og udstyr om bord med respekt
 c)
 at respektere, at alle dokumenter vedrørende fartøjet er fortrolige.
 7. Ombordtagning og ilandsætning af observatører
 7.1.
 Observatøren tages om bord i en havn valgt af rederen.
 7.2.
 Rederen eller denne repræsentant giver mindst 10 dage før ombordtagning Guinea-Bissau meddelelse om, på hvilken dato og i hvilken havn observatøren tages om bord. Tages observatøren om bord i et andet land, afholder rederen hans rejseudgifter til ombordtagningshavnen.
 7.3.
 Hvis observatøren ikke sættes i land i en havn i Guinea-Bissau, betaler rederen, hvad det koster for observatøren at komme tilbage til Guinea-Bissau så hurtigt som muligt.
 8. Observatørens opgaver
 Observatøren har til opgave:
 a)
 at observere fartøjets fiskeri
 b)
 at kontrollere fartøjets position under fiskeriet
 c)
 at udføre opgaver som led i videnskabelige programmer, herunder udtagning af biologiske prøver
 d)
 at registrere, hvilke fiskeredskaber der anvendes
 e)
 at kontrollere fangstdataene i fiskerilogbogen for så vidt angår fangster taget i Guinea-Bissaus fiskerizone
 f)
 at kontrollere bifangstprocenter på grundlag af bestemmelserne i specifikationsbladene for hver kategori og anslå udsmid
 g)
 mindst én gang om ugen pr. radio at indberette sine observationer, herunder ombordværende hoved- og bifangster.
 9. Observatørens rapport
 9.1.
 Inden observatøren forlader fartøjet, fremlægger denne en observationsrapport for fartøjsføreren. Føreren af fartøjet kan anføre eventuelle bemærkninger i observationsrapporten. Rapporten underskrives af observatøren og fartøjsføreren. Fartøjsføreren får en kopi af observationsrapporten.
 9.2.
 Observatøren sender sin rapport til Guinea-Bissau. Data vedrørende fangst og udsmid meddeles til Guinea-Bissaus videnskabelige institut (CIPA), som efter at have behandlet og analyseret dem forelægger dem for Den Fælles Videnskabelige Komité.
 Tillæg
 1 —
 Formular til ansøgning om fiskerilicens
 2 —
 Fangst- og indsatsstatistikker
 3 —
 Logbog for tunfiskerfartøjer
 4 —
 Elektronisk registrering af fiskeri
 5 —
 Fremsendelse af FOS-meddelelser til Guinea-Bissau
 6 —
 Specifikationsblade for hver kategori
 Tillæg 1
 FORMULAR TIL ANSØGNING OM FISKERILICENS
 Tillæg 2
 Tillæg 3
 LOGBOG FOR TUNFISKERFARTØJER
 Tillæg 4
 ELEKTRONISK REGISTRERING AF FISKERI
 Elektroniske registrerings- og indberetningssystemer
 1.
 Ethvert EU-fartøj, der fisker i henhold til denne protokol, skal være udstyret med et elektronisk registrerings- og indberetningssystem, herefter kaldet ERS-system (ERS — Electronic Reporting System), som er operationelt og i stand til at registrere og fremsende data vedrørende fiskeri, herefter kaldet ERS-data, så længe fartøjet befinder sig i Guinea-Bissaus farvande. Et EU-fartøj, som ikke er udstyret med ERS-systemet, eller hvis ERS-system ikke fungerer, må ikke påbegynde fiskeri i Guinea-Bissaus farvande.
 2.
 Flagmedlemsstaten og Guinea-Bissau sikrer, at deres nationale fiskeriovervågningscentre (FOC) er udstyret med edb-udstyr og råder over det programmel, der er nødvendigt til at sikre en automatisk fremsendelse af ERS-data i det XML-format, der findes på http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm, og elektronisk lagring af ERS-data i en periode på mindst 3 år. Enhver ændring eller ajourføring af formatet skal være identificeret og dateret og træder i kraft efter en frist på 6 måneder.
 3.
 Til fremsendelse af ERS-data anvendes elektroniske kommunikationsmidler, der forvaltes af Europa-Kommissionen på EU's vegne.
 4.
 Parterne sikrer, at ERS-dataene registreres sekventielt.
 5.
 Flagmedlemsstaten og Guinea-Bissau sikrer, at deres FOC udveksler de navne, elektroniske adresser og telefon- og faxnumre, der måtte være nyttige. Enhver senere ændring af disse data meddeles hurtigst muligt.
 Fremsendelse af ERS-data
 6.
