text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2019 10 15
 COM(2019) 469 final
 2019/0222(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Pasaulio prekybos organizacijos Prekybos prekėmis taryboje dėl Prekybos lengvinimo komiteto darbo tvarkos taisyklių
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.Pasiūlymo dalykas
 Pasiūlymu nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) dėl siūlymo priimti Prekybos lengvinimo komiteto (toliau – Komitetas) darbo tvarkos taisykles pagal PPO prekybos lengvinimo susitarimą (toliau – Susitarimas).
 2.Pasiūlymo aplinkybės
 2.1.Prekybos lengvinimo susitarimas
 Susitarimas, kurio viena iš Šalių yra ES
 1
 , priimtas per 2013 m. Balyje vykusią 9-ąją PPO ministrų konferenciją, siekiant supaprastinti, modernizuoti ir palengvinti PPO narių tarpusavio eksporto ir importo procesus. Susitarime pateikta nuostatų dėl greitesnių, paprastesnių, skaidresnių ir veiksmingesnių procedūrų pasienyje, greitesnio prekių, įskaitant vežamas tranzitu, judėjimo, išleidimo ir įforminimo, taip pat nustatytos muitinių ir kitų susijusių institucijų veiksmingesnio bendradarbiavimo priemonės, susijusios su prekybos lengvinimu ir muitinių procedūrų laikymusi. Susitarimas įsigaliojo 2017 m. vasario 22 d.
 2.2.Prekybos prekėmis tarybos numatomas aktas
 Susitarimo 23 straipsnio 1 dalimi įsteigtas Prekybos lengvinimo komitetas ir numatyta, kad „Komitetas nustato savo darbo tvarkos taisykles“. Japonija, Argentina, Norvegija ir Paragvajus pateikė atitinkamą pasiūlymą, kuriam visapusiškai pritarta paskutiniame PPO Prekybos lengvinimo komiteto posėdyje 2019 m. birželio 25 d. Siūlomos taisyklės yra administracinio pobūdžio ir jomis užtikrinamas veiksmingas Prekybos lengvinimo komiteto posėdžių organizavimas ir proceso eiga.
 Remiantis Marakešo sutarties, kuria įsteigiama PPO, IV straipsnio 6 dalimi, pavaldžių struktūrų, kaip antai Prekybos lengvinimo komiteto, darbo tvarkos taisykles, kad jos įsigaliotų, turi patvirtinti PPO Prekybos prekėmis taryba.
 3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu
 Darbo tvarkos taisyklės yra administracinio pobūdžio. Jomis siekiama užtikrinti, kad Prekybos lengvinimo susitarimas veiktų veiksmingai. ES yra suinteresuota, kad šios taisyklės, kurioms visapusiškai pritarta Prekybos lengvinimo komiteto posėdyje, būtų priimtos ir Komitetas tinkamai veiktų ir veiksmingai stebėtų Prekybos lengvinimo susitarimo įgyvendinimą. Šios taisyklės pagrįstos PPO generalinės tarybos darbo tvarkos taisyklėmis
 2
 ir pakoreguotos tik tiek, kad atitiktų konkrečius Prekybos lengvinimo komiteto poreikius. Pavyzdžiui, Generalinės tarybos darbo tvarkos taisyklių 1 taisyklė papildyta pareiga, kad Komitetas posėdžiautų bent kartą per metus (Generalinė taryba to daryti neprivalo). Dar vienas pavyzdys – kvietimas į posėdį turėtų, pageidautina, būti pateiktas likus trims savaitėms iki posėdžio, kad būtų lengviau parengti pozicijas, o tai kartais sudėtinga, ypač kai jos susijusios su pagalba, siejama su tam tikrų įsipareigojimų vykdymu. Generalinės tarybos posėdžiai prireikus gali būti šaukiami labai skubiai, o paprastai – per 10 darbo dienų (2 taisyklė).
 4.Teisinis pagrindas
 4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas
 4.1.1.Principai
 Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.
 Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
 3
 .
 4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju
 Pasaulio prekybos organizacija yra tarptautinė organizacija, įsteigta Marakešo sutartimi, kuria įsteigiama PPO (toliau – PPO steigimo sutartis). Prekybos lengvinimo komitetas įsteigtas kaip Prekybos prekėmis tarybai pavaldi struktūra.
 Aktas, kurį turi priimti Prekybos prekėmis taryba, yra teisinę galią turintis aktas. Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama. Juo tik patvirtinamos Prekybos lengvinimo komiteto veiklos taisyklės.
 Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 207 straipsnio 3 ir 4 dalys kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.
 4.2.Materialinis teisinis pagrindas
 4.2.1.Principai
 Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio ES vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinė ar svarbesnė dalis.
 4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju
 Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su bendra prekybos politika. Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa.
 4.3.Išvada
 Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.
 5.Numatomo akto skelbimas
 Netaikoma.
 2019/0222 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Pasaulio prekybos organizacijos Prekybos prekėmis taryboje dėl Prekybos lengvinimo komiteto darbo tvarkos taisyklių
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)Tarybos sprendimu (ES) 2015/1947
 4
 Sąjunga sudarė Susitarimą dėl prekybos lengvinimo (toliau – Susitarimas) ir jis įsigaliojo 2017 m. vasario 22 d.;
 (2)Susitarimo 23 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad Prekybos lengvinimo komitetas gali nustatyti savo darbo tvarkos taisykles;
 (3)Marakešo sutarties, kuria įsteigiama Pasaulio prekybos organizacija, IV straipsnio 6 dalyje numatyta, kad, Prekybos lengvinimo komiteto darbo tvarkos taisykles turi patvirtinti Prekybos prekėmis taryba;
 (4)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Prekybos prekėmis taryboje turi būti laikomasi Sąjungos vardu, kadangi numatomas sprendimas Sąjungai bus privalomas;
 (5)tikslinga pritarti siūlomoms darbo tvarkos taisyklėms, kurios sudarys sąlygas Prekybos lengvinimo komitetui veiksmingai veikti. Taisyklės pagrįstos Pasaulio prekybos organizacijos generalinės tarybos darbo tvarkos taisyklėmis ir pakoreguotos tiek, kad atitiktų konkrečius Prekybos lengvinimo komiteto poreikius,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu Prekybos prekėmis tarybos posėdyje dėl Prekybos lengvinimo komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo, yra pritarti jų priėmimui, kaip nustatyta priede.
