type: legislation

text:
 21.8.2013
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 223/1
 A BIZOTTSÁG 793/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2013. augusztus 20.)
 a Feröer szigetekkel szemben az atlanti-skandináv heringállomány megóvásának biztosítása érdekében alkalmazandó intézkedések megállapításáról
 (EGT-vonatkozású szöveg)
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a halállomány megőrzésére irányuló, a nem fenntartható halászatot lehetővé tevő országok esetében alkalmazandó egyes intézkedésekről szóló, 2012. október 25-i 1026/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 4. cikkére,
 mivel:
 (1)
 Az atlanti-skandináv (más néven tavasszal ívó norvég) heringállomány a világ legjelentősebb méretű heringállománya. Az állományból származó fogások nagyságrendje egy- és kétmillió tonna között van. Miután azonban az intenzív halászatból adódó túlhalászás az állomány összeomlását eredményezte, az 1970-es évek elejétől az 1990-es évek közepéig megszűnt a halászati tevékenység, ami súlyos következményekkel járt az állományt kiaknázó flottákra nézve.
 (2)
 Az állomány helyreállítása és a halászat 1996-ban bekövetkezett újbóli megindulása óta az atlanti-skandináv heringállomány kezelését – rendszeres konzultációk keretében – az az öt állam biztosítja, melynek kizárólagos gazdasági övezetét (EEZ) az érintett halfaj vándorlási ciklusa érinti: az Oroszországi Föderáció, Norvégia, a Feröer szigetek, Izland és az Európai Unió (a továbbiakban: „parti államok”).
 (3)
 2007-től fogva a parti államok konzultációi során kidolgozott megállapodások végleges szabályokat rögzítettek a teljes kifogható mennyiség felosztásáról, és a felek kötelezettséget vállaltak, hogy a következő években e felosztási arányok viszonylag állandóak maradnak. A megállapodás az atlanti-skandináv heringállomány felosztását a következőképpen rögzítette: a Feröer szigetek 5,16 %, Izland 14,51 %, az Unió 6,51 %, Norvégia 61 %, az Oroszországi Föderáció pedig 12,82 % arányban részesedik a halászatból. A parti államok hosszú távra megállapodtak abban is, hogy a közösen kidolgozott állománykezelési terv kizárólag együttesen, új tudományos ajánlások alapján és adott időponttól vizsgálható felül és módosítható.
 (4)
 A teljes kifogható mennyiség megállapításának megkönnyítése érdekében a parti államok a rendelkezésre álló tudományos ismeretekre támaszkodva hosszú távú állománygazdálkodási tervet dolgoztak ki és valósítottak meg, az elővigyázatosság elve alapján, a biztonságos biológiai határértéken belüli fogások és a fenntartható halászat biztosítása érdekében.
 (5)
 E hosszú távú állománygazdálkodási terv célja annak elkerülése volt, hogy az állomány a 2 500 000 t biomasszaszint alá csökkenjen, ugyanakkor minden eszközzel arra törekedve, hogy ez a szint meghaladja a legnagyobb fenntartható hozamot biztosító 5 000 000 t értéket. A terv végrehajtása során a lehalászás korlátozását 0,125 halászati állománypusztulási értékhez igazítva határozták meg. A megállapodás szerint amennyiben a biomasszaszint 5 000 000 t alá csökken, a halászati állománypusztulást is csökkenteni kell oly módon, hogy biztosítható legyen az állomány gyors helyreállítása.
 (6)
 A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) – az állománygazdálkodási tervben alkalmazott elővigyázatossági megközelítéssel összhangban – 2012. szeptemberi ajánlásában az öt parti állam számára megállapított teljes kifogható mennyiség (total allowable catch, a továbbiakban: TAC) 619 000 tonnára történő korlátozását javasolta 2013-ban, ami a 2012. évre megállapított TAC-hoz képest 26 %-os csökkenést jelent.
 (7)
 A parti államok 2012 októberétől 2013 januárjáig tartó, a 2013. évi megállapodásra irányuló konzultációja során a Feröer szigetek képviselői következetesen és ismételten elutasították a jelenlegi felosztási megállapodás fenntartását. Végül 2013. január 18-án négy parti állam részvételével létrejött a 2013. évre vonatkozó megállapodás, annak érdekében, hogy – amennyire csak lehetséges – folytatódjon a parti államok általi koordinált állománygazdálkodás. A konzultációk 2013. január 23-i keltezésű kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyve megállapítja: „A küldöttségek kifejezték aggodalmukat amiatt, hogy a Feröer szigetek előzetes értesítés nélkül visszalépett a parti államok között létrejött megállapodástól”. Mivel a Feröer szigeteknek a konzultációktól való visszalépése következtében az ötoldalú megállapodás lehetetlenné vált, a fennmaradó négy fél abban állapodott meg, hogy a Feröer szigetek halászati érdekeit figyelembe véve fenntartják az ország hagyományos, a 2007. évi megállapodás óta érvényben lévő részesedését, ami 31 000 tonna feröeri részesedésnek (a TAC 5,16 %-ának) felelt meg.
 (8)
 A parti államok között 2013. január 23-ig zajló konzultáció folyamán a Feröer szigetek képviselői nem fogalmaztak meg konkrét részesedésre vonatkozó kérést, nem tettek sem írásbeli, sem szóbeli javaslatot újabb felosztási megállapodásra vonatkozóan, nem próbáltak megegyezésre jutni a másik négy érintett féllel, és egyáltalán nem törekedtek együttműködésre a 2013. évre szóló megállapodásról folyó vitákban.
 (9)
 A Feröer szigetek halászati minisztere 2013. március 26-i nyilatkozatában bejelentette, hogy egyoldalúan 105 230 tonna kifogható mennyiséget írt elő a feröeri flotta számára, ami az ajánlott TAC 17 %-ának felel meg, vagyis több mint háromszorosa a korábban kidolgozott megállapodás alkalmazása alapján járó részesedésnek, és a 2012. évhez képest a részesedés 145 %-os növekedését jelenti. Ezt az egyoldalú bejelentést a fent említett tudományos ajánlás fényében kell értékelni, amely a fogások 26 %-os csökkentését javasolta 2013-ban. E bejelentésével a Feröer szigetek ténylegesen kivonta magát a közösen kidolgozott állománygazdálkodási tervből.
 (10)
 Fenti lépéseivel a Feröer szigetek megtagadta az együttműködést az Unióval és a többi parti országgal egy közös érdekű halállomány – az atlanti-skandináv hering – fenntartása érdekében, és megszegte az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezménye (UNCLOS) 61. cikkének (2) bekezdésében, 63. cikkének (1) és (2) bekezdésében, valamint 118., 119. és 300. cikkében, továbbá az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodás (UNFSA) 5. és 6. cikkében, valamint 8. cikkének (1) és (2) bekezdésében vállalt kötelezettségeit.
 (11)
 Amennyiben a fogások kimerítik a négy parti állam és a Feröer szigetek által megállapított kifogható mennyiségeket, összmennyiségük eléri a 692 290 tonnát, ami az ajánlott TAC-hoz képest túlhalászatot jelent. Az ICES által a 2013. évi halászati évad gazdálkodásához nyújtott ajánlások keretében készített értékelés és fogási előrejelzések alapján (2) ezzel a fogási mennyiséggel 2014. elejére a szaporodóképes állomány biomassza-szintje (SSB) 4 200 000 tonnára csökkenne, ami jóval alulmarad a legnagyobb fenntartható hozamot biztosító 5 000 000 tonnához képest.
 (12)
 Ráadásul az ICES által 2013 májusában közzétett újabb, nyilvánosan hozzáférhető tudományos tények (3) is alátámasztják, hogy a jelenlegi hosszú távú állománygazdálkodási terv (amely 0,125 halászati állománypusztulással számol) megfelel az elővigyázatosságnak ugyan, de ha a kitűzött halászati állománypusztulás értéke 0,15-re emelkedik – ami pontosan megfelel a megnövelt feröeri részesedés következményének – a terv többé nem követi az elővigyázatosság elvét, és ezzel együtt megnő az állomány összeomlásának kockázata is.
 (13)
 Az 1026/2012/EU rendelet 3. cikke értelmében egy ország akkor tekinthető a nem fenntartható halászatot lehetővé tevő országnak, ha: a) nem működik együtt a közös érdekű állományok kezelésében az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezménye (UNCLOS) és az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. augusztus 4-i megállapodás (UNFSA), vagy bármely más nemzetközi megállapodás, vagy nemzetközi jogi norma rendelkezéseinek maradéktalan betartásával; és b) vagy: i. nem vezeti be a szükséges halászati gazdálkodási intézkedéseket; vagy ii. más országok és az Unió jogainak, érdekeinek és kötelezettségeinek körültekintő figyelembevétele nélkül fogad el halászati gazdálkodási intézkedéseket, és e halászati gazdálkodási intézkedések, más országok és az Unió intézkedéseivel összefüggésben tekintve, olyan halászati tevékenységhez vezetnek, amelynek hatására az állomány nem fenntartható állapotba kerülhetne.
 (14)
 A fenti megfontolásokat figyelembe véve minden feltétel teljesül ahhoz, hogy a Feröer szigetek a nem fenntartható halászatot lehetővé tevő országnak minősüljön, ezért a Bizottság elfogadhatja az 1026/2012/EU rendeletben meghatározott intézkedéseket.
 (15)
 A Bizottság az 1026/2012/EU rendelet 6. cikke alapján úgy határozott, hogy 2013. május 17-i határozatában (4) és ugyanazon a napon kelt levelében értesíti a Feröer szigetek helyi kormányát és Dánia kormányát arról a szándékáról, hogy a nem fenntartható halászatot lehetővé tevő országnak minősíti a Feröer szigeteket, kifejtve döntésének indokait, és részletezve az említett rendelet alapján meghozható lehetséges intézkedéseket. A Feröer szigetek helyi kormánya ugyanazon a napon jelezte a levél kézhezvételét.
 (16)
 A Feröer szigetek helyi kormánya 2013. június 17-én az értesítésre küldött válaszában vitatta a Bizottság által felhozott érveket, saját érveit hangoztatva, nevezetesen hogy nem vonult vissza a konzultációból, hogy továbbra is elkötelezetten keresi a tárgyalásos megoldást az állomány felosztásával kapcsolatban, illetve hogy az EU nem jogosult kényszerítő intézkedéseket alkalmazni. Azonban sem arra nem mutatott hajlandóságot, hogy felülvizsgálja a 2013. évi, nem fenntartható kifogható mennyiségeket, sem világos indoklást nem adott a 2013. évi magas kifogható mennyiségekre, azon a megalapozatlan állításon túl, hogy „az elmúlt években az állomány nagyobb számban fordul elő a Feröer szigetek fennhatósága alatt álló tengeri területeken”.