 Ethvert EU-fartøj, der fisker i henhold til denne protokol:
 a)
 fører en elektronisk logbog for hver dag, hvor fartøjet befinder sig i Guinea-Bissaus farvande. Hver art angives ved hjælp af alfa-3-FAO-koden, i kilogram levende vægt eller i givet fald antal fisk
 b)
 meddeler uanset bestemmelserne i kapitel VII ved hver indsejling i eller udsejling fra Guinea-Bissaus farvande, hvilke mængder der findes om bord for hver af de arter, der er angivet i fiskeritilladelsen
 c)
 registrerer de fangster, der er taget i Guinea-Bissaus farvande, for hver art og hvert træk med angivelse af fangstmængder og udsmid. For de arter, der er angivet i fiskeritilladelsen, skal fartøjsføreren ligeledes angive, hvis der ikke har fundet fangster sted
 d)
 registrerer uanset bestemmelserne i kapitel V de mængder, der omlades og/eller landes, for hver art
 e)
 sender elektronisk ERS-data til sin flagstats FOC inden kl. 23:59 UTC.
 7.
 Fartøjsføreren har ansvaret for, at de registrerede og transmitterede ERS-data er nøjagtige.
 8.
 Flagstaten sikrer, at dens FOC hurtigst muligt sender ERS-dataene til Guinea-Bissaus FOC i overensstemmelse med de procedurer og i det format, der er angivet under nr. 2.
 9.
 Guinea-Bissaus FOC:
 a)
 behandler alle ERS-data fortroligt
 b)
 sender ERS-dataene til FOC'en for fartøjets flagstat senest 48 timer efter, at hver omladning og/eller landing er afsluttet.
 Tekniske fejl
 10.
 Et EU-fartøjs flagstat sikrer, at fartøjsføreren, rederen eller dennes repræsentant hurtigst muligt underrettes om enhver teknisk fejl i ERS-systemet på det pågældende fartøj.
 11.
 Hvis der opstår en teknisk fejl i ERS-systemet, sikre fartøjsføreren og/eller rederen, at ERS-systemet repareres eller udskiftes inden på en frist på en måned, efter at fejlen er opstået.
 12.
 Ethvert EU-fartøj, der fisker med et defekt ERS-system, sender hver dag inden kl. 23.59 UCT ERS-dataene til sin flagstat ved hjælp af enhver anden form for elektronisk kommunikationsmiddel, der er til rådighed.
 Manglende modtagelse af ERS-data
 13.
 Guinea-Bissaus FOC underretter hurtigst muligt den kompetente flagstats FOC og EU om enhver afbrydelse i fremsendelsen af ERS-data fra et EU-fartøj, som fisker i henhold til denne protokol.
 14.
 Straks efter modtagelsen af denne underretning undersøger flagstatens FOC hurtigst muligt, hvorfor ERS-dataene ikke er blevet sendt, og træffer passende foranstaltninger for at løse problemet. Flagstatens FOC underretter hurtigst muligt Guinea-Bissaus FOC og EU om de identificerede årsager og de foranstaltninger, der er truffet til at løse problemet.
 15.
 Flagstatens FOC sender hurtigst muligt de manglende ERS-data til Guinea-Bissaus FOC.
 16.
 Hvis Guinea-Bissaus FOC er ude af drift, meddeler Den Europæiske Union på månedsbasis Guinea-Bissau de aggregerede ERS-data for de EU-fartøjer, der har fisket i Guinea-Bissaus farvande.