 2 straipsnis
 Šis sprendimas skirtas Komisijai.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 (1)
 2015 m. spalio 1 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1947, OL L 284, 2015 10 30, p. 1–2.
 (2)
 1996 07 25 dokumentas WT/L/161 „Ministrų konferencijų ir Generalinės tarybos posėdžių darbo tvarkos taisyklės“.
 (3)
 2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.
 (4)
 2015 m. spalio 1 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1947 dėl Protokolo, kuriuo iš dalies keičiama Pasaulio prekybos organizacijos steigimo sutartis (Marakešo sutartis), sudarymo Europos Sąjungos vardu (OL L 284, 2015 10 30, p. 1).
 ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2019 10 15
 COM(2019) 469 final
 PRIEDAS
 prie
 Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
 dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Pasaulio prekybos organizacijos Prekybos prekėmis taryboje dėl Prekybos lengvinimo komiteto darbo tvarkos taisyklių
 PRIEDAS
 PREKYBOS LENGVINIMO KOMITETO DARBO TVARKOS TAISYKLĖS
 1
 Prekybos lengvinimo komiteto posėdžiams mutatis mutandis taikomos Generalinės tarybos posėdžiams taikomos darbo tvarkos taisyklės (WT/L/161), išskyrus šiuos atvejus:
 I skyrius. Posėdžiai
 (a)(Generalinės tarybos) 1 taisyklė turėtų būti iš dalies pakeista pagal Susitarimo dėl prekybos lengvinimo 23 straipsnio 1.2 punktą, kad būtų numatyta taip:
 „Komitetas rengia posėdžius prireikus ir kaip numatyta pagal Susitarimo dėl prekybos lengvinimo nuostatas, bet ne rečiau kaip kartą per metus.“
 (b)2 taisyklės pirmas sakinys turėtų būti iš dalies pakeistas taip:
 „Komiteto posėdžius šaukia Generalinis direktorius, pateikdamas pranešimą, pageidautina, prieš tris savaites ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip prieš dešimt kalendorinių dienų iki nustatytos posėdžio dienos.“
 II skyrius. Darbotvarkė
 (c)5 taisyklė neturėtų būti taikoma
 2
 .
 (d)11 taisyklė turėtų būti pakeista taip:
 „Tarptautinių tarpvyriausybinių organizacijų atstovai gali dalyvauti posėdžiuose stebėtojų teisėmis Prekybos lengvinimo komiteto kvietimu, laikydamiesi Generalinės tarybos darbo tvarkos taisyklių 3 priede pateiktų gairių.
 Be to, laikydamasis Susitarimo dėl prekybos lengvinimo 23 straipsnio 1.5 punkto, Komitetas gali pakviesti kitų tarptautinių organizacijų arba joms pavaldžių struktūrų atstovus, kompetentingus prekybos lengvinimo srityje:
 (a)dalyvauti komiteto posėdžiuose ir
 (b)aptarti konkrečius su šio Susitarimo įgyvendinimu susijusius klausimus.“
 V skyrius. Pareigūnai
 (e)12, 13 ir 14 taisyklės turėtų būti iš dalies pakeistos, kad Komitetas būtų įgaliotas išrinkti pirmininko pavaduotoją. Atitinkamai 12, 13 ir 14 taisyklės turėtų būti išdėstytos taip:
 „12 taisyklė. Komitetas iš narių atstovų išrenka pirmininką
 3
 ir gali išrinkti pirmininko pavaduotoją. Rinkimai įvyksta per pirmąjį metų posėdį ir įsigalioja posėdžio pabaigoje. Pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas eina pareigas iki kitų metų pirmojo posėdžio pabaigos.
 13 taisyklė. Jei pirmininkas nedalyvauja posėdyje ar jo dalyje, jo pareigos tenka pirmininko pavaduotojui. Jei pirmininko pavaduotojas neišrinktas arba nedalyvauja posėdyje, Komitetas tam posėdžiui ar jo daliai išrenka laikiną pirmininką.
 14 taisyklė. Jei pirmininkas nebegali eiti savo pareigų, Komitetas paskiria 12 taisyklėje nurodytą pirmininko pavaduotoją arba, jei pavaduotojas neišrinktas, išrenka laikiną pirmininką, kuris eina šias pareigas tol, kol neišrenkamas naujas pirmininkas.“
 VI skyrius. Procesas
 (f)24 taisyklės pirmas sakinys turėtų būti iš dalies pakeistas taip:
 „Siekdamas pagreitinti procesą pirmininkas gali pasiūlyti atstovams, norintiems išreikšti pritarimą tam tikram pasiūlymui, balsuoti pakeliant ranką, kad tai būtų tinkamai įtraukta į protokolą kaip pritarimas [...].“
 VII skyrius. Sprendimų priėmimas
 (g)33 taisyklė turėtų būti iš dalies pakeista taip:
 „Jei sprendimo negalima priimti bendru sutarimu, klausimas perduodamas Prekybos prekėmis tarybai.“
 (h)34 taisyklė neturėtų būti taikoma.
 __________
 (1)
 Pagrįstos Argentinos, Japonijos, Norvegijos ir Paragvajaus pranešimu (G/TFA/W/14).
 (2)
 Tai, kad darbotvarkė būtų tinkamai parengta ir išplatinta, užtikrinama Generalinės tarybos darbo tvarkos taisyklėmis (2, 3 ir 6).
 (3)
 Komitetas taiko atitinkamas gaires, pateiktas „PPO struktūrų pareigūnų skyrimo gairėse“ (WT/L/31, 1995 m. vasario 7 d.).


type: other

text:
552. Spremembe in dopolnitve Sodnega reda, stran 1241.
 Na podlagi 81. člena Zakona o sodiščih (Uradni list RS, št. 94/07 – uradno prečiščeno besedilo) in po predhodno pridobljenem mnenju občne seje Vrhovnega sodišča Republike Slovenije z dne 15. 1. 2008 izdaja minister za pravosodje
 V Sodnem redu (Uradni list RS, št. 17/95, 35/98, 91/98, 22/00, 113/00, 62/01, 88/01, 102/01, 22/02, 15/03, 75/04, 138/04, 74/05, 5/07 in 82/07) se 46. člen spremeni tako, da se glasi:
 Kot notranje-organizacijska enota Vrhovnega sodišča Republike Slovenije deluje Center za informatiko, ki skrbi za izvajanje enotne tehnološke podpore poslovanja sodišč ter za pravni in informacijski sistem sodišč.