 (17)
 A Bizottság tanulmányozta a témáról rendelkezésre álló szakirodalmat, és kizárólag arra vonatkozó megállapításokat talált, hogy a heringek alkalmanként hosszabb időt töltenek a Feröer szigetek felségvizeiben, de semmilyen utalást nem talált arra, ami alapján ez a jelenség az állomány stabil és állandó növekedéseként volna értelmezhető. Ami a Feröer szigetek azon érvét illeti, hogy az állomány 2014-ben mindenképpen, a szigetek részesedésének egyoldalú növelésétől függetlenül a legnagyobb fenntartható hozamot biztosító szint alá csökkenne, meg kell jegyezni, hogy a legújabb tudományos ajánlások alapján (lásd a (12) preambulumbekezdést) bár az állomány helyreállhat a legnagyobb fenntartható hozamot biztosító szintre, abban az esetben mégis hosszan az alatt marad és az összeomlás nagyobb veszélyének lesz kitéve, ha az előirányzott halászati állománypusztulás a Feröer szigetek nagyobb részesedésének megfelelő értékre emelkedik.
 (18)
 A Feröer szigetek helyi kormánya által felhozott érvek részletes elemzését követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy azok nem cáfolják meg a bizottsági értesítés érveit, és nem adnak objektív magyarázatot az ország együttműködést elutasító magatartására. A fenti következtetés, továbbá a 2013. évi kifogható mennyiségek egyoldalú módosításának felülvizsgálatára irányuló szándék hiánya alapján a Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy a Feröer szigetek esetében továbbra is teljesülnek a nem fenntartható halászatot lehetővé tévő országgá minősítés kritériumai.
 (19)
 Ezért a Bizottság szükségesnek ítéli az 1026/2012/EU rendelet 4. cikke szerinti intézkedések alkalmazását.
 (20)
 Ezeknek az intézkedéseknek hatékonyaknak és arányosaknak kell lenniük a kitűzött állományvédelmi célokhoz mérten, és meg kell akadályozniuk, hogy a Feröer szigetek a fenntarthatatlan heringhalászat folytatására használhassa az Unió piacait, kikötőit és létesítményeit.
 (21)
 A Bizottság értékelte továbbá az 1026/2012/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdése alapján elfogadható intézkedések rövid és hosszú távú környezeti, kereskedelmi, gazdasági és társadalmi hatásait, valamint a végrehajtásukhoz kacsolódó adminisztratív terheket is.
 (22)
 Az értékelés alapján első lépésként az 1026/2012/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c), d), e) és i) pontjában felsorolt egyes intézkedések bevezetése tűnik helyénvalónak. Amennyiben ezek az intézkedések hatástalannak bizonyulnak és a Feröer szigetek továbbra is lehetővé teszi a nem fenntartható halászatot, további intézkedésekre kerülhet sor.
 (23)
 A feröeri heringhalászat, amely vízközi vonóhálós hajókat alkalmaz, az év hidegebb hónapjaiban célzott halászatként is művelhető, de késő tavasszal és nyáron vegyes halászatot jelent, hasonló mennyiségű hering- és a makrélafogást eredményezve. A két halfaj az egész évad során egyazon hajóval, ugyanazon hálóval, ugyanazon halászút során és ugyanazon a halászati területen fogható. A makréla ezért a heringhez kapcsolódó fajnak tekinthető. Következésképpen amennyiben folytatja a makréla halászatát és exportját, a Feröer szigetek szükségszerűen – elkerülhetetlen mellékfogásként – nagy mennyiségű heringet is lehalászna akkor is, ha a heringet nem exportálhatja az Unióba. Ezért a makréla behozatalának kivonása az intézkedések hatálya alól aláásná a heringimportra előírt tilalom – mint a heringállomány fenntarthatóságának további károsítását megelőző eszköz – hatékonyságát. A makréla olyan mértékben együtt él a heringgel, hogy a Feröer szigetek felségvizein folytatott makrélahalászat esetében mindig fennáll a heringfogások kockázata. Ezért minden, a Feröer szigetek fennhatósága alatt megvalósított makrélafogásról feltételezhető, hogy heringfogással jár együtt. Következésképpen a kereskedelmi korlátozásoknak hatékonyságuk érdekében a heringre és a makrélára egyaránt ki kell terjedniük.
 (24)
 Az intézkedések arányosságának értékelése során és különösen annak mérlegelésekor, hogy a heringhalászat során kifogott főbb halfajokra kivetett kereskedelmi korlátozások bizonyos mennyiségre szorítkozzanak-e vagy teljes behozatali tilalmat jelentsenek-e, a Bizottság megvizsgálta, hogy a heringből, illetve makrélából készült vagy ezeket tartalmazó termékek importjának teljes tilalmával szemben szóba jöhetnek-e egyéb, arányosabb alternatív intézkedések. A Bizottság három lehetőséget mérlegelt: i. az összes termék mennyiségi korlátozását, a behozatalt a hagyományos kereskedelemre korlátozva; ii. a kizárólag a friss, fagyasztott és konzerv halra vonatkozó teljes importtilalmat, amely nem vonatkozna olyan feldolgozott termékekre, mint a halliszt és a halolaj; valamint iii. a heringre és a heringtermékekre korlátozott behozatali tilalmat. Jóllehet a három lehetőség közül az első – a Feröer szigetekről az EU-ba irányuló rendkívül jelentős hallisztexportot figyelembe véve – rendkívül hatékonynak bizonyulhat, a jelenlegi fázisban túlzott terheket jelenthet, különös tekintettel arra, hogy egyrészről a Feröer szigetek halászati iparának olyan ágazatait is sújthatja, amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül a nyílt tengeri halászati szektorhoz, és másrészről jelentős adminisztratív terhekkel járna, mivel a halliszt- és a halolajmintákat szaklaboratóriumokban kellene elemezni annak meghatározása érdekében, hogy milyen halfajokat tartalmaznak. A harmadik lehetőség, mint a fentiekből kiderül, hatástalannak tekinthető, mivel lehetséges gazdasági következményeit a makrélaexport könnyen semlegesítheti. Ezért a második lehetőség kínálja a legjobb egyensúlyt az eszközök és kívánt hatásuk között, és nem is állapíthatók meg kevésbé erélyes intézkedések a szükséges eredmény eléréséhez.
 (25)
 Az arányosság értékelése során a Bizottság azt is mérlegelte, hogy az importkorlátozásokon túlmenően egyéb intézkedés – nevezetesen a kikötőhasználat korlátozása – is szükségesnek bizonyulhat-e. Minthogy a kikötők használata – az üzemanyag-feltöltés, a partra szállás, a legénységváltás, a javítások és a pihenés – a heringhalászathoz tartozó szükséges rutintevékenységeket jelent, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezek az intézkedések szintén szükségesek, és nem léteznek kevésbé korlátozó intézkedések annak elkerülésére, hogy a Feröer szigetek az EU létesítményeit a nem fenntartható heringhalászat folytatására használja fel.
 (26)
 Az intézkedések rövid és hosszú távú környezeti, kereskedelmi, gazdasági és társadalmi hatásainak, valamint a végrehajtásukhoz kacsolódó adminisztratív terheknek az értékelése arra a következtetésre vezetett, hogy az intézkedések ésszerűek és nem járnak elfogadhatatlan hatásokkal vagy hoznak létre felesleges terheket. Az intézkedések a környezeti hatásaik szempontjából megalapozottak, mivel várhatóan hozzájárulnak a heringállomány fenntarthatóságának javításához. Kereskedelmi hatásaik mérsékeltek lesznek, miután – a várható azonnali gazdasági kihatásokon túlmenően – középtávon alternatív kereskedelmi mechanizmusokat lehet találni, és végső soron az EU-n belül várhatóan nem okoznak ellátási hiányosságokat. Rövidtávú gazdasági és társadalmi hatásaik várhatóan szintén mérsékeltek lesznek, mivel a kereskedelmi hatásokhoz kapcsolódnak; ugyanakkor közép- és hosszú távon, amennyiben az intézkedések elérik a kívánt hatást, szükségszerűen rendkívül pozitív hatások várhatók számos olyan flotta számára, amelyek gazdaságilag nagy mértékben függenek a nyílt tengeri halászattól. Az intézkedésekhez kapcsolódó adminisztratív terhek viszonylag csekélyek lesznek, tekintettel arra, hogy az intézkedések tagállami végrehajtásához szükséges eszközök nagy része – az emberi erőforrásokat is beleértve – már rendelkezésre áll.
 (27)
 Végezetül a Bizottság megvizsgálta az intézkedések összeegyeztethetőségét a nemzetközi joggal, és arra a következtetésre jutott, hogy mivel azok az atlanti-skandináv heringállománynak a biztonságos biológiai határértéken belül való megtartására irányulnak, céljuk egy veszélyeztetett halállomány megóvása és az állomány tényleges túlhalászatának elkerülése. Az intézkedéseket az Unió saját állományvédelmi intézkedéseivel (az 1026/2012/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontja) együtt valósítja meg. Az Unió a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) ajánlásával összhangban 26 %-kal csökkentette saját heringfogásait, és maradéktalanul alkalmazza a parti államok által 1999-ben elfogadott és azóta érvényben lévő hosszú távú állományvédelmi terv valamennyi feltételét és korlátozását, az ICES pedig 2013 májusában ismételten megerősítette, hogy az állományvédelmi terv megfelel az elővigyázatosság elvének, és alkalmas állománygazdálkodási módszert kínál arra, hogy a halfogások a biztonságos biológiai határértéken belül maradjanak. Ráadásul semmilyen komoly tudományos érv nem támasztja alá azt, hogy a Feröer szigetek jogosult volna magasabb halászati részesedést követelni az atlanti-skandináv heringállományból; ezért 2013-ban az országnak az ICES ajánlásai alapján csökkentenie kellett volna halfogásait.
 (28)
 Mindezek fényében az első lépésben elfogadandó intézkedések a következőket foglalják magukban: a) az atlanti-skandináv állományból származó hering és makréla, valamint az ezen halakat tartalmazó vagy azokból készülő halászati termékek behozatalának tilalma; valamint b) az uniós kikötők használatának korlátozása az atlanti-skandináv hering- és makrélaállományra halászó, a Feröer szigetek fennhatósága alatt álló hajók, továbbá az említett halászatból származó halat vagy halászati terméket szállító hajók számára. Az érintett hering- és makrélaállomány halászatában részt vevő, vagy az állományból származó halat vagy halászati termékeket szállító hajókra vonatkozó korlátozások érvényre juttatásának megkönnyítése érdekében a tagállamok rendelkezésére kell bocsátani az érintett hajók jegyzékét. Annak meghatározásához, hogy egy adott hering- vagy makrélafogást a Feröer szigetek fennhatósága alatt fogtak-e ki, a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendelet (5) III. fejezetében meghatározott fogási tanúsítási rendszert kell alkalmazni.
 (29)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Tárgy
 Ez a rendelet az atlanti-skandináv heringállomány nem fenntartható halászatát lehetővé tévő országnak minősíti a Feröer szigeteket, és intézkedéseket vezet be a Feröer szigetekkel szemben az állomány hosszú távú megóvása érdekében.
 2. cikk
 Hatály és célkitűzések
 Ez a rendelet a Feröer szigetek fennhatósága alatt folytatott, az atlanti-skandináv heringállományra irányuló halászatra alkalmazandó. Célja az atlanti-skandináv heringállomány hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása.