 Tillæg 5
 FREMSENDELSE AF FOS-MEDDELELSER TIL GUINEA-BISSAU
 Dataelement
 Feltkode
 Obligatorisk/fakultativ
 Bemærkninger
 Record påbegyndt
 SR
 O
 Systemdata — viser, at ny record starter
 Adresse
 AD
 O
 Meddelelsesdata — modtagerens Alfa-3-ISO-landekode
 Afsender
 FR
 O
 Meddelelsesdata — afsenderens Alfa-3-ISO-landekode
 Record-nummer
 RN
 F
 Meddelelsesdata — underretningens serienummer i det relevante år
 Record-dato
 RD
 F
 Meddelelsesdata — transmissionsdato
 Record-klokkeslæt
 RT
 F
 Meddelelsesdata — transmissionsklokkeslæt
 Meddelelsestype
 TM
 O
 Meddelelsesdata — meddelelsestype »ENT«, »POS« eller »EXI«
 Fartøjets navn
 NA
 F
 Fartøjets navn
 Eksternt registreringsnummer
 XR
 F
 Fartøjsdata — fartøjets havnekendingsbogstaver og –nummer på siden af fartøjet
 Radiokaldesignal
 RC
 O
 Fartøjsdata — fartøjets internationale radiokaldesignal
 Fartøjsførers navn
 MA
 O
 Fartøjsførerens navn
 Internt referencenummer
 IR
 O
 Fartøjsdata — entydigt fartøjsnummer i form af flagstatens Alfa-3-ISO-landekode efterfulgt af et nummer
 Breddegrad
 LT
 O
 Positionsdata — position ± 99.999 (WGS-84)
 Længdegrad
 LG
 O
 Positionsdata — position ± 999.999 (WGS-84)
 Fart
 SP
 O
 Positionsdata — fartøjets fart i knob med én decimal
 Kurs
 CO
 O
 Positionsdata — fartøjets kurs på en 360°-skala
 Dato
 DA
 O
 Positionsdata — UTC-dato for position (ÅÅÅÅMMDD)
 Klokkeslæt
 TI
 O
 Positionsdata — UTC-klokkeslæt for position (TTMM)
 Record afsluttet
 ER
 O
 Systemdata — viser, at record er afsluttet
 Format
 Transmission af data struktureres således:
 —
 en dobbelt skråstreg (//) og bogstaverne »SR« angiver starten på en meddelelse
 —
 en dobbelt skråstreg (//) og en feltkode angiver starten på et dataelement
 —
 der anvendes en enkelt skråstreg (/) som separator mellem feltkode og data
 —
 datapar adskilles ved et mellemrum
 —
 bogstaverne »ER« og en dobbelt skråstreg (//) angiver record afsluttet.
 Tillæg 6
 SPECIFIKATIONSBLAD 1 — FISKERITYPE 1:
 FRYSETRAWLERE TIL FISKERI EFTER FISK OG BLÆKSPRUTTER
 1. Fiskerizone
 Uden for 12 sømil fra basislinjen inkl. det fælles forvaltningsområde mellem Guinea-Bissau og Senegal mod nord indtil azimut 268°.
 2. Tilladte fiskeredskaber
 2.1.
 Det er tilladt at anvende klassisk skovltrawl og andre selektive fiskeredskaber.
 2.2.
 Det er tilladt at anvende bomtrawl.
 2.3.
 Det er forbudt at anvende alle typer fiskeredskaber, midler eller anordninger, der kan blokere netmaskerne eller medføre, at den selektive virkning reduceres. For at undgå slid eller iturivning er det dog tilladt udelukkende på undersiden af bundtrawlets pose at fastgøre slidgarn i form af net eller ethvert andet materiale. Sådanne slidgarn må udelukkende fastgøres langs trawlposens forkant og sider. Det er tilladt på oversiden af trawlene at anvende beskyttelsesanordninger, forudsat at de består af et enkelt stykke net af samme materiale som fangstposen, og at deres masker udstrakt måler mindst 300 mm.
 2.4.
 Det er forbudt at anvende dobbelttråde, det være sig enkeltvis eller snoet, i trawlposen.
 3. Mindste tilladte maskestørrelse
 70 mm
 4. Bifangster
 Efter Guinea-Bissaus lovgivning:
 4.1.
 Fartøjer til fiskefangst må ved afslutningen af en fangstrejse højst have 9 % krebsdyr og 9 % blæksprutter om bord af de samlede fangster taget i Guinea-Bissaus fiskerizone.
 4.2.
 Fartøjer til blækspruttefiskeri må ved afslutningen af en fangstrejse højst have 9 % krebsdyr om bord af de samlede fangster taget i Guinea-Bissaus fiskerizone.
 4.3.
 Enhver overskridelse af de tilladte bifangstprocenter straffes efter Guinea-Bissaus lovgivning.
 4.4.
 De to parter holder samråd i Den Blandede Komité for at justere den tilladte bifangstprocent på grundlag af en henstilling fra Den Fælles Videnskabelige Komité.
 5. Tilladt tonnage/afgifter
 5.1.
 Tilladt tonnage (BRT)
 3 500 BRT pr. år
 5.2.
 Afgifter i EUR pr. BRT
 256 EUR pr. BRT pr. år
 I tilfælde af kvartalsvise eller halvårlige licenser beregnes gebyrerne pro rata temporis og forhøjes med henholdsvis 4 % eller 2,5 %.
 SPECIFIKATIONSBLAD 2 — FISKERITYPE 2:
 REJETRAWLERE
 1. Fiskerizone
 Uden for 12 sømil fra basislinjen inkl. det fælles forvaltningsområde mellem Guinea-Bissau og Senegal mod nord indtil azimut 268°.
 2. Tilladte fiskeredskaber
 2.1.
 Det er tilladt at anvende klassisk skovltrawl og andre selektive fiskeredskaber.
 2.2.
 Det er tilladt at anvende bomtrawl.
 2.3.