 Za delovanje Centra za informatiko je odgovoren predsednik Vrhovnega sodišča Republike Slovenije.«
 V drugem odstavku 50. člena se v prvi alinei število »18« nadomesti s številom »6«, v drugi alinei se besedi »1 leta« nadomesti z besedama »6 mesecev«, v tretji alinei se število »18« nadomesti s številom »6«, v četrti alinei se besedi »1 leta« nadomesti z besedama »6 mesecev«, v sedmi alinei se besedi »1 leta« nadomesti z besedama »6 mesecev«, v dvanajsti alinei pa se število »18« nadomesti s številom »6«.
 »– zadeve v delovnih in socialnih sporih: v roku 6 mesecev od prejema zadeve«.
 Pika na koncu trinajste alinee se nadomesti z vejico in dodajo nove štirinajsta, petnajsta in šestnajsta alinea, ki se glasijo:
 »– postopki s pritožbo v delovnih ali socialnih zadevah na II. stopnji: v roku 6 mesecev od prejema zadeve na sodišču druge stopnje do odprave odločbe druge stopnje,
 – postopki pred Vrhovnim sodiščem, kadar sodi oziroma odloča na prvi stopnji (1. točka prvega odstavka 106. člena Zakona o sodiščih): v roku 6 mesecev od prejema zadeve,
 – postopki pred Vrhovnim sodiščem, kadar sodi na drugi ali tretji stopnji (2. in 3. točka prvega odstavka 106. člena Zakona o sodiščih) in kadar odloča o izrednih pravnih sredstvih (4. točka prvega odstavka 106. člena Zakona o sodiščih): v roku 6 mesecev od prejema zadeve na to sodišče do odprave odločbe.«
 Za uporabo zunaj sodne stavbe se na podlagi odredbe ali odobritve sodnika sodnemu izvedencu, sodnemu tolmaču ali sodnemu cenilcu izroči kopijo ali original spisa ali dela spisa.
 Osebi iz prvega odstavka tega člena se kopijo oziroma original spisa ali dela spisa izroča v sodni pisarni ali pošlje priporočeno s povratnico na njen naslov za vročanje. Če je izročena ali poslana kopija oziroma original spisa ali del spisa, se navedeno vpiše v seznam odposlanih spisov (obr. SR št. 4).«
 122. člen se spremeni tako, da se glasi:
 Obrazce, pečate in štampiljke naročajo sodišča pri izbranem ponudniku, v skladu s predpisi, ki urejajo javno naročanje.«
 V 135. členu se za osmim odstavkom dodata nov deveti in deseti odstavek, ki se glasita:
 »Če je taksa vplačana z elektronskim denarjem ali drugimi veljavnimi plačilnimi instrumenti (kreditna kartica, mobilna telefonija), vlogi ni potrebno prilagati potrdila o plačilu. Plačilo takse ugotovi in na pisanju pisno potrdi uradna oseba pristojnega sodišča na podlagi elektronskega vpogleda v stanje in promet na računih za plačilo sodnih taks.
 Sodišče mora zagotoviti vplačilna mesta za plačila sodnih taks in vsa druga plačila na načine, ki jih predvideva zakon, ter ne sme pogojevati izvedbe postopka s plačilom preko položnice ali z drugo obliko plačila. Vsa plačila sodnih taks se evidentirajo v evidenci sodnih taks. Evidenco sodnih taks vodi računovodstvo okrožnega sodišča, ločeno za vsako sodišče. Podrobnejša oblika in vsebina evidence se določi s pravilnikom, ki ga predpiše minister, pristojen za pravosodje.«
 Dosedanji deveti, deseti, enajsti in dvanajsti odstavek postanejo enajsti, dvanajsti, trinajsti in štirinajsti odstavek.
 Naslov IV. poglavja se spremeni tako, da se glasi: »IV. ZAGOTOVITEV OPRAVLJANJA NUJNIH PROCESNIH DEJANJ«.
 Naslov 1. točke IV. poglavja se spremeni tako, da se glasi: »1. Splošne določbe«.
 Predsednik sodišča za posamezno sodišče glede na evidentirano količino aktivnih ur zagotovi opravljanje nujnih procesnih dejanj bodisi z dežurstvom bodisi s pripravljenostjo oziroma na oba načina hkrati.
 Dežurstvo je sestavljeno iz aktivnega dela, ko sodnik med dežurstvom opravlja nujna procesna dejanja, in neaktivnega dela, ko je sodnik v času dežurstva zgolj prisoten na delovnem mestu. Pripravljenost pa pomeni dosegljivost zunaj sedeža sodišča.
 Kot aktivne ure dežurstva se šteje čas, ko dežurni sodnik opravlja nujno procesno dejanje. V aktivne ure šteje tudi potreben čas prihoda na kraj, kjer se opravlja nujno procesno dejanje, in čas povratka.
 Če se nujno procesno dejanje opravlja izven poslovnega časa, se v aktivne ure šteje tudi potreben čas prihoda na sedež sodišča. Čas prihoda na sedež sodišča ne sme biti daljši od najdaljšega sprejemljivega časa, določenega v 140. členu.
 O opravljenih nujnih procesnih dejanjih in o obvestilih, ki jih je dežurni sodnik prejel med opravljanjem dežurstva, se vodi evidenca o dogodkih in dejanjih v dežurni službi (obr. SR št. 23).
 Vse ostale ure, ko je sodnik v času dežurstva prisoten na delovnem mestu, se štejejo za neaktivne ure dežurstva.«
 Zaradi učinkovitega in nemotenega opravljanja nujnih procesnih dejanj mora biti sodniku, ki opravlja delo na terenu, zagotovljeno uradno vozilo z voznikom in zapisnikarica.
 Zaslišanja se praviloma opravljajo na sedežu sodišča, če sodnik ne odredi drugače.«
 »Seznam sodelujočih sodnikov in sodnega osebja ter razpored dežurstva oziroma pripravljenosti izda predsednik sodišča, in sicer za 3 mesece vnaprej, vendar najmanj 30 dni pred začetkom dežurstva oziroma pripravljenosti.