 3. cikk
 Fogalommeghatározások
 E rendelet alkalmazásában:
 a)
 „atlanti-skandináv heringállomány”: az I., II., V., XII. és XIV. ICES (Nemzetközi Tengerkutatási Tanács) alterületen található heringegyedek (Clupea harengus) (6);
 b)
 „atlanti-skandináv hering”: az atlanti-skandináv heringállományból származó egyedek;
 c)
 „makréla”: a Scomber scombrus halfajhoz tartozó egyedek, melyeket az atlanti-skandináv hering élőhelyét alkotó területen fogtak ki;
 d)
 „a Feröer szigetek fennhatósága alatti halfogás”: a Feröer szigetek lobogója alatt közlekedő hajónak vagy olyan, más tagállamok lobogója alatt hajózó hajónak a halfogása, amely a Feröer szigetek kizárólagos gazdasági övezetébe tartozó vizeken halászati engedéllyel rendelkezik, illetve amelyet valamely feröeri vállalkozás vagy a feröeri hatóságok bérelnek.
 4. cikk
 Halászati minősítés
 A Feröer szigetek az atlanti-skandináv heringállomány nem fenntartható halászatát lehetővé tévő országnak minősül.
 5. cikk
 Intézkedések
 (1) Tilos az Unió területére behozni – a kikötőkben történő átrakodás célját is beleértve – a mellékletben felsorolt minden olyan halat és halterméket, amely a Feröer szigetek fennhatósága alatt kifogott atlanti-skandináv heringből vagy makrélából áll, azokból készült vagy azok valamelyikét tartalmazza.
 (2) Tilos az Unió kikötőinek használata az atlanti-skandináv hering- és makrélaállományra halászó, a Feröer szigetek lobogója alatt közlekedő hajók, továbbá az atlanti-skandináv hering és makréla kifogásából származó halat vagy halászati terméket szállító, a Feröer szigetek vagy más államok lobogója alatt közlekedő, a Feröer szigetek engedélyével rendelkező hajók számára. A fenti tilalom az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményének 18. cikkében meghatározott vis maior vagy veszélyhelyzetek esetén nem alkalmazható a helyzet orvoslásához feltétlenül szükséges szolgáltatásokra.
 6. cikk
 Végrehajtás
 (1) A tagállamok illetékes hatóságai az e rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében előírt tilalom hatálya alá eső termékek azonosításához az 1005/2008/EK rendelet III. fejezetében foglalt fogási tanúsítási rendszert alkalmazzák.
 (2) A 5. cikk (2) bekezdésében előírt tilalom végrehajtásának megkönnyítése érdekében a tagállamok rendelkezésére kell bocsátani azon hajók indikatív jegyzékét, amelyek megbízható adatforrások szerint a Feröer szigetek fennhatósága alatt a múltban részt vettek vagy jelenleg részt vesznek az atlanti-skandináv hering vagy makréla halászatában.
 7. cikk
 Hatálybalépés
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2013. augusztus 20-án.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 José Manuel BARROSO
 (1) HL L 316., 2012.11.14., 34. o.
 (2) http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2012/2012/her-noss.pdf
 (3) http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2013/Special%20requests/NEAFC%20NSS%20herring%20MP.pdf
 (4) A 2013.05.17.-i C (2013) 2853 határozat.
 (5) HL L 286., 2008.10.29., 1. o.
 (6) Az Európai Parlament és a Tanács 2009. március 11-i 218/2009/EK rendelete az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról (HL L 87., 2009.3.31., 70. o.).
 MELLÉKLET
 Az Unió területére való behozatal tilalmában érintett halak és halászati termékek jegyzéke
 Faj
 Termék (Harmonizált Rendszer (HR) szerinti nómenklatúra)
 Hering (Clupea harengus)
 ex 0302 41
 ex 0302 90
 ex 0303 51
 ex 0303 90 90
 ex 0304 59 50
 ex 0304 86
 ex 0304 99 23
 ex 0305 42
 ex 0305 59 30
 ex 0305 61
 ex 0305 72
 ex 0305 79
 ex 1604 12
 ex 1604 20 90
 Makréla (Scomber scombrus)
 ex 0302 44
 ex 0303 54
 ex 0304 49 90
 ex 0304 89 49
 ex 0304 99 99
 ex 0305 49 30
 ex 1604 15
 ex 1604 20 50


type: wikipedia

text:
Czerwik żagwiowy (Cis boleti) – gatunek chrząszcza z rodziny czerwikowatych.
 Chrząszcz o ciele długości od 2,8 do 4 mm, ubarwiony brązowawo z brązowawoczarnymi pokrywami. Przedplecze ma przynajmniej o 1⁄3 szersze niż długie, o szeroko spłaszczonych brzegach bocznych i powierzchni porośniętej nieregularnie rozmieszczonymi, dość grubymi łuskami. U samca na pierwszym widocznym sternicie odwłoka znajduje się znak położony w odległości co najwyżej jednej swojej średnicy od krawędzi tylnej.
 Owad palearktyczny, głównie środkowoeuropejski. Na południu zasiedla góry, nie sięgając Morza Śródziemnego. Na północy znane są stanowiska za kołem podbiegunowym. Żeruje na grzybach nadrzewnych z rodzajów gmatwek Daedalea, blaszkowiec Lenzites, wrośniak Trametes i żagiew Polyporus. Poza hubami imagines spotyka się także w butwiejącym drewnie, przegrzybiałej ściółce, pod korą i wśród mchów.
 Przypisy
 Czerwikowate
 Chrząszcze Azji
 Chrząszcze Europy
 Gatunki i podgatunki zwierząt nazwane w 1763 roku


jurisdiction: EU

text:
 12.7.2022
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 185/27
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1193
 z dne 11. julija 2022
 o uvedbi ukrepov za izkoreninjenje in preprečevanje širjenja bakterije Ralstonia solanacearum (Smith 1896) Yabuuchi et al. 1996 emend. Safni et al. 2014
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o ukrepih varstva pred škodljivimi organizmi rastlin, spremembi uredb (EU) št. 228/2013, (EU) št. 652/2014 in (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 69/464/EGS, 74/647/EGS, 93/85/EGS, 98/57/ES, 2000/29/ES, 2006/91/ES in 2007/33/ES (1) ter zlasti točke (a) in točk (c) do (h) člena 28(1) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Uredba (EU) 2016/2031 zagotavlja podlago za zakonodajo Unije o ukrepih varstva pred škodljivimi organizmi rastlin. Ker navedena uredba vzpostavlja nov sklop pravil, z učinkom od 1. januarja 2022 razveljavlja več aktov, ki so temeljili na prejšnjih pravilih za sektor.
 (2)
 Eden od teh razveljavljenih aktov je Direktiva Sveta 98/57/ES (2), ki določa ukrepe proti škodljivemu organizmu Ralstonia solanacearum (Smith 1896) Yabuuchi et al. 1996, pozneje preimenovanim Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. 1996 emend. Safni et al. 2014 (v nadaljnjem besedilu: zadevni škodljivi organizem), patogenemu povzročitelju krompirjeve rjave gnilobe.
 (3)
 Poleg tega je od sprejetja navedene direktive prišlo do novega znanstvenega razvoja v zvezi z biologijo in razširjenostjo zadevnega škodljivega organizma, razvite pa so bile tudi nove metode testiranja za njegovo odkrivanje in identifikacijo ter metode za njegovo izkoreninjenje in preprečevanje njegovega širjenja.
 (4)
 Zato je primerno sprejeti nove ukrepe za rastline Solanum tuberosum L. (krompir), razen semen, in rastline Solanum lycopersicum (L.) Karsten ex Farw (paradižnik), razen plodov in semen, (v nadaljnjem besedilu: zadevne rastline) za izkoreninjenje zadevnega škodljivega organizma, če je odkrit na ozemlju Unije, in za preprečitev njegovega širjenja. Vendar so nekateri ukrepi iz Direktive 98/57/ES, zlasti ukrepi v zvezi z izkoreninjenjem in preprečevanjem širjenja zadevnega škodljivega organizma, še vedno ustrezni in bi zato morali biti določeni.
 (5)
 Pristojni organi držav članic bi morali izvajati letne preiskave za ugotavljanje navzočnosti zadevnega škodljivega organizma na zadevnih rastlinah na svojem ozemlju, da se zagotovi najučinkovitejše in čim hitrejše odkrivanje tega škodljivega organizma. Pravila o letnih preiskavah bi bilo treba prilagoditi predvideni uporabi zadevnih rastlin za zagotovitev, da se vizualni pregledi, vzorčenje in testiranje izvajajo ob najustreznejšem času in pod najustreznejšimi pogoji za vsako rastlino in njeno uporabo.
 (6)
 V primeru suma navzočnosti zadevnega škodljivega organizma bi moral pristojni organ zadevne države članice izvesti testiranje v skladu z mednarodnimi standardi, da se potrdi ali zavrže navedena navzočnost.
 (7)
 Kadar je navzočnost zadevnega škodljivega organizma potrjena, bi moral pristojni organ zadevne države članice nemudoma sprejeti ustrezne ukrepe za njegovo izkoreninjenje in preprečevanje njegovega nadaljnjega širjenja. Prvi od takih ukrepov bi morala biti vzpostavitev razmejenega območja.
 (8)
 Določiti bi bilo treba tudi nadaljnje ukrepe za izkoreninjenje. Zadevne rastline, določene za okužene z zadevnim škodljivim organizmom, se ne bi smele saditi na ozemlju Unije, pristojni organ zadevne države članice pa bi moral zagotoviti, da se okužene zadevne rastline uničijo ali drugače odstranijo pod pogoji, ki preprečujejo širjenje zadevnega škodljivega organizma. Določiti bi bilo treba posebne ukrepe v zvezi s testiranjem, vzorčenjem in ukrepi na kraju samem, da se prepreči prepoznavo tveganje za širjenje zadevnega škodljivega organizma. Določiti bi bilo treba posebne ukrepe za preprečevanje širjenja zadevnega škodljivega organizma z razmejenih območij z okuženo površinsko vodo in prek gojenih ali samoniklih gostiteljskih rastlin razhudnikovk.
 (9)
 Ta uredba bi morala začeti veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije, da se po razveljavitvi Direktive 98/57/ES zagotovi njena čimprejšnja uporaba.
 (10)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Predmet urejanja
 Ta uredba določa ukrepe za izkoreninjenje bakterije Ralstonia solanacearum (Smith 1896) Yabuuchi et al. 1996, emend. Safni et al. 2014, ki povzroča krompirjevo rjavo gnilobo, in preprečevanje njenega širjenja po ozemlju Unije.