 Det er forbudt at anvende alle typer fiskeredskaber, midler eller anordninger, der kan blokere netmaskerne eller medføre, at den selektive virkning reduceres. For at undgå slid eller iturivning er det dog tilladt udelukkende på undersiden af bundtrawlets pose at fastgøre slidgarn i form af net eller ethvert andet materiale. Sådanne slidgarn må udelukkende fastgøres langs trawlposens forkant og sider. Det er tilladt på oversiden af trawlene at anvende beskyttelsesanordninger, forudsat at de består af et enkelt stykke net af samme materiale som fangstposen, og at deres masker udstrakt måler mindst 300 mm.
 2.4.
 Det er forbudt at anvende dobbelttråde, det være sig enkeltvis eller snoet, i trawlposen.
 3. Mindste tilladte maskestørrelse
 50 mm
 4. Bifangster
 Efter Guinea-Bissaus lovgivning:
 4.1.
 Rejetrawlere må ved afslutningen af en fangstrejse højst have 50 % blæksprutter og fisk om bord af de samlede fangster taget i Guinea-Bissaus fiskerizone.
 4.2.
 Enhver overskridelse af de tilladte bifangstprocenter straffes efter Guinea-Bissaus lovgivning.
 4.3.
 De to parter holder samråd i Den Blandede Komité for at justere den tilladte bifangstprocent på grundlag af en henstilling fra Den Fælles Videnskabelige Komité.
 5. Tilladt tonnage/afgifter
 5.1.
 Tilladt tonnage (BRT)
 3 700 BRT pr. år
 5.2.
 Afgifter i EUR pr. BRT
 344 EUR pr. BRT pr. år
 I tilfælde af kvartalsvise eller halvårlige licenser beregnes gebyrerne pro rata temporis og forhøjes med henholdsvis 4 % eller 2,5 %.
 SPECIFIKATIONSBLAD 3 — FISKERITYPE 3:
 STANGFARTØJER TIL TUNFISKERI
 1. Fiskerizone:
 1.1.
 Uden for 12 sømil fra basislinjen inkl. det fælles forvaltningsområde mellem Guinea-Bissau og Senegal mod nord indtil azimut 268°.
 1.2.
 Stangfiskerfartøjer til tunfiskeri har desuden tilladelse til at fange levende agn til deres fiskeri i Guinea-Bissaus fiskerizone.
 2. Tilladte fiskeredskaber:
 2.1.
 Stænger
 2.2.
 Noter med levende agn: 16 mm
 3. Bifangster:
 3.1.
 I henhold til konventionen om beskyttelse af migrerende arter og ICCAT's resolutioner er fiskeri efter brugde (Cetorhinus maximus), stor hvid haj (Carcharodon carcharias), storøjet rævehaj (Alopias superciliosus), hammerhaj af Sphyrnidae-familien (undtagen huehammerhaj), oceanisk hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) og silkehaj (Carcharhinus falciformis) forbudt. Fiskeri efter sandtigerhaj (Carcharias taurus) og gråhaj (Galeorhinus galeus) er forbudt.
 3.2.
 De to parter holder samråd i Den Blandede Komité for at ajourføre denne liste på grundlag af videnskabelige anbefalinger.
 4. Tilladt tonnage/afgifter:
 4.1.
 Yderligere afgift pr. ton fangst
 25 EUR/t
 4.2.
 Fast årlig afgift:
 550 EUR for 22 tons pr. fartøj
 4.3.
 Antal fartøjer med fiskeritilladelse
 12 fartøjer
 SPECIFIKATIONSBLAD 4 — FISKERITYPE 4:
 NOTFARTØJER MED FRYSEANLÆG TIL TUNFISKERI OG LANGLINEFARTØJER
 1. Fiskerizone:
 Uden for 12 sømil fra basislinjen inkl. det fælles forvaltningsområde mellem Guinea-Bissau og Senegal mod nord indtil azimut 268°.
 2. Tilladte fiskeredskaber:
 Not + flydeline
 3. Bifangster:
 I henhold til konventionen om beskyttelse af migrerende arter og ICCAT's resolutioner er fiskeri efter brugde (Cetorhinus maximus), stor hvid haj (Carcharodon carcharias), storøjet rævehaj (Alopias superciliosus), hammerhaj af Sphyrnidae-familien (undtagen huehammerhaj), oceanisk hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) og silkehaj (Carcharhinus falciformis) forbudt. Fiskeri efter sandtigerhaj (Carcharias taurus) og gråhaj (Galeorhinus galeus) er forbudt.
 De to parter holder samråd i Den Blandede Komité for at ajourføre denne liste på grundlag af videnskabelige anbefalinger.
 4. Tilladt tonnage/afgifter:
 4.1.