 V razporedu dežurstva oziroma pripravljenosti je potrebno pri vsakem od sodelujočih navesti telefonsko številko na delovnem mestu in številko prenosnega telefona ali pozivnika, ki ga ima sodnik stalno pri sebi.
 Razpored dežurstva oziroma pripravljenosti se vroči vsakemu od sodelujočih v dežurstvu oziroma pripravljenosti, pristojnemu državnemu tožilcu, pristojni osebi na specializiranem oddelku skupine državnih tožilcev za pregon organiziranega kriminala pri Vrhovnem državnem tožilstvu Republike Slovenije, policijski upravi in vojaški policiji.«
 140. člen se spremeni tako, da se glasi:
 Najdaljši sprejemljivi čas prihoda na delovno mesto sodnika in sodnega osebja, ki je v pripravljenosti, je ena ura od trenutka obvestila o potrebi za prevzem nujnih procesnih dejanj. Če sodišče zaradi kadrovske zasedenosti ne more zagotoviti odzivnega časa ene ure, se lahko v posameznih primerih določi daljši odzivni čas, vendar ne več kot dve uri.«
 Na sodišču, kjer ni na razpolago dovolj sodnikov za učinkovito opravljanje nujnih procesnih dejanj z določenega pravnega področja, zlasti pa v času sodnih počitnic, se z letnim razporedom dela lahko določijo za opravljanje nujnih procesnih dejanj tudi drugi sodniki.«
 Sodnikom in sodnemu osebju, ki zagotavljajo izvajanje nujnih procesnih dejanj, pripadajo posebne pravice po veljavnih predpisih.«
 143. člen se črta.
 144. člen se spremeni tako, da se glasi:
 Dežurna preiskovalna služba ima ves čas na razpolago vozilo in voznika. Ostalim dežurnim službam se po potrebi zagotovi službeno vozilo sodišča.
 Vsa službena vozila za potrebe dežurne preiskovalne službe so tipizirana in po prometnih predpisih opremljena s svetlobno in zvočno signalizacijo (modra luč in sirena). Na vozilu je napis ».......sodišče v .......«.«
 145. člen se spremeni tako, da se glasi:
 Sodnikom in sodnemu osebju, ki sodelujejo pri delu dežurne preiskovalne službe pripada osebna varovalna oprema v skladu z določbami predpisov, ki urejajo varnost in zdravje pri delu. Do osebne varovalne opreme so upravičeni sodniki in sodno osebje, ki v letu dežurajo najmanj 6 mesecev in v povprečju najmanj dvakrat mesečno.
 Sodniku in sodnemu osebju pripada:
 – zimska bunda vsaka 3 leta,
 – čevlji vsako leto,
 – zimske rokavice vsaka 3 leta.
 Vrednost opreme ne sme presegati 15% (bunda), 10% (čevlji) oziroma 5% (rokavice) povprečne mesečne neto plače na zaposleno osebo v Republiki Sloveniji v mesecu januarju tekočega leta.«
 V 146. členu se za piko na koncu doda nov stavek, ki se glasi: »Za ostale dežurne službe se oprema zagotovi v skladu z dejanskimi potrebami, ki jih določi predsednik sodišča s posebnim sklepom.«
 Naslov 1.a točke IV. poglavja se spremeni tako, da se glasi: »1.a Zagotovitev opravljanja nujnih procesnih dejanj v postopku o prekrških«.
 Način zagotovitve opravljanja nujnih procesnih dejanj po zakonu, ki ureja postopek o prekrških, se določi za okrajna sodišča, ki imajo sedeže na območju istega sodnega okrožja, na podlagi dogovora vseh predsednikov okrajnih sodišč z območja istega sodnega okrožja. Če dogovora ni mogoče doseči, o tem odloči predsednik neposredno višjega sodišča.
 Pri zagotovitvi opravljanja nujnih procesnih dejanj sodelujejo sodniki, ki so razporejeni na področje prekrškov, iz vseh okrajnih sodišč, ki imajo sedež na območju istega sodnega okrožja.
 Sodnike se razporedi tako, da se upošteva abecedni red začetnic priimkov sodnikov. Pri razporeditvi sodnikov se mora upoštevati enakomerna obremenitev vseh sodnikov na območju istega sodnega okrožja v poslovnem času in izven poslovnega časa, tako, da so sodniki razporejeni dnevno ali tedensko.
 Podrobnejša organizacija zagotovitve opravljanja nujnih procesnih dejanj se določi v dogovoru predsednikov okrajnih sodišč z območja istega sodnega okrožja ali z navodilom predsednika okrajnega sodišča.«
 146.b člen se spremeni tako, da se glasi:
 »Seznam sodelujočih sodnikov, ki vodijo postopek o prekrških v primerih iz prvega odstavka prejšnjega člena, in sodnega osebja ter razpored dežurstev oziroma pripravljenosti izda predsednik okrajnega sodišča, ki ima sedež na sedežu okrožnega sodišča oziroma vodja oddelka za prekrške tega sodišča, v skladu z določbami 139. člena.«
 146.c člen se črta.
 146.d člen se črta.
 Naslov 2. točke IV. poglavja se spremeni tako, da se glasi: »2. Pripravljenost zunajobravnavnih, pritožbenih in drugih senatov«.
 147. člen se spremeni tako, da se glasi:
 Za potrebe odločanja o pritožbah, za odločanje o dovolitvi posegov v človekove pravice, za odločanje v volilnih postopkih in drugih podobnih zadevah, v katerih je treba opraviti nujno procesno dejanje, se organizira pripravljenost zunajobravnavnih, pritožbenih in drugih senatov (v nadaljevanju: senati).
 Aktivne ure dežurstva članov senata se evidentirajo ločeno za sodnika poročevalca ter druge člane senata in sodno osebje.«
 148. člen se črta.
 149. člen se črta.
 V 160. členu se za tretjim odstavkom doda četrti odstavek, ki se glasi:
 »Predsednik sodišča določi mesto uvrstitve posamezne črke oziroma znaka v obstoječi abecedni red, če gre za črke ali znake, ki jih slovenska abeceda ne vsebuje.«
 Za izvrševanje zadev sodne uprave ima lahko sodišče sekretarja sodišča, ki mora izpolnjevati pogoje za zasedbo delovnega mesta svetnik v pravosodju. Zahtevana strokovna izobrazba je univerzitetna ali visoka strokovna s specializacijo oziroma magisterijem pravne ali ekonomske smeri.«
 V prvem odstavku 212. člena se za besedilom »ki jih prejema neposredno« doda besedilo »v vložišču ali v sodni nabiralnik«.