 Člen 2
 Opredelitev pojmov
 V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
 (1)
 „zadevni škodljivi organizem“ pomeni Ralstonia solanacearum (Smith 1896) Yabuuchi et al. 1996 emend. Safni et al. 2014;
 (2)
 „zadevne rastline“ pomeni rastline Solanum tuberosum L. (krompir), razen semen, in rastline Solanum lycopersicum (L.) Karsten ex Farw (paradižnik), razen plodov in semen;
 (3)
 „gostiteljske rastline razhudnikovk“ pomeni samonikle in gojene rastline Solanaceae;
 (4)
 „samosevne zadevne rastline“ pomeni zadevne rastline, ki se pojavijo na mestih pridelave, ne da bi bile posajene;
 (5)
 „gomolji, namenjeni za saditev na njihovem mestu pridelave“ pomeni gomolje, pridelane na določenem mestu pridelave, ki naj bi trajno ostali na tem mestu in niso namenjeni certificiranju.
 Člen 3
 Letne preiskave
 1. Pristojni organi izvedejo letne preiskave za ugotavljanje navzočnosti zadevnega škodljivega organizma na zadevnih rastlinah na svojem ozemlju, v površinski vodi, ki se uporablja za namakanje zadevnih rastlin, in v tekočih odpadkih v skladu z naslednjimi zahtevami:
 (a)
 kar zadeva gomolje, razen gomoljev za saditev, preiskave zajemajo:
 (i)
 vzorčenje iz partij gomoljev, ki so v skladišču, ali iz rastočega posevka čim pozneje med uničenjem cime in spravilom;
 (ii)
 vizualni pregled rastočega posevka, pri katerem je mogoče vizualno prepoznati simptome zadevnega škodljivega organizma, in vizualni pregled rezanih gomoljev, kadar je tak pregled primeren za odkrivanje simptomov zadevnega škodljivega organizma;
 (b)
 kar zadeva gomolje za saditev, razen gomoljev, namenjenih za saditev na njihovem mestu pridelave, preiskave sistematično vključujejo vizualni pregled rastočega posevka in partij v skladišču, vzorčenje v skladišču ali vzorčenje rastočega posevka čim pozneje med uničenjem cime in spravilom;
 (c)
 kar zadeva gomolje, namenjene za saditev na njihovem mestu pridelave, se preiskave izvedejo na podlagi ugotovljenega tveganja v zvezi z navzočnostjo zadevnega škodljivega organizma in vključujejo:
 (i)
 vzorčenje iz partij gomoljev, ki so v skladišču, ali iz rastočega posevka čim pozneje med uničenjem cime in spravilom;
 (ii)
 vizualni pregled rastočega posevka, pri katerem je mogoče vizualno prepoznati simptome zadevnega škodljivega organizma, in vizualni pregled rezanih gomoljev, kadar je navedeni pregled primeren za odkrivanje simptomov zadevnega škodljivega organizma;
 (d)
 kar zadeva rastline paradižnika, preiskave vključujejo vizualni pregled ob ustreznem času vsaj rastočega posevka na mestu pridelave rastlin, namenjenih presaditvi;
 (e)
 kar zadeva gostiteljske rastline razhudnikovk, ki niso zadevne rastline, ter površinsko vodo in tekoče odpadke, se preiskave izvedejo v skladu z ustreznimi metodami in kjer je ustrezno, se odvzamejo vzorci.
 2. Število, izvor in čas odvzema vzorcev temeljijo na trdnih znanstvenih in statističnih načelih ter biologiji zadevnega škodljivega organizma, pri čemer se upoštevajo posamezni sistemi pridelave krompirja in paradižnika v zadevnih državah članicah.
 3. Države članice Komisiji in drugim državam članicam vsako leto do 30. aprila sporočijo rezultate letnih preiskav, opravljenih v predhodnem koledarskem letu. O rezultatih navedenih preiskav poročajo v skladu s predlogo iz Priloge II.
 Člen 4
 Ukrepi v primeru suma navzočnosti zadevnega škodljivega organizma
 1. Pristojni organ zagotovi, da se na vzorcih, odvzetih za namen preiskav, opravijo testi za ugotavljanje navzočnosti iz točke 2.1 Priloge I.
 2. Dokler niso na voljo rezultati testov za ugotavljanje navzočnosti, pristojni organ:
 (a)
 prepove premike zadevnih rastlin iz vseh posevkov, partij ali pošiljk, iz katerih so bili odvzeti vzorci, razen zadevnih rastlin pod njegovim nadzorom, za katere je bilo ugotovljeno, da ni prepoznavnega tveganja za širjenje zadevnega škodljivega organizma;
 (b)
 izsledi izvor suma na navzočnost;
 (c)
 izvaja uradni nadzor nad premiki vseh zadevnih rastlin, razen tistih iz točke (a), pridelanih na mestu pridelave, iz katerega so bili odvzeti vzorci iz točke (a);
 (d)
 prepove uporabo površinske vode na zadevnih rastlinah in drugih gojenih gostiteljskih rastlinah razhudnikovk do potrditve ali ovržbe navzočnosti zadevnega škodljivega organizma v površinski vodi, razen kadar dovoljuje uporabo površinske vode na paradižniku in drugih gojenih gostiteljskih rastlinah razhudnikovk, ki se gojijo v rastlinjakih, pod pogojem, da se voda razkuži z ustreznimi metodami, ki jih odobri pristojni organ.
 3. Dokler niso na voljo rezultati testov za ugotavljanje navzočnosti, pristojni organ zagotovi, da se zadržijo in ustrezno shranijo vsi naslednji elementi:
 (a)
 vsi preostali vzorčeni gomolji in, kadar je to mogoče, vse preostale vzorčene rastline;
 (b)
 preostali ekstrakti zadevnih rastlin, ekstrakti DNK in dodatno pripravljen material za test;
 (c)
 čista kultura, kadar je to primerno;
 (d)
 vsa ustrezna dokumentacija.
 4. Kadar je sum na navzočnost zadevnega škodljivega organizma potrjen v skladu s točko 1.1 Priloge I, pristojni organ zagotovi, da se izvedejo testi iz Priloge I na vzorcih, odvzetih za namen preiskav, da se potrdi ali ovrže navzočnosti zadevnega škodljivega organizma.
 Člen 5
 Ukrepi v primeru potrditve navzočnosti zadevnega škodljivega organizma
 1. Kadar je navzočnost zadevnega škodljivega organizma potrjena v skladu s točko 1.2 Priloge I, se uporabljajo odstavki 2 do 6.
 2. Kadar je navzočnost zadevnega škodljivega organizma na zadevnih rastlinah potrjena, pristojni organ nemudoma sprejme vse naslednje ukrepe:
 (a)
 sproži preiskavo za določitev obsega in prvotnega vira ali virov okužbe v skladu s Prilogo III z nadaljnjimi testi v skladu s členom 4(1) vsaj vseh klonsko sorodnih zalog gomoljev za saditev;
 (b)
 vzpostavi razmejeno območje, ki ga sestavlja vsaj okuženo območje, ki vsebuje vse naslednje elemente:
 (i)
 zadevne rastline, pošiljke in/ali partije, vozila, posode, skladišča ali njihove enote, iz katerih je bil odvzet okužen vzorec zadevnih rastlin, vse druge predmete, vključno s pakirnim materialom, in mehanizacijo, ki se uporabljajo pri pridelavi, prevozu ali skladiščenju navedenih zadevnih rastlin, kadar je primerno pa tudi mesta pridelave ali enote pridelave, kjer so bile navedene zadevne rastline pridelane ali pobrane;
 (ii)
 vse vrste elementov iz točke (i), za katere je bilo ugotovljeno, da so verjetno okuženi z zadevnim škodljivim organizmom zaradi stika z okuženimi zadevnimi rastlinami pred spravilom pridelka ali po njem ali v času istočasne pridelave, namakanja ali škropljenja, ob upoštevanju elementov iz točke 1 Priloge IV;
 (c)
 vzpostavi varovalni pas okrog okuženega območja, kadar je to potrebno zaradi fitosanitarnega tveganja, ob upoštevanju elementov morebitnega širjenja zadevnega škodljivega organizma iz točke 2 Priloge IV;
 (d)
 določi:
 (i)
 elemente iz točke (b)(i) za okužene;
 (ii)
 elemente iz točke (b)(ii) za verjetno okužene.
 3. Kadar je navzočnost zadevnega škodljivega organizma potrjena na posevkih gostiteljskih rastlin razhudnikovk, ki niso zadevne rastline, in kadar je pri pridelavi zadevnih rastlin ugotovljeno tveganje, pristojni organ sprejme naslednje ukrepe:
 (a)
 sproži preiskavo za določitev obsega in prvotnega vira ali virov okužbe v skladu s Prilogo III z nadaljnjimi testi v skladu s členom 4(1) vsaj vseh klonsko sorodnih zalog gomoljev za saditev, in
 (b)
 vzpostavi razmejeno območje, ki ga sestavlja okuženo območje.
 Okuženo območje vsebuje naslednje:
 (a)
 gostiteljske rastline, iz katerih je bil odvzet okužen vzorec;
 (b)
 gostiteljske rastline, ki se lahko okužijo z zadevnim škodljivim organizmom in so določene za verjetno okužene zaradi stika z okuženimi gostiteljskimi rastlinami pred spravilom pridelka ali po njem ali v času istočasne pridelave, namakanja ali škropljenja.
 Pristojni organ določi:
 (a)
 gostiteljske rastline iz drugega pododstavka, točka (a) za okužene;
 (b)
 gostiteljske rastline iz drugega pododstavka, točka (b), za verjetno okužene.
 4. Kadar je navzočnost zadevnega škodljivega organizma potrjena v površinskih vodah, izpustih tekočih odpadkov iz industrijske predelave ali pakirnih obratov, v katerih se obdelujejo zadevne rastline, ali na povezanih samoniklih gostiteljskih rastlinah razhudnikovk, in kadar je ugotovljeno, da pri pridelavi zadevnih rastlin obstaja tveganje zaradi namakanja, škropljenja ali poplavljanja s površinsko vodo, pristojni organ sprejme naslednje ukrepe:
 (a)
 izvede poizvedbo v skladu s Prilogo III, vključno s preiskavo ob ustreznem času na vzorcih površinske vode in tekočih odpadkov ter na samoniklih gostiteljskih rastlinah razhudnikovk, če so navzoče, da se določi obseg okužbe, in
 (b)
 vzpostavi razmejeno območje, ki vsebuje okuženo območje, ob upoštevanju elementov morebitnega širjenja zadevnega škodljivega organizma iz točke 2 Priloge IV.
 Okuženo območje vsebuje naslednje:
 (a)
 površinsko vodo, iz katere so bili odvzeti okuženi vzorci;
 (b)
 površinsko vodo, ki se lahko okuži, ob upoštevanju elementov iz točke 1 Priloge IV.
 Pristojni organ določi:
 (a)
 površinsko vodo iz drugega pododstavka, točka (a), za okuženo;
 (b)
 površinsko vodo iz drugega pododstavka, točka (b), za verjetno okuženo.
 5. Kadar država članica pošlje obvestilo o izbruhu v EUROPHYT, sosednje države članice, navedene v obvestilu, določijo obseg verjetne okužbe ter vzpostavijo razmejeno območje v skladu z odstavki 2, 3 in 4. V primeru izbruha v površinskih vodah se obvestilo ne zahteva za okuženo površinsko vodo, ki se nahaja na območjih, ki so že razmejena.