 Yderligere afgift pr. ton fangst
 35 EUR/t
 4.2.
 Fast årlig afgift:
 3 500 EUR for 100 tons pr. fartøj
 4.3.
 Antal fartøjer med fiskeritilladelse
 28 fartøjer
 Begrebet fangstrejse:
 I forbindelse med dette tillæg defineres varigheden af et EU-fartøjs fangstrejse således:
 —
 perioden mellem indsejling i og udsejling af Guinea-Bissaus fiskerizone, eller
 —
 perioden mellem indsejling i Guinea-Bissaus fiskerizone og omladning, eller
 —
 perioden mellem indsejling i Guinea-Bissaus fiskerizone og landing i Guinea-Bissau.


text:
C 84/36 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 6.4.2002
 a) verzetten de bepalingen van verordening (EEG) worden toegepast volgens welke een verzekering die met een
 nr. 1785/81 van de Raad (EEG) van 30 juni 1981 (1) en/of verzekeringsmaatschappij in Engeland, Duitsland of Denemar-
 verordening (EEG) nr. 193/82 van de Raad van 26 januari ken wordt gesloten, en die voldoet aan de voorwaarden die in
 1982 (2) zich er dan tegen, dat deze autoriteiten beslissen Zweden worden gesteld voor een pensioenverzekering voor
 dat de overdracht of toekenning van de quota onder werknemers — behalve de voorwaarde dat zij met een in
 bezwarende titel dient te geschieden, zodat de onderne- Zweden werkzame verzekeringsmaatschappij wordt gesloten
 ming of ondernemingen voor wie de quota bestemd zijn, —, wordt behandeld als een kapitaalverzekering met gevolgen
 tot een financiële tegenprestatie gehouden zijn? voor de inkomstenbelasting die, naargelang van de omstandig-
 heden in het concrete geval, minder voordelig kunnen zijn dan
 b) Indien het antwoord ontkennend is, verzetten deze de gevolgen die een pensioenverzekering voor werknemers
 voorschriften zich er dan tegen dat de prijs van het over voor de belasting heeft?
 te dragen quotum en de verdeling ervan via openbare
 verkoop worden vastgesteld? Verzetten bovenvermelde
 voorschriften zich tegen dit mechanisme van openbare
 verkoop, zelfs indien is bepaald dat bij de toekenning van
 de quota via openbare verkoop de passende maatregelen
 worden genomen om eventuele negatieve gevolgen voor Verzoek van de Cour de cassation du Grand-Duché de
 de nationale suikerbietproducenten te voorkomen? Luxembourg, ingediend bij arrest van 8 november 2001,
 om een prejudiciële beslissing in het geding tussen Design
 c) Blijven de uitlegging van de gemeenschapsregeling en de Concept SA en Flanders Expo NV
 antwoorden op de vragen ongewijzigd na de vaststelling
 van verordening (EG) nr. 1260/2001 van de Raad van (Zaak C-438/01)
 19 juni 2001 (3) houdende een gemeenschappelijke or-
 dening der markten in de sector suiker, waarbij de (2002/C 84/61)
 vroegere verordeningen zijn ingetrokken?
 De Cour de cassation du Grand-Duché de Luxembourg heeft,
 (1) Verordening (EEG) nr. 1785/81 van de Raad van 30 juni 1981 ingediend bij arrest van 8 november 2001, ingekomen ter
 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de
 sector suiker (PB L 177 van 1 juli 1981, blz. 4). EER: Hoofdstuk 3, griffie van het Hof van Justitie op 13 november 2001, in het
 Deel 22, blz. 80. geding tussen Design Concept SA en Flanders Expo NV, het
 (2) Verordening (EEG) nr. 193/82 van de Raad van 26 januari 1982 Hof van Justitie van de Europese Gemeenschappen verzocht
 houdende de algemene voorschriften voor quota-overdrachten in om een prejudiciële beslissing over de navolgende vraag:
 de sector suiker (PB L 21 van 29 januari 1982, blz. 3) EER:
 Hoofdstuk 3, Deel 24, blz. 175.
 (3) PB L 178 van 30 juni 2001, blz. 1. Is artikel 9, lid 2, sub e, van de Zesde richtlijn (77/388/EEG)
 van de Raad van 17 mei 1977 betreffende de harmonisatie
 van de wetgevingen der lidstaten inzake omzetbelasting —
 Gemeenschappelijk stelsel van belasting over de toegevoegde
 waarde; uniforme grondslag, wat de „diensten op het gebied
 van de reclame” betreft (1), van toepassing op diensten die
 onrechtstreeks aan de adverteerder worden geleverd, en wor-
 den gefactureerd aan een derde die ze aan de adverteerder zal
 Verzoek van de regeringsrätt van 23 oktober 2001 om herfactureren, indien deze laatste geen goed produceert, in
 een prejudiciële beslissing in het geding tussen de verze- de prijs waarvan de kosten van de dienst zullen worden
 keringsmaatschappij Skandia en Ola Ramstedt opgenomen?