 214. člen se spremeni tako, da se glasi:
 »214. člen
 Vse pošiljke in pisanja, ki jih vlagajo stranke neposredno, sprejema vložišče ves delovni čas, izven delovnega časa pa se pisanja lahko oddajo v standardizirani ovojnici v sodne nabiralnike, ki so nameščeni pri sodišču.
 Če je pošiljka oddana v sodni nabiralnik, se šteje, da je pravočasna, če je oddana zadnji dan roka do 24. ure.«
 V prvem odstavku 215. člena se za besedilom »ki jih prejme vložišče« doda besedilo »ali so oddane v sodni nabiralnik«.
 Za 221. členom se doda novi 221.a člen, ki se glasi:
 »221.a člen
 »Z namenom sledljivosti zadeve se vsaki zadevi ob osnovanju spisa določi enotna identifikacijska številka, katero zadeva ohrani vse od začetka do zaključka postopka, ne glede na fazo postopka in ne glede na stopnjo sodišča, ki zadevo rešuje.«
 V 252. členu se doda nov četrti odstavek, ki se glasi:
 »Predložitvenemu poročilu se priloži potrebno število izvodov s pravnim sredstvom izpodbijane odločbe.«
 Sedanji četrti, peti, šesti in sedmi odstavek postanejo peti, šesti, sedmi in osmi odstavek.
 255. člen se spremeni tako, da se glasi:
 »255. člen
 Ko sodišče druge stopnje prejme spis s pravnim sredstvom, na ovitek spisa vpiše označbo vpisnika pri sodišču druge stopnje, zaporedno številko vpisa in vse štiri številke letnice (označba zadeve), na predložitvenem poročilu pa se odtisne in izpolni štampiljka »dohodni zaznamek«.
 Ob zaključku pritožbenega postopka sodišče druge stopnje v spis vloži izvirnik svoje odločbe, posvetovalni zapisnik oziroma zaznamek o posvetovanju in glasovanju, še pred tem pa tudi morebitna druga pisanja, ki so nastala ali so bila pridobljena med postopkom pri tem sodišču.
 Sodišče druge stopnje vrne sodišču prve stopnje spis s toliko prepisi svoje odločbe, kolikor jih je potrebno za stranke in sodišče prve stopnje oziroma tretje stopnje, če je dovoljeno pravno sredstvo zoper odločbo sodišča druge stopnje.«
 V 306. členu Sodnega reda se doda nov četrti odstavek, ki se glasi:
 »Vpisnik za zadeve mednarodne pravne pomoči, Pom-i (obr. SR št. 61), se smiselno uporablja za izvajanje Zakona o sodelovanju v kazenskih zadevah z državami članicami Evropske unije (ZSKZDČEU) do uvedbe novih vpisnikov, razen, če so posamezni obrazci že določeni v prilogah Zakona o sodelovanju v kazenskih zadevah z državami članicami Evropske unije (ZSKZDČEU).«
 Deseti odstavek 339. člena se spremeni tako, da se glasi:
 »Za postopek uničenja zaseženih predmetov se uporabljajo določbe uredbe, ki ureja postopek upravljanja z zaseženimi predmeti, premoženjem in varščinami oziroma uredbe, ki ureja način ravnanja z zaseženimi in odvzetimi prepovedanimi drogami. Ne glede na navedeno lahko predsednik pristojnega okrožnega sodišča, kadar oceni, da je iz razlogov ekonomičnosti postopka in glede na vrsto zaseženega predmeta, to mogoče, za uničenje zaseženih predmetov imenuje tričlansko komisijo iz vrst zaposlenih pri sodišču, ki zapisniško uniči zasežene predmete, in kopijo zapisnika dostavi v vse zadeve, iz katerih izvirajo zaseženi predmeti, ki so bili uničeni.«
 »Okrožno in okrajno sodišče poslujeta na podlagi transakcijskega računa okrožnega sodišča.«
 Obrazec SR št. 23 (čl. 137 SR in 146a SR) se nadomesti z novim obrazcem SR št. 23:
 +-----+--------+-------------+------------+-----------+--------+
 | Zap.| Datum | Osebno ime | Trajanje |Opravljeno |Pripombe|
 | št. | | dežurnega | dežurne | procesno | |
 | | | sodnika, | službe |dejanje na | |
 | | |zapisnikarice| od – do | zahtevo | |
 | | | in voznika | (datum in | (organa, | |
 | | | | ura) | opr.št. | |
 | | | | | spisa, | |
 | | | | |kraj, datum| |
 | | | | | in ura) – | |
 | | | | | izvedeno | |
 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
 | | | | | | |
 Obr. SR št. 23 (člen 137 SR in 146a SR) – Evidenca o dogodkih in dejanjih v dežurni službi
 V obrazec se vpisujejo vsa procesna opravila in dogodki, ki jih je dežurni sodnik opravil v času dežurstva.
 V stolpec 4 se vpisuje dejansko število ur, potrebnih za opravo procesnih opravil. Vsaka aktivnost v zvezi s pozivi organov v času dežurstva ali pripravljenosti, kot so predlogi, nasveti, odrejanje opravil, kar se obračunava na vsakih začetih 30 minut kot 30 minut aktivne ure, eventualni nadaljnji pozivi organov in sodnikova aktivnost v povezavi z njim v tem času, pa se vštevajo v že obračunani del aktivne ure.
 V ustrezen vpisnik se vpišejo le tiste zadeve, v katerih bo sodišče opravljalo nadaljnja procesna dejanja.
 Obrazec SR št. 23a se črta.