 6. Pristojni organi zagotovijo, da se zadržijo in ustrezno shranijo vsi naslednji elementi:
 (a)
 material, določen v členu 4(3), vsaj do zaključka vseh testov;
 (b)
 material, povezan z drugim testom za ugotavljanje navzočnosti in če je primerno z identifikacijskimi testi, do zaključka vseh testov;
 (c)
 če je ustrezno, čisto kulturo zadevnega škodljivega organizma vsaj en mesec po postopku obveščanja iz odstavka 5.
 Člen 6
 Ukrepi za izkoreninjenje zadevnega škodljivega organizma
 1. Zadevne rastline, določene za okužene z zadevnim škodljivim organizmom v skladu s členom 5(2), točka (d)(i), se ne sadijo. Pristojni organ zagotovi, da se okužene zadevne rastline uničijo ali odstranijo na drug način v skladu s točko 1 Priloge V, če se ugotovi, da ni prepoznavnega tveganja za širjenje zadevnega škodljivega organizma.
 Kadar so bile zadevne rastline posajene, preden so bile določene za okužene, se posajeni material nemudoma uniči ali odstrani na drug način v skladu s točko 1 Priloge V. Za okužena(-e) se določi(-jo) enota(-e) pridelave, kjer so bile zadevne okužene rastline posajene. Vzpostavi se razmejeno območje v skladu s členom 5(2), točka (b).
 2. Zadevne rastline, določene za verjetno okužene v skladu s členom 5(2), točka (d)(ii), in zadevne rastline, za katere je bilo ugotovljeno tveganje v skladu s členom 5(4), se ne sadijo in se pod nadzorom pristojnih organov ustrezno uporabljajo ali odstranijo, kot je določeno v točki 2 Priloge V, če se ugotovi, da ni prepoznavnega tveganja za širjenje zadevnega škodljivega organizma.
 Kadar so zadevne rastline posajene, preden se določijo za verjetno okužene, se posajeni material nemudoma uniči ali pa se uporabijo ukrepi iz točke 2 Priloge VI. Enota(-e) pridelave, kjer so bile posajene verjetno okužene zadevne rastline, se določijo za verjetno okužene. Vzpostavi se razmejeno območje v skladu s členom 5(2), točka (b).
 3. Vsi stroji, vozila, posode, skladišča ali njihove enote in vsi drugi predmeti, vključno s pakirnim materialom, ki so določeni za okužene v skladu s členom 5(2), točka (d)(i) ali so verjetno okuženi v skladu s členom 5(2), točka (d)(ii) in členom 5(4), tretji pododstavek, točka (b), se uničijo ali očistijo in razkužijo z uporabo metod iz točke 3 Priloge V.
 4. Poleg ukrepov iz odstavkov 1, 2 in 3 se na razmejenih območjih uporabljajo ukrepi iz točke 4 Priloge V.
 Člen 7
 Posebni ukrepi testiranja za gomolje za saditev
 1. Kadar je navzočnost zadevnega škodljivega organizma potrjena v enoti pridelave gomoljev za saditev, pristojni organ zagotovi, da se testi iz Priloge I izvedejo na klonsko sorodnih linijah okuženih partij gomoljev ali, kadar je ugotovljena odsotnost klonsko sorodnih linij, na gomoljih ali partijah gomoljev, ki so bili v neposrednem ali posrednem stiku z okuženimi partijami gomoljev.
 2. Kadar je navzočnost zadevnega škodljivega organizma potrjena v enotah pridelave gomoljev za saditev v okviru sheme certificiranja, se testi iz Priloge I izvedejo na vsaki rastlini izvorne klonske selekcije ali na reprezentativnih vzorcih osnovnega semenskega krompirja.
 Člen 8
 Začetek veljavnosti
 Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 11. julija 2022
 Za Komisijo
 predsednica
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) UL L 317, 23.11.2016, str. 4.
 (2) Direktiva Sveta 98/57/ES z dne 20. julija 1998 o obvladovanju bakterije Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. (UL L 235, 21.8.1998, str. 1).
 PRILOGA I
 Shema za teste, ki jih je treba opraviti v skladu s členi 3, 4, 5 in 7
 1. SPLOŠNA NAČELA O NAVZOČNOSTI ZADEVNEGA ŠKODLJIVEGA ORGANIZMA
 1.1
 Sum navzočnosti zadevnega škodljivega organizma obstaja, kadar je rezultat prvega testa za ugotavljanje navzočnosti, opravljenega na zadevni rastlini ali vzorcih vode, pozitiven.
 1.2
 navzočnost zadevnega škodljivega organizma je potrjena v naslednjih primerih:
 (a)
 kadar je prvi ali drugi test za ugotavljanje navzočnosti selektivna izolacija, pri kateri dobimo kolonije značilne morfologije, pozitivni rezultati pa se pridobijo z dvema identifikacijskima testoma, opravljenima na kolonijah;
 (b)
 kadar prvi in drugi test nista selektivna izolacija ter se pozitivni rezultati pridobijo v dveh identifikacijskih testih po selektivni izolaciji vzorca, ki nastane v kolonijah z značilno morfologijo.
 Eden od teh dveh identifikacijskih testov je test iz točk 2.2(e), (f) in (g).
 2. TESTI
 2.1 Testi za ugotavljanje navzočnosti
 Testi za ugotavljanje navzočnosti so taki, da dosledno ugotovijo vsaj 104 celic/ml resuspendiranega peleta, pripravljenega iz asimptomatskih vzorcev.
 Drugi test za ugotavljanje navzočnosti temelji na drugih bioloških osnovah ali drugih nukleotidnih regijah, kot pri prvem testu za ugotavljanje navzočnosti.
 Testi za ugotavljanje navzočnosti so naslednji:
 (a)
 imunofluorescenčni testi, kot so opisani v mednarodnih diagnostičnih standardih;
 (b)
 izolacija zadevnega škodljivega organizma na polselektivnem gojišču mSMSA, kot je opisano v mednarodnih diagnostičnih standardih;
 (c)
 konvencionalni test PCR, pri katerem se uporabljajo primerji Pastrik et al. (2002) (1), kot je opisano v mednarodnih diagnostičnih standardih;
 (d)
 TaqMan® testi PCR v realnem času z uporabo primerjev in sond:
 (i)
 Weller et al. (2000) (2), kot je opisano v mednarodnih diagnostičnih standardih;
 (ii)
 Vreeburg et al. (2016) (3) (z uporabo sonde TaqMan®, spremenjene iz prvotne sonde, ki so jo opisali Weller in drugi, 2000), kot je opisano v mednarodnih diagnostičnih standardih;
 (iii)
 Vreeburg et al. (2018) (4) (t. i. test NYtor), kot je opisano v mednarodnih diagnostičnih standardih;
 (iv)
 Massart et al. (2014) (5), kot je opisano v mednarodnih diagnostičnih standardih;
 (e)
 Test LAMP (loop-mediated isothermal amplification; z zanko posredovano izotermno pomnoževanje) z uporabo primerjev Lenarčič et al. (2014) (6) (samo za simptomatski rastlinski material), kot je opisano v mednarodnih diagnostičnih standardih.
 2.2 Identifikacijski testi
 Identifikacijski testi so naslednji:
 (a)
 imunofluorescenčni testi, kot so opisani v mednarodnih diagnostičnih standardih;
 (b)
 konvencionalni testi PCR, pri katerem se uporabljajo primerji Pastrik et al. (2002), kot je opisano v mednarodnih diagnostičnih standardih;
 (c)
 TaqMan® testi PCR v realnem času z uporabo primerjev in sond:
 (i)
 Weller et al. (2000), kot je opisano v mednarodnih diagnostičnih standardih;
 (ii)
 Vreeburg et al. (2016) (z uporabo sonde TaqMan®, spremenjene iz prvotne sonde, ki so jo opisali Weller idr. (2000)), kot je opisano z vsemi podrobnostmi v mednarodnih diagnostičnih standardih;
 (iii)
 Vreeburg et al. (2018) (t. i. test NYtor), kot je opisano v mednarodnih diagnostičnih standardih;
 (iv)
 Massart et al. (2014), kot je opisano v mednarodnih diagnostičnih standardih;
 (d)
 test LAMP (loop-mediated isothermal amplification; z zanko posredovano izotermno pomnoževanje) z uporabo primerjev Lenarčič et al. (2014), kot je opisano v mednarodnih diagnostičnih standardih;
 (e)
 za filotipe specifični multipli konvencionalni test PCR(Opina et al. (1997) (7); Fegan in Prior (2005) (8)), kot je opisano v mednarodnih diagnostičnih standardih;
 (f)
 določanje črtne kode DNK (Wicker et al (2007) (9)), kot je opisano v mednarodnih diagnostičnih standardih;
 (g)
 MALDI-TOF MS (van de Bilt et al (2018) (10)), kot je opisano v mednarodnih diagnostičnih standardih.
 3. DIAGRAMI POTEKA POSTOPKOV
 Diagram poteka št. 1: Diagnostični postopek za navzočnost zadevnega škodljivega organizma v vzorcih zadevne rastline.
 a
 Izolacija se lahko uporabi kot prvi ali drugi test za ugotavljanje navzočnosti. Če obstaja sum na navzočnost zadevnega škodljivega organizma na gojišču, se kolonije očistijo, da se pridobijo čiste kulture, na katerih se opravita dva identifikacijska testa.
 b
 Eden od teh dveh identifikacijskih testov je test iz točk 2.2(e), (f) in (g). Za potrditev navzočnosti škodljivega organizma morajo biti rezultati obeh identifikacijskih testov pozitivni.
 c
 Tretji test odkrivanja temelji na drugih bioloških osnovah ali različnih nukleotidnih regijah.
 Diagram poteka št. 2: Diagnostični postopek za zadevni škodljivi organizem v vzorcih vode.
 a
 Eden od teh dveh identifikacijskih testov je test iz točk 2.2(e), (f) in (g). Za potrditev navzočnosti škodljivega organizma morajo biti rezultati obeh identifikacijskih testov pozitivni.
 4. PRIPRAVA VZORCEV
 4.1 Vzorci asimptomatskih gomoljev
 Standardni vzorec vsebuje 200 gomoljev na test. Ustrezen laboratorijski postopek za pripravo ekstrakta iz popkov za določanje škodljivega organizma je opisan v mednarodnih diagnostičnih standardih.
 4.2 Vzorci asimptomatskih zadevnih rastlin
 Odkrivanje latentnih okužb se izvede na sestavljenih vzorcih delov stebel ali listnih pecljev. Postopek se lahko uporabi za največ 200 delov stebel ali 200 listnih pecljev iz različnih rastlin v enem vzorcu. Ustrezen laboratorijski postopek za razkuževanje in pripravo delov stebla ali listnega peclja za pridobitev ekstrakta za odkrivanje zadevnega škodljivega organizma je opisan v mednarodnih diagnostičnih standardih.