 (1) PB L 145, blz. 1.
 (Zaak C-422/01)
 (2002/C 84/60)
 Verzoek van het Bundesverwaltungsgericht van 18 sep-
 De regeringsrätt heeft bij beschikking van 23 oktober 2001, tember 2001 om een prejudiciële beslissing in het geding
 ingekomen ter griffie van het Hof van Justitie op 25 oktober tussen de stad Villingen-Schwenningen en Ophilia Akosua
 2001, in het geding tussen de verzekeringsmaatschappij Owusu
 Skandia en Ola Ramstedt, het Hof van Justitie van de Europese
 Gemeenschappen verzocht om een prejudiciële beslissing over (Zaak C-444/01)
 de navolgende vraag:
 (2002/C 84/62)
 Moeten de gemeenschapsrechtelijke bepalingen inzake het vrij
 verkeer van personen, diensten en kapitaal, inzonderheid
 artikel 49 EG juncto artikel 12 EG, aldus worden uitgelegd, dat Het Bundesverwaltungsgericht heeft bij beschikking van
 zij zich ertegen verzetten dat nationale fiscale regelingen 18 september 2001, ingekomen ter griffie van het Hof van
 ---pagebreak--- 6.4.2002 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 84/37
 Justitie op 19 november 2001, in het geding tussen de stad Justitie op 19 november 2001, in het geding tussen Roberto
 Villingen-Schwenningen en Ophilia Akosua Owusu, het Hof Simoncello en Piera Boerio en Direzione Provinciale del Lavoro
 van Justitie van de Europese Gemeenschappen verzocht om (Vercelli), het Hof van Justitie van de Europese Gemeenschap-
 een prejudiciële beslissing over de navolgende vragen: pen verzocht om een prejudiciële beslissing over de navolgende
 vraag:
 1. Viel, uitgaande van de rechtstoestand op 16 mei 1997,
 de door een onderdaan van lidstaat A in lidstaat B
 zelfstandig uitgeoefende prostitutie, onder de vrijheid van zijn artikel 9 bis, lid 2, van wet nr. 608 van 28 november
 vestiging (artikel 52 EG) respectievelijk de vrijheid van 1996, dat de werkgever verplicht de indienstneming van elke
 dienstverrichting (artikel 59 EG)? Is het daarbij van belang werknemer aan de districtsafdeling voor werkgelegenheid mee
 of de prostitutie op het genoemde tijdstip op nationaal te delen, en artikel 10 van wetsdecreet nr. 469 van 23 december
 niveau als strijdig met de goede zeden en de openbare 1997, dat met betrekking tot arbeidsbemiddeling door niet
 orde werd beschouwd? gemachtigde personen naar artikel 9 bis van wet nr. 608/1996
 verwijst, verenigbaar met de in de artikelen 39, 43 en 86 EG
 2. In het geval de eerste vraag ontkennend wordt beant- bedoelde beginselen van gemeenschapsrecht?
 woord:
 Ontleende de onderdaan van lidstaat A uitgaande van de
 rechtstoestand op 16 mei 1997, rechtstreeks aan ar-
 tikel 8 A EG een verblijfsrecht in lidstaat B?
 3. In het geval de tweede vraag ontkennend wordt beant-
 woord:
 Ontleende zij uitgaande van de rechtstoestand op 16 mei Verzoek van het Landesgericht für Zivilrechtssachen
 1997 een verblijfsrecht aan artikel 1 van richtlijn 90/364 Wien van 5 november 2001 om een prejudiciële beslissing
 van de Raad van de EEG (1) betreffende het verblijfsrecht in het geding tussen DLD Trading Company Import-
 van 28 juni 1990, hoewel lidstaat B die richtlijn op Export, spol.s.r.o. en Republiek Oostenrijk
 genoemde datum nog niet in nationaal recht had om-
 gezet?
 (Zaak C-447/01)
 4. In geval de derde vraag bevestigend wordt beantwoord:
 Diende zij op het moment van binnenkomst over vol- (2002/C 84/64)
 doende bestaansmiddelen te beschikken en dit de bevoeg-
 de autoriteiten aan te tonen of is het voldoende indien zij
 tijdens haar verblijf in lidstaat B geen aanspraak op
 bijstand heeft gemaakt?