 Ne glede na določbo 2. člena teh sprememb in dopolnitev sodnega reda vodijo sodišča posebej zadeve, ki niso bile rešene v naslednjih rokih:
 +---------+----------------+-----------------+-----------------+
 | Zap.št. |Vrsta zadeve |Leto 2009 |Leto 2010 |
 | * | | | |
 | 1 |Preiskava in |V roku 12 mesecev|V roku 6 mesecev |
 | |kazenske zadeve | | |
 | 2 |Zadeve o |V roku 9 mesecev |V roku 6 mesecev |
 | |prekrških | | |
 | 3 |Pravdne in |V roku 12 mesecev|V roku 6 mesecev |
 | |nepravdne | | |
 | |zadeve ter | | |
 | |gospodarski | | |
 | |spori | | |
 | 4 |Postopki pred |V roku 9 mesecev |V roku 6 mesecev |
 | |senatom za | | |
 | |mladoletnike | | |
 | 5 |Izvršilne |V roku 9 mesecev |V roku 6 mesecev |
 | |zadeve | | |
 | 6 |Zadeve v |V roku 12 mesecev|V roku 6 mesecev |
 | |postopkih | | |
 | |upravnih sporov | | |
 | 7 |Zadeve v |V roku 12 mesecev|V roku 6 mesecev |
 | |delovnih in | | |
 | |socialnih | | |
 | |sporih | | |
 | K zap. |Šteje od: |
 | št. | |
 | 1 |Od prejema zadeve do odprave spisa državnemu tožilcu |
 | |po opravljeni preiskavi oziroma do odprave odločbe |
 | |prve stopnje |
 | 2 |Od prejema zadeve do odprave odločbe prve stopnje |
 | 3 |Od prejema zadeve do odprave odločbe I. stopnje |
 | 4 |Od prejema zadeve do odprave odločbe I. stopnje |
 | 5 |Od prejema zadeve do končanega izvršilnega postopka |
 | |(269. in 269.a člen sodnega reda) |
 | 6 |Od prejema zadeve |
 | 7 |Od prejema zadeve |
 Minister, pristojen za pravosodje, sprejme pravilnik iz 135. člena sodnega reda v treh mesecih po uveljavitvi teh sprememb in dopolnitev sodnega reda.
 Določba 30. člena teh sprememb in dopolnitev sodnega reda se uporablja pri poslovanju sodišč po namestitvi sodnih nabiralnikov na posameznih sodiščih.
 Določba 32. člena se uporablja le za zadeve, ki se vodijo v centralnem, računalniško podprtem vpisniku. Za zadeve, ki še niso vodene v centralnem, računalniško podprtem vpisniku, določi rok začetka uporabe 32. člena minister, pristojen za pravosodje, ko so izpolnjeni tehnični pogoji za določitev enotne identifikacijske številke. O trenutku vzpostavitve centralno, računalniško podprtega vpisnika za posamezne zadeve obvesti ministra, pristojnega za pravosodje, Center za informatiko pri Vrhovnem sodišču Republike Slovenije.
 Št. 007-336/2007
 Ljubljana, dne 13. februarja 2008
 EVA 2007-2011-0114


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 25.11.2004
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 349/30
 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS
 nr 73/2004,
 8. juuni 2004,
 millega muudetakse EMP lepingu IX lisa (Finantsteenused)
 EMP ÜHISKOMITEE,
 võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi “leping”, eriti selle artiklit 98,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Lepingu IX lisa on muudetud lepinguga Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi osalemise kohta Euroopa Majanduspiirkonnas, (1) millele kirjutati alla 2003. aasta 14. oktoobril Luxembourgis.
 (2)
 Lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti ja direktiivi 2001/34/EÜ muutmise kohta, (2)
 ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Artikkel 1
 Lepingu IX lisa muudetakse järgmiselt:
 1.
 Punkti 24 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/34/EÜ) lisatakse järgmine tekst:
 “, mida on muudetud järgmise aktiga:
 —
 32003 L 0071: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/71/EÜ, 4. november 2003 (ELT L 345, 31.12.2003, lk 64).”
 2.
 Punkti 29a (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:
 “29b.
 32003 L 0071: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/71/EÜ, 4. november 2003, väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti ja direktiivi 2001/34/EÜ muutmise kohta (ELT L 345, 31.12.2003, lk 64).”
 Artikkel 2
 Direktiivi 2003/71/EÜ islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub 9. juunil 2004. aastal, tingimusel et kõik lepingu artikli 103 lõikele 1 vastavad teated on edastatud EMP ühiskomiteele. (3)
 Artikkel 4
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.
 Brüssel, 8. juuni 2004
 EMP ühiskomitee nimel
 eesistuja
 S. GILLESPIE
 (1) ELT L 130, 29.4.2004, lk 3.
 (2) ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.
 (3) Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.


type: wikipedia

text:
Gegužės 13 yra 133-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių (keliamaisiais metais – 134-a). Nuo šios dienos iki metų galo lieka 232 dienos.
 Informacija
 Šventės
 deivės Mildos šventė (meilės diena);
 Lietuva – Buhalterių diena.
 Vardadieniai
 Alvydė – Milda – Ofelija – Tautmilas – Tautminas – Tautminė
 Šią dieną Lietuvoje
 Įvykiai
 1832 – Rusijos caras Nikolajaus I pasirašė dekretą, kuriuo uždarytas Vilniaus universitetas;
 1863 – Rusijos caras Aleksandras II paskyrė Michailą Muravjovą vyriausiuoju Šiaurės vakarų krašto viršininku ir suteikė jam ypatingus įgaliojimus slopinant sukilimą. Nuo rugsėjo M. Muravjovo valdžion perduota ir lietuviškoji Augustavo gubernijos dalis.
 Gimimo dienos
 1836 m. – Edvardas Jokūbas Daukša, Daukšys, Lietuvos poetas, vertėjas, 1863 m. sukilimo dalyvis (m. 1890 m.).
 1880 m. – Antanas Tumėnas, teisininkas, Lietuvos valstybės veikėjas (m. 1946 m.).
 1899 m. – Jonas Masiliūnas, Lietuvos ekonomistas, politinis bei visuomenės veikėjas (m. 1942 m.).
 1902 m. – Stasys Janušauskas, Lietuvos futbolininkas. Vienas Lietuvos futbolo pradininkų (m. 1996 m.).
 1904 m. – Kazimieras Baršauskas, Lietuvos fizikas, gamtos mokslų daktaras (m. 1964 m.).
 1909 m. – Aleksandras Mauragis, Australijos lietuvių visuomenės veikėjas, teisininkas, teisės mokslų daktaras. (1948 m.) (m. 2006 m.).
 1918 m. – Stasys Selemenavičius, vargonininkas, chorvedys, pedagogas (m. 1993 m.).
 1925 m. – Kazys Jasinskas, Lietuvos muzikologas, vertėjas (m. 1990 m.).