 4.3 Vzorci iz simptomatskega materiala zadevnih rastlin
 Deli tkiva se aseptično odstranijo iz žilnega obroča v gomolju krompirja ali iz žilnih trakov v steblih zadevnih rastlin, ki kažejo simptome venenja. Ustrezen laboratorijski postopek za obdelavo teh tkiv za pridobitev ekstrakta za odkrivanje zadevnega škodljivega organizma je podrobno opisan v mednarodnih diagnostičnih standardih.
 4.4 Vzorci površinske vode ali vode za recirkulacijo (vključno s predelavo krompirja ali z iztoki odplak)
 Glavni test za ugotavljanje navzočnosti zadevnega škodljivega organizma v vzorcih površinske vode, vode iz sistemov recirkulacije in vzorcev odplak (predelava krompirja) je selektivna izolacija. Ustrezen laboratorijski postopek za pripravo vzorcev vode je opisan v mednarodnih diagnostičnih standardih.
 (1) Pastrik, K.H., Elphinstone, J.G., Pukall, R. (2002) Sequence analysis and detection of Ralstonia solanacearum by multiplex PCR amplification of 16S-23S ribosomal intergenic spacer region with internal positive control. European Journal of Plant Pathology 108, 831–842.
 (2) Weller, S.A, Elphinstone, J.G., Smith, N., Boonham, N., Stead, D.E. (2000). Detection of Ralstonia solanacearum strains with a quantitative, multiplex, real-time, fluorogenic PCR (TaqMan) assay. Applied and Environmental Microbiology, 66, 2853–2858. https://journals.asm.org/doi/10.1128/AEM.66.7.2853-2858.2000.
 (3) Vreeburg, R.A.M., Bergsma-Vlami, M., Bollema, R.M., de Haan, E.G., Kooman-Gersmann, M., Smits-Mastebroek, L., Tameling, W.I.L., Tjou-Tam-Sin, N.N.A., van de Vossenberg B.T.L.H, Janse, J.D. (2016). Performance of real-time PCR and immunofluorescence for the detection of Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus and Ralstonia solanacearum in potato tubers in routine testing. Bulletin OEPP/EPPO Bulletin 46, 112–121.
 (4) Vreeburg, R., Zendman, A., Pol A., Verheij, E., Nas, M., Kooman-Gersmann, M. (2018). Validation of four real-time TaqMan PCRs for the detection of Ralstonia solanacearum and/or Ralstonia pseudosolanacearum and/or Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus in potato tubers using a statistical regression approach. EPPO Bulletin 48, 86–96.
 (5) Massart, S., Nagy, C., Jijakli, M.H. (2014). Development of the simultaneous detection of Ralstonia solanacearum race 3 and Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus in potato tubers by a multiplex real-time PCR assay. European Journal of Plant Pathology 138, 29–37.
 (6) Lenarčič, R., Morisset, D., Pirc, M., Llop, P., Ravnikar, M., Dreo, T. (2014). Loop-mediated isothermal amplification of specific endoglucanase gene sequence for detection of the bacterial wilt pathogen Ralstonia solanacearum. PLoS ONE 9(4), e96027. https://doi.org/10.1371/journal.pone.0096027.
 (7) Opina, N., Tavner, F., Holloway, G., Wang, J.F., Li, T.H., Maghirang, R., Fegan, M., Hayward, A.C., Viji Krishnapillai, A., Wai-Foong Hong, Holloway, B.W, Timmis, J.N. (1997). A novel method for development of species and strainspecific DNA probes and PCR primers for identifying Burkholderia solanacearum (formerly Pseudomonas solanacearum). Asia-Pacific Journal of Molecular Biology and Biotechnology 5, 19–30.
 (8) Fegan, M., Prior, P. (2005). How complex is the “Ralstonia solanacearum species complex”. In Bacterial Wilt Disease and the Ralstonia solanacearum Species Complex (ur. Allen C, Hayward AC in Prior P), str. 449–461. American Phytopathological Society, St Paul, MN (ZDA).
 (9) Wicker, E., Grassart, L., Coranson-Beaudu, R., Mian, D., Guilbaud, C., Fegan, M., Prior, P. (2007). Ralstonia solanacearum strains from Martinique French West Indies) exhibiting a new pathogenic potential. Applied and Environmental Microbiology, 73, 6790–6801.
 (10) van de Bilt, J.L.J., Wolsink, M.H.L., Gorkink-Smits, P.P.M.A., Landman, N.M., Bergsma-Vlami, M. (2018). Application of Matrix-Assisted Laser Desorption Ionization Time-Of-Flight Mass Spectrometry for rapid and accurate identification of Ralstonia solanacearum and Ralstonia pseudosolanacearum. European Journal of Plant Pathology, https://doi.org/10.1007/s10658-018-1517-5.
 PRILOGA II
 Predloga za preiskavo iz člena 3(3)
 Predloga za predstavitev rezultatov preiskave rjave gnilobe za pobran krompir in paradižnik v predhodnem koledarskem letu.
 Ta tabela se uporablja samo za rezultate preiskave za krompir in paradižnik, pobrana v vaši državi.
 DČ
 Kategorija
 Pridelovalna površina (ha)
 Laboratorijsko testiranje
 Vizualni pregled gomoljev
 (1)
 Vizualni pregledi rastočega posevka
 (1)
 Druge informacije
 Število vzorcev
 Število partij
 Velikost partij (v t ali ha)
 Obdobje vzorčenja
 Št. pozitivnih
 Število pregledanih vzorcev
 Velikost vzorca
 Št. pozitivnih vzorcev
 (2)
 Število vizualnih pregledov
 Št. ha (krompir) ali rastlin (paradižnik)
 Št. pozitivnih rezultatov
 (2)
 vzorcev
 partij
 Certificirani gomolji za saditev
 Drugi gomolji za saditev (navedite)
 Jedilni krompir in krompir za predelavo
 Drugi gomolji (navedite)
 Paradižnik za presaditev
 Drugi gostitelji (navedite vrsto, reko/območje)
 Voda (navedite reko/območje/lokacijo prostorov in analitsko metodo)
 (1) Razume se kot makroskopski pregled gomoljev ali posevka.
 (2) Odkriti so bili simptomi, odvzet je bil vzorec, laboratorijsko testiranje pa je potrdilo navzočnost zadevnega škodljivega organizma.
 PRILOGA III
 Preiskava iz člena 5(2), točka (a), člena 5(3), prvi pododstavek, točka (a) in člena 5(4), prvi pododstavek, točka (a)
 Preiskava iz člena 5(2), točka (a), člena 5(3), prvi pododstavek, točka (a) in člena 5(4), prvi pododstavek, točka (a) se po potrebi nanaša na naslednje elemente:
 1.
 mesta pridelave:
 (a)
 kjer se prideluje ali se je prideloval krompir, klonsko soroden s krompirjem, za katerega je bilo ugotovljeno, da je okužen z zadevnim škodljivim organizmom;
 (b)
 kjer se prideluje ali se je prideloval paradižnik, ki je iz istega vira kot paradižnik, za katerega je bilo ugotovljeno, da je okužen z zadevnim škodljivim organizmom;
 (c)
 kjer se prideluje ali se je prideloval krompir ali paradižnik, ki je zaradi suma na navzočnost zadevnega škodljivega organizma pod uradnim nadzorom;
 (d)
 kjer se prideluje ali se je prideloval krompir, klonsko soroden s krompirjem, ki je bil pridelan na mestih pridelave, za katera je bilo ugotovljeno, da so okužena z zadevnim škodljivim organizmom;
 (e)
 kjer se prideluje krompir ali paradižnik in ki se nahajajo v bližini okuženih mest pridelave, vključno s tistimi, ki uporabljajo isto opremo in objekte, bodisi neposredno bodisi prek skupnega izvajalca;
 (f)
 kjer se za namakanje ali škropljenje uporablja površinska voda iz katerega koli vira, potrjeno ali domnevno okuženega z zadevnim škodljivim organizmom;
 (g)
 kjer se za namakanje ali škropljenje uporablja površinska voda iz vira, ki ga uporabljajo tudi mesta pridelave, potrjeno ali domnevno okužena z zadevnim škodljivim organizmom;
 (h)
 ki so ali so bila poplavljena s površinsko vodo, potrjeno ali domnevno okuženo z zadevnim škodljivim organizmom, in
 2.
 površinsko vodo, ki se uporablja za namakanje ali škropljenje zadevnih rastlin ali je poplavila polja ali mesta pridelave in je potrjeno okužena z zadevnim škodljivim organizmom.
 PRILOGA IV
 Elementi za označitev predmetov, ki so verjetno okuženi z zadevnim škodljivim organizmom, v skladu s členom 5(2), točka (b)(ii), in členom 5(4), drugi pododstavek, točka (b), ter za določitev možnega širjenja zadevnega škodljivega organizma v skladu s členom 5(2), točka (c), in členom 5(4), prvi pododstavek, točka (b)
 1.
 Elementi, ki se upoštevajo za označitev predmeta kot verjetno okuženega z zadevnim škodljivim organizmom v skladu s členom 5(2), točka (b)(ii), in členom 5(4), drugi pododstavek, točka (b), so naslednji:
 (a)
 zadevne rastline, pridelane na mestu pridelave, ki je določeno za okuženo v skladu s členom 5(2), točka (d)(i);
 (b)
 mesta pridelave s proizvodno povezavo z zadevnimi rastlinami, določenimi za okužene v skladu s členom 5(2), točka (d)(i), vključno s tistimi, ki neposredno ali prek skupnega izvajalca souporabljajo proizvodno opremo in objekte;
 (c)
 zadevne rastline, pridelane na mestih pridelave iz točke (b) ali navzoče na takih mestih pridelave v obdobju, ko so bile zadevne rastline, določene za okužene v skladu s členom 5(2), točka (d)(i), navzoče na mestu pridelave iz točke (a);
 (d)
 prostori, kjer se rokuje z zadevnimi rastlinami z mest pridelave iz točk (a), (b) in (c);
 (e)
 katera koli mehanizacija, vozilo, posoda, skladišče ali njihov del in kateri koli drugi predmeti, vključno s pakirnim materialom, ki so morda prišli v stik z zadevnimi rastlinami, ki so bile določene za okužene v skladu s členom 5(2), točka (d)(i);
 (f)
 katera koli od zadevnih rastlin, skladiščena v katerem koli strukturi ali objektu, navedenim v prejšnji točki, ali v stiku z njim, pred čiščenjem in razkuževanjem teh objektov in predmetov;
 (g)
 na podlagi poizvedovanja in testiranja v skladu s členom 5(2), točka (a), pri krompirju gomolje ali rastline, sestrsko ali starševsko klonsko sorodne z rastlinami iz istega vira kot zadevne rastline, določene za okužene v skladu s členom 5(2), točka (d)(i), ter pri paradižniku rastline iz istega vira, za katere se kljub morebitnemu negativnemu rezultatu testa na zadevni škodljivi organizem zdi, da so verjetno okužene zaradi klonske povezave;
 (h)
 mesta pridelave zadevnih rastlin iz točke (g);
 (i)
 mesta pridelave zadevnih rastlin, kjer se uporablja voda za namakanje ali škropljenje in ki so določena za okužena v skladu s členom 5(4), tretji pododstavek, točka (a);
 (j)
 zadevne rastline, pridelane na enotah pridelave, poplavljenih s površinskimi vodami, za katere je potrjeno, da so okužene.