 Het Landesgericht für Zivilrechtssachen Wien heeft bij beschik-
 king van 5 november 2001, ingekomen ter griffie van het Hof
 (1) PB L 180, blz. 26. van Justitie op 20 november 2001, in het geding tussen DLD
 Trading Company Import-Export, spol.s.r.o. en Republiek
 Oostenrijk, het Hof van Justitie van de Europese Gemeenschap-
 pen verzocht om een prejudiciële beslissing over de navolgende
 vragen:
 1. Wordt door de in de feiten uiteengezette handelwijze van
 een staatsorgaan, in het bijzonder de wijziging van de
 Verzoek van Giudice Unico del Tribunale di Biella van vrijstelling voor reizigers bij § 97a ZollR-DG, in samen-
 18 oktober 2001 om een prejudiciële beslissing in het hang met § 19a ZollR-DV, per 1 januari 1998 in 75 euro,
 geding tussen Roberto Simoncello en Piera Boerio en respectievelijk 100 euro, en de kwantitatieve beperking
 Direzione Provinciale del Lavoro (Vercelli) van de vrijstelling van de omzetbelasting en accijnzen
 voor tabaksproducten, een voorschrift van het recht-
 streeks toepasselijke gemeenschapsrecht of een richtlijn
 (Zaak C-445/01) geschonden, en — zo ja — welk?
 (2002/C 84/63) 2. Indien de eerste vraag bevestigend wordt beantwoord:
 Is het voorschrift van het rechtstreeks toepasselijke ge-
 meenschapsrecht of van deze richtlijn, dat geschonden is,
 Giudice Unico del Tribunale di Biella heeft bij beschikking van een voorschrift dat voor de verzoekende partij in het
 18 oktober 2001, ingekomen ter griffie van het Hof van hoofdgeding een subjectief recht creëert?


text:
 7.8.2017
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 256/11
 Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Županijski Sud u Zagrebu (Chorvátsko) 18. mája 2017 – Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta/AY
 (Vec C-268/17)
 (2017/C 256/08)
 Jazyk konania: chorvátčina
 Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania
 Županijski Sud u Zagrebu
 Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom
 Žalobca: Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta
 Obvinený: AY
 Prejudiciálne otázky
 1.
 Treba vykladať článok 4 ods. 3 rámcového rozhodnutia 2002/584/SVV v tom zmysle, že rozhodnutie nestíhať trestný čin, na základe ktorého bol európsky zatykač vydaný alebo stíhanie zastaviť sa vzťahuje výlučne na trestný čin, ktorý je predmetom európskeho zatykača alebo treba toto ustanovenie chápať v tom zmysle, že vzdanie sa alebo opustenie od stíhania sa tiež musí týkať vyžiadanej osoby ako podozrivého/obvineného v tomto stíhaní?
 2.
 Môže členský štát odmietnuť na základe článku 4 ods. 3 rámcového rozhodnutia 2002/584/SVV vykonať vydaný európsky zatykač vtedy, keď súdny orgán iného členského štátu rozhodol buď nestíhať trestný čin, ktorý je predmetom európskeho zatykača alebo toto stíhanie ukončiť, v prípade, keď má v rámci tohto stíhania vyžiadaná osoba postavenie svedka a nie podozrivého/obvineného?
 3.
 Predstavuje rozhodnutie ukončiť vyšetrovanie, v rámci ktorého nemala vyžiadaná osoba postavenie podozrivého ale bola vypočutá ako svedok, pre iné členské štáty dôvod nevyhovieť vydanému európskemu zatykaču, v súlade s článkom 3 ods. 2 rámcového rozhodnutia 2002/584/SVV?
 4.
 Aký je vzťah medzi povinným dôvodom odmietnutia odovzdania upraveným v článku 3 ods. 2 rámcového rozhodnutia v prípade, ak „vykonávajúci súdny orgán je informovaný o tom, že požadovaná osoba bola s konečnou platnosťou odsúdená niektorým členským štátom za rovnaké trestné činy“ a nepovinným dôvodom odmietnutia odovzdania upraveným v článku 4 ods. 3 rámcového rozhodnutia v prípade, ak „bol vynesený definitívny rozsudok proti vyžiadanej osobe v niektorom členskom štáte pre rovnaké činy, čo bráni ďalšiemu konaniu“?
 5.
 Treba článok 1 ods. 2 rámcového rozhodnutia 2002/584/SVV vykladať v tom zmysle, že vykonávajúci štát je povinný prijať rozhodnutie o každom európskom zatykači, ktorý mu je postúpený, a to tiež vtedy, keď už rozhodol o predošlom európskom zatykači vydanom iným súdnym orgánom proti tej istej vyžiadanej osobe v rámci toho istého trestného stíhania a keď je nový európsky zatykač vydaný z dôvodu zmeny okolností v štáte vydávajúcom európsky zatykač (rozhodnutie o postúpení veci – začatie trestného stíhania, prísnejšie kritériá pre dôkazy o spáchaní trestného činu, nový príslušný súdny orgán/súd)?