 1926 m. – Valerija Rudžinskienė-Zaleskytė, lietuvių audėja, tautodailininkė.
 1927 m.:
 Ilja Fišeris, Lietuvos fotografas (m. 1983 m.).
 Vladas Ūselis, muzikos pedagogas ir chorvedys.
 1930 m. – Vytautas Edmundas Čekanauskas, Lietuvos dailininkas architektas, kelių didelės svarbos visuomeninių pastatų autorius, Vilniaus dailės akademijos profesorius (m. 2010 m.).
 1931 m.:
 Petras Ilgūnas, Lietuvos grafikas (m. 1994 m.).
 Zofija Ona Markienė-Šilinskaitė, Lietuvos gydytoja kardiologė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė.
 1932 m. – Algirdas Stanislovas Kairys, Lietuvos karinis veikėjas, dimisijos pulkininkas.
 1933 m. – Alfonsas Andriuškevičius, matematikas, Lietuvos ir Kauno miesto politinis bei visuomenės veikėjas.
 1936 m. – Romas Kazlauskas, choro dirigentas.
 1937 m.:
 Petras Venantas Mačiekus, Lietuvos ekonomistas, kraštotyrininkas.
 Vytautas Petras Knašys, agronomas, agrarinių mokslų daktaras, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.
 Zigmantas Jankauskas, Lietuvos fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.
 1939 m. – Ona Glinskaitė, Lietuvos dainininkė (sopranas), pedagogė.
 1942 m. – Ramutis Jonas Večerkauskas, Lietuvos politinis veikėjas.
 1943 m.:
 Algimantas Mikuta, Lietuvos poetas, vertėjas.
 Valerija Menkevičienė, Lietuvos profsąjungų ir politinė veikėja.
 1944 m. – Stepas Gudas, Lietuvos ir Biržų rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1946 m. – Lidija Gaičiūnienė, Lietuvos cirko artistė, oro akrobatė.
 1949 m. – Rimgaudas Juozas Lebedžinskas, gydytojas, Šakių greitosios medicinos pagalbos stoties direktorius, Lietuvos ir Šakių rajono visuomenės bei politinis veikėjas.
 1950 m.:
 Laimis Vilkončius, Lietuvos kompozitorius, pedagogas, meno renginių organizatorius.
 Vidmantas Staniulis, lietuvių kultūros veikėjas, bibliofilas, kolekcininkas (m. 2021 m.).
 1951 m. – Vytautas Arbačiauskas, Lietuvos ir Kauno miesto ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.
 1952 m.:
 Arūnas Sakalauskas, Lietuvos dailininkas, antkapių kalys.
 Petras Kažemėkas, Lietuvos ir Rokiškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1953 m. – Algirdas Macys, Lietuvos ir Biržų rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1956 m. – Jonas Kairys, gydytojas ortopedas, Vilniaus miesto savivaldybės politikas.
 1957 m. – Raimundas Banionis, lietuvių filmų režisierius. Jurgio Baltrušaičio lietuvių ir rusų bendradarbiavimo labdaros ir paramos fondo, steigėjas ir valdybos narys .
 1962 m. – Vytas Sabaliauskas, rašytojas, publicistas.
 1967 m. – Daiva Tamulevičienė, Lietuvos ir Varėnos rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 1972 m. – Gytis Padimanskas, buvęs Lietuvos futbolininkas. Buvo pagrindiniu Marijampolės „Sūduvos“ ir atsarginiu Lietuvos nacionalinės rinktinės vartininku.
 1976 m. – Andrius Račkauskas, Šiaulių politikas ir visuomeninis veikėjas.
 1977 m. – Kristina Rimienė, Lietuvos choro dirigentė ir pedagogė.
 1985 m. – Laurynas Pečiukaitis, Lietuvos krepšininkas, šiuo metu esantis laisvasis agentas.
 Neaprašyti
 1985 – Mantas Grigaitis, lietuvių futbolininkas;
 1989 – Marius Papšys, lietuvių futbolininkas.
 Mirtys
 1545 m. – Stanislovas Rapolionis, vienas lietuvių raštijos pradininkų, reformacijos pradininkas Vilniuje, pranciškonų vienuolyno vienuolis, pirmasis Karaliaučiaus universiteto teologijos profesorius (g. 1485 m.).
 1802 m. – Steponas Jonas Giedraitis, Lietuvos vyskupas, Abiejų Tautų respublikos valstybės pareigūnas (g. 1730 m.).
 1935 m. – Benediktas Henrikas Tiškevičius, Lietuvos bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas (g. 1852 m.).
 1948 m. – Danielius Vaitelis – Briedis, lietuvių rezistentas, kovotojas už Nepriklausomybę, Vyčio apygardos vadas (g. 1913 m.).
 1968 m. – Petras Karašauskas, pianistas, vargonininkas ir chorvedys (g. 1897 m.).
 1978 m. – Vaclovas Šliogeris, Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas (g. 1901 m.).
 1985 m. – Česlovas Jaseliūnas, pedagogas ir chorvedys (g. 1935 m.).
 1986 m.:
 Antanas Pugžlys, choro dirigentas ir pedagogas. Vargonininko ir chorvedžio Kazimiero Pugžlio sūnus (g. 1940 m.).
 Petronėlė Vosyliūtė-Dauguvietienė, aktorė (g. 1899 m.).
 1992 m. – Kazys Motgabis, smuikininkas, vargonininkas, pedagogas, chorvedys (g. 1898 m.).
 2007 m. – Julija Braždžionytė, Lietuvos gydytoja kardiologė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė (g. 1954 m.).
 2010 m. – Modestas Vaišnoras, žurnalistas, humoristas (g. 1981 m.).
 2020 m. – Ramunė Kmieliauskaitė, Lietuvos grafikė, akvarelininkė (g. 1960 m.).
 Šią dieną pasaulyje
 Įvykiai
 1809 – Napoleono Bonaparto armija užėmė Vieną;
 1871 – Vatikanas prijungtas prie Italijos karalystės, o popiežiaus suverenitetas apribotas Vatikano rūmais, Romos katalikų bažnyčia ir popiežiaus užmiesčio rezidencija;
 1917 – Fatimoje (Portugalija) pirmą kartą trims piemenėliams apsireiškė Mergelė Marija;
 1950 – Anglijos Silverstauno trasoje įvyko pirmosios „Formulės 1” čempionato lenktynės. Jas laimėjo italų lenktynininkas Džiuzepė Farina;
 1981 – Šventojo Petro aikštėje minios akivaizdoje į atviru automobiliu važiavusį popiežių Joną Paulių II šovė 23-ejų metų turkas;
 1989 – Taline prasidėjo pirmoji Lietuvos, Latvijos ir Estijos tautinių judėjimų atstovų konferencija, vykusi 13–14 dienomis.