 2.
 Elementi, ki se jih upošteva za določanje možne razširjenosti zadevnega škodljivega organizma v skladu s členom 5(2), točka (c), in členom 5(4), prvi pododstavek, točka (b), so naslednji:
 (a)
 na razmejenem območju, vzpostavljenem v skladu s členom 5(2), točka (b):
 (i)
 bližina drugih mest pridelave, na katerih se pridelujejo zadevne rastline;
 (ii)
 skupna pridelava in uporaba zalog gomoljev za saditev;
 (iii)
 mesta pridelave, na katerih se uporablja površinska voda za namakanje ali škropljenje zadevnih rastlin, kadar obstaja ali je obstajalo tveganje za odtekanje površinske vode ali poplavljanje, ki so določena za okužena v skladu s členom 5(2), točka (d)(i);
 (b)
 v primerih, ko je bila površinska voda določena za okuženo v skladu s členom 5(4), tretji pododstavek, točka (a):
 (i)
 mesta pridelave, kjer se pridelujejo zadevne rastline, ki mejijo na površinsko vodo, ki je določena za okuženo, ali jih ogroža poplavljanje s tako vodo;
 (ii)
 kakršno koli ločeno namakalno zajetje, povezano s površinsko vodo, ki je bila določena za okuženo;
 (iii)
 vodna telesa, povezana s površinsko vodo, ki je bila določena za okuženo, ob upoštevanju:
 —
 smeri in hitrosti pretoka vode, ki je bila določena za okuženo,
 —
 navzočnosti samoniklih gostiteljskih rastlin razhudnikovk.
 PRILOGA V
 Ukrepi za izkoreninjenje iz člena 6
 1.
 Ukrepi iz člena 6(1) so eden ali več od naslednjih:
 (a)
 uporaba za živalsko krmo po toplotni obdelavi tako, da ni nobene nevarnosti za preživetje zadevnega škodljivega organizma;
 (b)
 odlaganje na uradno odobrenem mestu, namenjenem za odstranjevanje odpadkov, kjer ni prepoznavne nevarnosti, da bi zadevni škodljivi organizem prišel v okolje kmetijskih zemljišč, npr. s pronicanjem;
 (c)
 sežiganje;
 (d)
 industrijska predelava z neposredno in takojšnjo dostavo v predelovalni obrat z uradno odobrenimi napravami za odstranjevanje odpadkov, za katero je dokazano, da ne predstavlja nobenega prepoznavnega tveganja za širjenje zadevnega škodljivega organizma, ter sistemom čiščenja in razkuženja vsaj vozil, ki odhajajo;
 (e)
 drugi ukrepi pod pogojem, da ni prepoznavnega tveganja za širjenje zadevnega škodljivega organizma; o takih ukrepih in njihovi utemeljitvi je treba obvestiti Komisijo in druge države članice.
 Preostali odpadki, povezani in nastali z zgoraj omenjenim, se odstranijo z metodami, ki so uradno odobrene, v skladu s Prilogo VI.
 2.
 Ustrezna uporaba ali odstranjevanje zadevnih rastlin, določenih za verjetno okužene v skladu s členom 6(2), se izvaja pod nadzorom pristojnega organa. Navedeni pristojni organ odobri naslednje uporabe zadevnih rastlin in z njimi povezano odstranjevanje odpadkov:
 (a)
 za gomolje krompirja:
 (i)
 uporaba kot gomolji za prehrano, pakirani za neposredno dobavo in uporabo brez prepakiranja, na kraju z ustreznimi napravami za odstranjevanje odpadkov. Gomolji za saditev so lahko na istem kraju le, če so ločeni, ali po čiščenju in razkuževanju, ali
 (ii)
 uporaba kot gomolji za industrijsko predelavo, namenjeni za neposredno in takojšnjo dostavo v predelovalni obrat, ki mora imeti ustrezne naprave za odstranjevanje odpadkov ter sistem za čiščenje in razkuževanje vsaj vozil, ki odhajajo, ali
 (iii)
 drug način uporabe ali odstranitve, če je dokazano, da ne predstavlja nobenega prepoznavnega tveganja za širjenje zadevnega škodljivega organizma in da je to odobril pristojni organ;
 (b)
 za druge dele zadevnih rastlin, vključno z ostanki stebel in listov:
 (i)
 uničenje ali
 (ii)
 drug način uporabe ali odstranitve, če je dokazano, da ne predstavlja nobene prepoznavne nevarnosti za širjenje zadevnega škodljivega organizma in da je to odobril pristojni organ.
 3.
 Ustrezne metode za čiščenje in razkuževanje predmetov iz člena 6(3) so metode, za katere je bilo ugotovljeno, da ne predstavljajo nobenega prepoznavnega tveganja za širjenje zadevnega škodljivega organizma, in ki se uporabljajo pod nadzorom pristojnih organov držav članic.
 4.
 Vrste ukrepov, ki jih morajo izvajati države članice na razmejenih območjih, vzpostavljenih v skladu s členom 5 in navedenih v členu 6(4), vključujejo ukrepe iz točk 4.1 in 4.2:
 4.1
 Ukrepi, ki jih je treba sprejeti na mestih pridelave, določenih za okužena v skladu s členom 5(2)(d)(i):
 4.1.1
 Na enoti pridelave ali enoti zaščitenega posevka, določeni za okuženo v skladu s členom 5(2), točka (d)(i), se sprejmejo vsi ukrepi iz točk 1, 2 in 3 ali vsi ukrepi iz točk 4, 5, 6 in 7:
 (1)
 v prvih štirih rastnih letih po določitvi okužbe odstranitev samosevnih zadevnih rastlin in drugih samoniklih gostiteljskih rastlin razhudnikovk zadevnega škodljivega organizma ter prepoved sajenja zadevnih rastlin, semen krompirja in paradižnika, ob upoštevanju biologije zadevnega škodljivega organizma, gojenih gostiteljskih rastlin razhudnikovk in rastlin vrst Brassica, za katere je ugotovljeno tveganje za preživetje zadevnega škodljivega organizma;
 (2)
 od petega leta po letu določitve okužbe, po izpolnitvi pogojev iz točke 1 in pod pogojem, da je bilo med uradnim nadzorom ugotovljeno, da je enota pridelave prosta samosevnih zadevnih rastlin in samoniklih gostiteljskih rastlin razhudnikovk vsaj dve zaporedni rastni leti pred sajenjem, se dovoli posaditev samo gomoljev krompirja, razen tistih, namenjenih za razmnoževanje drugega krompirja, pridelani gomolji krompirja ali rastline paradižnika, kot je primerno, pa se testirajo v skladu s Prilogo I;
 (3)
 po prvi pridelavi zadevnih rastlin iz točke 2 in, če se nameravajo pridelovati gomolji za saditev, po ustreznem vsaj dvoletnem ciklu kolobarja, se izvede preiskava, kot je določeno v členu 3, ali
 (4)
 v prvih petih rastnih letih po letu določitve okužbe odstranitev samosevnih zadevnih rastlin in samoniklih gostiteljskih rastlin razhudnikovk zadevnega škodljivega organizma;
 (5)
 v prvih treh letih od leta določitve okužbe vzdrževanje enote pridelave v prahi ali žitu glede na ugotovljeno tveganje ali stalnem pašniku s pogosto nizko košnjo ali intenzivno pašo ali kot trava za pridelavo semena;
 (6)
 v četrtem in petem letu po letu določitve okužbe sajenje rastlin zadevnega škodljivega organizma, ki niso gostiteljske in pri katerih ni ugotovljena nevarnost preživetja ali širjenja zadevnega škodljivega organizma;
 (7)
 od šestega leta po letu določitve okužbe in pod pogojem, da so bile med uradnim nadzorom izpolnjene točke 4, 5 in 6 ter da je bila enota pridelave vsaj dve zaporedni rastni leti pred saditvijo prosta samosevnih zadevnih rastlin in samoniklih gostiteljskih rastlin razhudnikovk zadevnega škodljivega organizma, se dovoli pridelava gomoljev za saditev ali drugih gomoljev, pridelani gomolji ali rastline paradižnika, kot je ustrezno, pa se testirajo v skladu s Prilogo I.
 4.1.2
 Na vseh drugih enotah pridelave na okuženem mestu pridelave ter pod pogojem, da so pristojni organi ugotovili, da je bilo tveganje za samosevne zadevne rastline in samonikle gostiteljske rastline razhudnikovk zadevnega škodljivega organizma odpravljeno, veljajo naslednji pogoji:
 (1)
 Certificirane rastline krompirjevih gomoljev se lahko sadijo na enotah pridelave, na katerih vsaj dve leti niso rastli krompir ali druge gojene gostiteljske rastline razhudnikovk, in so izpolnjene vse naslednje zahteve:
 (a)
 poizvedovanja, ki jih je izvedel pristojni organ, so pokazala, da je vir okužbe na mestu pridelave le klon in ne stik z drugimi partijami gomoljev;
 (b)
 navedena poizvedovanja temeljijo na evidencah testov vseh drugih partij krompirja, pridelanih na mestu pridelave, ter na poizvedovanjih drugih možnih virov okužb in zlasti vodnih poti v bližini;
 (c)
 gomolji, pridelani na teh enotah pridelave, so bili pred trženjem testirani v skladu s Prilogo I.
 (2)
 V drugih primerih veljajo naslednji pogoji:
 (a)
 v rastnem letu, ki sledi letu določitve okužbe:
 (i)
 v primeru krompirja se ne sadijo gomolji ali rastline ali semena krompirja niti se ne sadijo nobene druge gojene gostiteljske rastline razhudnikovk zadevnega škodljivega organizma ali pa se certificirani gomolji za saditev lahko sadijo samo za pridelavo gomoljev za prehrano;
 (ii)
 v primeru paradižnika se lahko rastline paradižnika, pridelane iz semen, ki izpolnjujejo zahteve iz Izvedbene uredbe (EU) 2019/2072 (1), sadijo samo za pridelavo plodov;
 (b)
 v drugem rastnem letu, ki sledi letu določitve okužbe:
 (i)
 samo certificirani gomolji za saditev ali tisti gomolji za saditev, ki so bili testirani na odsotnost zadevnega škodljivega organizma in pridelani pod uradnim nadzorom na mestih pridelave, ki niso navedena v točki 4.1, se sadijo za pridelavo gomoljev za saditev ali drugih gomoljev;
 (ii)
 samo rastline paradižnika, pridelane iz semen, ki izpolnjujejo zahteve iz Izvedbene uredbe (EU) 2019/2072, ali v primeru vegetativnega razmnoževanja iz rastlin paradižnika, pridelanih iz takih semen in pridelanih pod uradnim nadzorom na mestih pridelave, ki niso navedena v točki 4.1, se sadijo za pridelavo rastlin ali plodov;
 (c)
 vsaj v tretjem rastnem letu, ki sledi letu določitve okužbe:
 (i)
 samo certificirani gomolji za saditev ali tisti gomolji za saditev, ki se gojijo pod uradnim nadzorom, se sadijo za pridelavo bodisi gomoljev za saditev bodisi drugih gomoljev;
 (ii)
 samo rastline paradižnika, pridelane iz semen, ki izpolnjujejo zahteve iz Izvedbene uredbe (EU) 2019/2072, ali rastline paradižnika, pridelane iz takih rastlin pod uradnim nadzorom, se sadijo za pridelavo rastlin ali plodov;
 (d)
 v vsakem od rastnih let iz točk (a), (b) in (c) se sprejmejo ukrepi za odstranitev samosevnih krompirjevih rastlin in samoniklih gostiteljskih rastlin razhudnikovk zadevnega škodljivega organizma, če so ti navzoči, in ob ustreznem času se izvede uradni nadzor rastočega posevka, pri čemer se v vsaki enoti pridelave krompirja pridelani gomolji testirajo v skladu s Prilogo I.