text:
 27.2.2010
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 51/44
 Acțiune introdusă la 24 decembrie 2009 — Meredith/OAPI (BETTER HOMES AND GARDENS)
 (Cauza T-524/09)
 2010/C 51/81
 Limba de procedură: engleza
 Părțile
 Reclamantă: Meredith Corporation (Des Moines, Statele Unite) (reprezentanți: R. N. Furneaux și E. A. Hardcastle, Solicitors)
 Pârât: Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale)
 Concluziile reclamantei
 —
 Anularea Deciziei Camerei a doua de recurs a Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) din 23 septembrie 2009 în cauza R 517/2009-2, în măsura în care respinge cererea de înregistrare a mărcii comunitare în cauză pentru servicii din clasa 36 și în consecință admiterea cererii pentru aceste servicii;
 —
 admiterea cererii reclamantei, și
 —
 obligarea pârâtului la plata cheltuielilor de judecată în cazul în care acesta le contestă și respingerea cererii sale.
 Motivele și principalele argumente
 Marca comunitară vizată: marca verbală „BETTER HOMES AND GARDENS” pentru bunuri și servicii din clasele 16, 35 și 36.
 Decizia examinatorului: respinge în parte cererea de înregistrare a mărcii comunitare.
 Decizia camerei de recurs: respinge recursul.
 Motivele invocate: încălcarea articolului 7 alineatul (1) litera (b) și a articolului 7 alineatul (2) din Regulamentul nr. 207/2009 al Consiliului, în măsura în care, în mod eronat, camera de recurs nu a aplicat un criteriu corespunzător pentru a stabili dacă marca are sau nu caracter distinctiv în vederea diferențierii de bunurile și serviciile pentru care se solicită înregistrarea.


text:
1.12.2012
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 373/11
 Ricorso proposto il 5 ottobre 2012 — Global Steel Wire/Commissione
 (Causa T-438/12)
 2012/C 373/17
 Lingua processuale: lo spagnolo
 Parti
 Ricorrente: Global Steel Wire, SA (Cerdanyola del Vallés, Spagna) (rappresentanti: avv.ti F. González Díaz e P. Herrero Prieto)
 Convenuta: Commissione europea
 Conclusioni
 La ricorrente chiede che il Tribunale voglia:
 —
 annullare, ai sensi dell’articolo 264 TFUE, la decisione della Commissione europea del 25 luglio 2012, caso COMP/38.344 — Acciaio da precompressione;
 —
 chiedere alla Commissione, conformemente agli articoli 24 dello Statuto della Corte di giustizia dell'Unione europea e 64, paragrafo 3, lettera d), del regolamento di procedura del Tribunale, di fornire i documenti, i calcoli e gli altri elementi di fatto e/o di diritto che le sono serviti come base per accogliere le domande di incapacità contributiva della Proderac, della CB, dell’ITAS, dell’OriMartin, della Siderúrgica Latina Martin e/o riduzione dell’importo dell’ammenda dell’ArcelorMittal;
 —
 in ogni caso, condannare la Commissione europea alle spese.
 Motivi e principali argomenti
 Il presente ricorso è diretto avverso la decisione della Commissione europea recante rigetto della domanda di incapacità contributiva e/o dilazione di pagamento con esenzione dal costituire una garanzia bancaria, domanda presentata alla Commissione dalla ricorrente.
 A sostegno del ricorso, la ricorrente deduce quattro motivi.
 1)
 Primo motivo, vertente su errori di fatto e di diritto commessi nel valutare la capacità contributiva della ricorrente per far fronte al pagamento dell’ammenda.
 2)
 Secondo motivo, vertente su errori di fatto e di diritto commessi nel valutare la capacità contributiva degli azionisti della ricorrente.
 3)
 Terzo motivo, vertente sulla violazione del principio di non discriminazione, in quanto, rispetto ad altre imprese del settore, la Commissione ha riconosciuto una situazione di incapacità contributiva, ridotto l’importo dell’ammenda o esentato dal costituire una garanzia.
 4)
 Quarto motivo, vertente sulla violazione dei diritti della difesa.
 —
 In primo luogo, la Commissione non ha concesso alla ricorrente la possibilità di esporre il suo punto di vista.
 —
 In secondo luogo, la Commissione è incorsa in un vizio di incompetenza, violando il principio di collegialità.
 —
 Infine, la Commissione ha contravvenuto al dovere di motivazione degli atti.