 Gimimo dienos
 1655 m. – Inocentas XIII, popiežius valdęs 1721–1724 metais (m. 1724 m.).
 1717 m. – Marija Teresė, Šventosios Romos imperijos imperatorė, Čekijos ir Vengrijos karalienė regentė, Austrijos kunigaikštienė (m. 1780 m.).
 1792 m. – Pijus IX, Palaimintasis popiežius, 255-as katalikų bažnyčios vadovas, tarnystę ėjęs nuo 1846 m. birželio 16 d. iki 1878 m. vasario 7 d. Šiuolaikinės Romos teisių ir privilegijų sistemos kūrėjas (m. 1878 m.).
 1832 m. – Juris Alunanas, latvių poetas, kalbininkas, istorikas. Vienas aktyviausių jaunalatvių veikėjų (m. 1864 m.).
 1857 m. – Ronald Ross, 1902 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas (m. 1932 m.).
 1925 m. – Ratmiras Cholmovas, TSRS ir Rusijos šachmatininkas (m. 2006 m.).
 1937 m. – Roger Joseph Zelazny, fantasy ir mokslinės fantastikos rašytojas. Jis tris kartus laimėjo Nebula premiją ir šešis karus Hugo apdovanojimą, įskaitant du kartus už apysakas: „...Ir vadink mane Kondradu“ (...And Call Me Conrad, 1966), išleistą pavadinimu „Nemirtingasis“(This Immortal), ir „Šviesos valdovas“ (Lord of Light, 1968) (m. 1995 m.).
 1938 m. – Giuliano Amato, Italijos politikas. Jis buvo du kartus šalies ministru pirmininku nuo 1992 iki 1993 ir nuo 2000 iki 2001 m. Nuo 2006 iki 2008 m. jis buvo Romano Prodi vyriausybės narys.
 1941 m. – Ritchie Valens, populiarus praėjusio šimtmečio vidurio JAV muzikos atlikėjas, dainų kūrėjas, kurio muzikinė karjera truko tik 8 mėnesius, žuvęs aviakatastrofoje (m. 1959 m.).
 1957 m. – Carrie Lam, Honkongo politikė, ketvirtoji šio Kinijos specialiojo administracinio regiono vyriausioji vadovė.
 1977 m. – Tarikas Sektiujis, futbolininkas, Maroko rinktinės ir Jungtinių Arabų Emyratų Ajman Club klubo saugas.
 1978 m.:
 Michael (Mike) Bibby, JAV krepšininkas žaidžiantis NBA Atlanta „Hawks“ komandoje. Vadinamas vienu geriausiu lygos įžaidėjų.
 Sergejus Pogrebanas, Moldovos futbolininkas, rungtyniaujantis puolėjo pozicijoje. Panevėžio „Ekrano“ klubo žaidėjas.
 1982 m. – Ogučialas Onievas, futbolininkas, JAV rinktinės ir AC Milan klubo gynėjas.
 1983 m. – Gnegneris Jaja Turė, futbolininkas, Dramblio Kaulo Kranto rinktinės ir FC Barcelona klubo saugas. Jajos broliai Kolo Touré ir Ibrahim Touré taip pat futbolininkai.
 1986 m.:
 Aleksandras Rybakas, norvegų smuikininkas, dainininkas, kompozitorius ir aktorius, atstovavęs Norvegiją Eurovizijos dainų konkurse 2009 m. Maskvoje ir šį konkursą laimėjęs su daina „Fairytale“, suteikdamas teisę Norvegijai 2010 m. rengti Eurovizijos dainų konkursą.
 Robert Thom Pattinson, aktorius, modelis, muzikantas.
 Neaprašyti
 1976:
 Mark Delaney, Velso futbolininkas;
 Marcelo Pletsch, vokiečių futbolininkas;
 1978 – Sergiy Pogreban, Moldavijos futbolininkas;
 1979 – Jamie McClen, anglų futbolininkas;
 1981 – Matias Emanuel Lequi, argentiniečių futbolininkas;
 1983 – Gnegneri Yaya Toure, Dramblio Kaulo Kranto futbolininkas.
 Mirtys
 1307 m. – Jusufas Abu Jakubas, nuo 1286 m. Marinidų dinastijos Maroko sultonas.
 1839 m. – Hugues-Bernard Maret, pirmasis de Bassano hercogas, Prancūzijos valstybės veikėjas, 14 ministras pirmininkas ir žurnalistas (g. 1763 m.).
 1930 m. – Fritjofas Nansenas, Norvegijos keliautojas, okeanografas, Arkties tyrinėtojas, diplomatas, politinis ir visuomenės veikėjas (g. 1861 m.).
 1933 m. – Carl Friedrich Paul Ernst, vokiečių rašytojas, eseistas ir žurnalistas (g. 1866 m.).
 1939 m. – Stanislavas Lesnevskis, Lenkijos filosofas, logikas. Lvovo ir Varšuvos mokyklos atstovas. Rašė ir vokiečių kalba (g. 1886 m.).
 1945 m. – Oskaras Almgrenas, Švedijos archeologas (g. 1869 m.).
 1978 m. – Savang Vatthana, paskutinis Laoso karalius. Jis karalystę valdė nuo 1959 m., kai mirė jo tėvas, iki 1975 m., kuomet valdžią jėga perėmė komunistinis Pathet Lao judėjimas. Po nuvertimo karalius su visa šeima buvo ištremtas į nelaisvę, kurioje mirė (g. 1907 m.).
 1988 m. – Nikolajus Makarovas, tarybinis rusų automatinių ginklų konstruktorius (g. 1914 m.).
 1992 m. – Abdur Rahman Farès, Alžyro respublikos laikinosios vykdomosios tarybos prezidentas, šias pareigas ėjo nuo 1962 m. liepos 3 d. iki 1962 m. rugsėjo 25 d. (g. 1911 m.).
 Nuorodos
 Gegužė