 4.1.3
 Takoj po določitvi okužbe v skladu s členom 5(2), točka (d)(i), in po prvem naslednjem rastnem letu:
 (1)
 Vsa mehanizacija in skladiščni prostori na mestu pridelave, vključeni v pridelavo zadevne rastline, se očistijo in, kadar je to primerno, razkužijo z uporabo ustreznih metod iz točke 3.
 (2)
 Uvede se uradni nadzor programov namakanja in škropljenja, vključno z njihovo prepovedjo, kadar je to ustrezno, da se prepreči širjenje zadevnega škodljivega organizma.
 4.1.4
 Na enoti pridelave zaščitenega posevka, določeni za okuženo v skladu s členom 5(2), točka (d)(i), kjer je rastni substrat mogoče v celoti zamenjati:
 (1)
 Ne sadijo se zadevne rastline, semena krompirja in druge gojene gostiteljske rastline razhudnikovk zadevnega škodljivega organizma, razen če so se na enoti pridelave sprejeli vsi naslednji ukrepi, ki se uradno nadzorujejo:
 (a)
 odstranitev zadevnega škodljivega organizma;
 (b)
 odstranitev vsega gostiteljskega rastlinskega materiala;
 (c)
 kompletna zamenjava rastnega substrata in čiščenja ter po potrebi razkuževanje navedene enote in celotne opreme;
 (d)
 odobritev pridelave krompirja ali paradižnika s strani pristojnega organa.
 (2)
 Krompir se prideluje iz certificiranih gomoljev za saditev ali iz minigomoljev ali mikrorastlin, pridobljenih iz testiranih virov.
 (3)
 Paradižnik se prideluje iz semen, ki izpolnjujejo zahteve iz Izvedbene uredbe (EU) 2019/2072, ali v primeru vegetativnega razmnoževanja iz rastlin paradižnika, pridelanega iz takih semen in vzgojenega pod uradnim nadzorom.
 (4)
 Uvede se uradni nadzor programov namakanja in škropljenja, vključno z njihovo prepovedjo, kadar je to primerno, da se prepreči širjenje zadevnega škodljivega organizma.
 4.2
 Države članice na razmejenem območju poleg ukrepov iz točke 4.1 sprejmejo naslednje ukrepe:
 (1)
 Takoj po določitvi okužbe zagotovijo, da se očistijo in razkužijo vsa mehanizacija in skladiščni prostori na takih razmejenih območjih, vključenih v pridelavo zadevne rastline, kot je to primerno, ter z uporabo ustreznih metod iz točke 3.
 (2)
 Takoj in nato še vsaj tri rastna leta po določitvi okužbe:
 (a)
 kadar je razmejeno območje določeno v skladu s členom 5(2), točka (b):
 (i)
 zagotovijo, da njihovi pristojni organi nadzorujejo prostore, kjer se pridelujejo, skladiščijo zadevne rastline ali se z njimi rokuje, in mesta pridelave, ki po pogodbi upravljajo mehanizacijo za pridelavo zadevne rastline;
 (ii)
 zahtevajo sajenje samo certificiranih gomoljev za saditev ali gomoljev, namenjenih za saditev na njihovem mestu pridelave, gojenih pod uradnim nadzorom, za vse posevke krompirja na tem območju in testiranje po spravilu gomoljev za saditev, gojenih na mestih pridelave, za katera je bilo ugotovljeno, da so verjetno okužena v skladu s členom 5(2), točka (d)(ii);
 (iii)
 zahtevajo, da je rokovanje s pridelanimi gomolji za saditev zalog ločeno od zalog drugih gomoljev na vseh mestih pridelave na razmejenem območju ali ločen sistem čiščenja in če je ustrezno, razkuževanja med rokovanjem z zalogami gomoljev za saditev in ravnanjem z drugimi gomolji;
 (iv)
 zahtevajo sajenje samo rastlin paradižnika, pridelanih iz semen, ki izpolnjujejo zahteve iz Izvedbene uredbe (EU) 2019/2072, ali v primeru vegetativnega razmnoževanja iz rastlin paradižnika, pridelanih iz takih semen in gojenih pod uradnim nadzorom, za vse posevke paradižnika na tem razmejenem območju;
 (v)
 izvedejo poizvedovanje, kot je določeno v členu 3(1);
 (b)
 kadar je površinska voda določena za okuženo v skladu s členom 5(4), tretji pododstavek, točka (a), ali vključena med elemente možnega širjenja zadevnega škodljivega organizma v skladu s točko 2 Priloge IV:
 (i)
 ob primernem času izvedejo letno preiskavo, vključno z vzorčenjem površinskih voda in, kjer je primerno, samoniklih gostiteljskih rastlin razhudnikovk v ustreznih vodnih virih, ter zagotovijo, da se na vzorcih izvedejo testi iz Priloge I;
 (ii)
 uvedejo uradni nadzor namakalnih in škropilnih programov, vključno s prepovedjo uporabe vode, določene za okuženo, za namakanje in škropljenje zadevnih rastlin ter po potrebi drugih gojenih gostiteljskih rastlin razhudnikovk, da se prepreči širjenje zadevnega škodljivega organizma. Navedena prepoved se lahko pregleda na podlagi rezultatov intenzivnega vzorčenja in testiranja površinske vode ob ustreznem času, da se zagotovi visoka stopnja zaupanja, da zadevni škodljivi organizem ni več navzoč. Uporaba vode, za katero velja prepoved, se pod uradnim nadzorom lahko dovoli v rastlinjakih, za namakanje in škropljenje rastlin paradižnika in drugih gostiteljskih rastlin, namenjenih končni porabi in predelavi, če se voda razkuži z ustreznimi metodami. V tem primeru lahko pristojni organi prekličejo določitev vode za okuženo z zadevnim škodljivim organizmom;
 (iii)
 v primerih, ko so okuženi izpusti tekočih odpadkov, uvedejo uradni nadzor odlaganja trdnih ali tekočih odpadkov iz industrijskih predelovalnih obratov ali pakirnih postaj na kraju proizvodnje, v katerih rokujejo z zadevnimi rastlinami.
 (3)
 Po potrebi izdelajo program za zamenjavo vseh zalog gomoljev za saditev v ustreznem časovnem obdobju.
 (1) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/2072 z dne 28. novembra 2019 o določitvi enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, kar zadeva ukrepe varstva pred škodljivimi organizmi rastlin, ter razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 690/2008 in spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/2019 (UL L 319, 10.12.2019, str. 1).
 PRILOGA VI
 Zahteve za uradno odobreno odstranjevanje odpadkov iz točke 1 Priloge V
 Uradno odobrene metode odstranjevanja odpadkov iz točke 1 Priloge V izpolnjujejo naslednje zahteve:
 1.
 odpadki zadevnih rastlin, vključno z izločenim krompirjem, krompirjevimi olupki in paradižniki, ter drugi trdni odpadki, povezani z zadevnimi rastlinami (vključno z zemljo, kamni in drugimi ostanki), se odstranijo z eno od naslednjih metod:
 (a)
 z odlaganjem na uradno odobrenem mestu, namenjenem za odstranjevanje odpadkov, kjer ni prepoznavnega tveganja, da bi zadevni škodljivi organizem prišel v okolje kmetijskih zemljišč, npr. s pronicanjem, ali v stik z vodnimi viri, ki se uporabljajo za namakanje kmetijskih zemljišč;
 (b)
 s sežiganjem;
 (c)
 z drugimi ukrepi pod pogojem, da ni prepoznavnega tveganja širjenja zadevnega škodljivega organizma; o takih ukrepih je treba uradno obvestiti Komisijo in ostale države članice.
 Za namene točke (a) se odpadki prepeljejo neposredno na lokacijo v zaprtem sistemu, tako da ni nevarnosti izgube odpadkov.
 2.
 Pred odstranitvijo se iz tekočih odpadkov, ki vsebujejo suspendirane trdne delce, ti delci odstranijo s filtracijo ali postopki posedanja in odložijo v skladu s točko 1.
 Tekoči odpadki so:
 (a)
 segreti na najmanj 60 °C v celotnem volumnu najmanj 30 minut pred odlaganjem ali
 (b)
 odstranjeni na drug način, ki je predmet uradne odobritve, in pod uradnim nadzorom tako, da ni prepoznavnega tveganja, da bi odpadki lahko prišli v stik s kmetijskim zemljiščem ali vodnimi viri, ki se uporabljajo za namakanje kmetijskega zemljišča.


text:
 EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA
 Briuselis, 5.10.2005
 KOM(2005) 470 galutinis
 2005/0196 (ACC)
 2005/0197 (ACC)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos bendrijos ir Korėjos Respublikos susitarimo sudarymo pasikeičiant laiškais
 Pasiūlymas
 TARYBOS REGLAMENTAS
 dėl susitarimo, EB sudaryto po derybų pagal 1994 m. GATT susitarimo XXIV straipsnio
 6 dalį, įgyvendinimo, ir iš dalies keičiantis Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir
 statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedą
 (pateiktos Komisijos)
 LT LT
 ---pagebreak--- AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1. Plečiant muitų sąjungą, GATT susitarimo XXIV straipsnio 6 dalies nuostatos
 reikalauja, kad EB pradėtų derybas su trečiosiomis šalimis, turinčiomis derybų teisę
 bet kurioje stojančioje šalyje, siekiant susitarti dėl kompensacinio sureguliavimo, jei
 patvirtinus EB išorės muitų tarifų režimą padidės muitų tarifai aukščiau to lygio,
 kuriam muitų sąjungai priklausanti šalis įsipareigojo PPO, „atsižvelgdama į muitų
 sumažinimus tai pačiai prekių grupei, kuriuos, kuriant muitų sąjungą, atliko kitos
 šios sąjungos šalys.“
 2. 2004 m. kovo 22 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas pagal 1994 m. GATT
 susitarimo XXIV straipsnio 6 dalį (KOM pasiūlymas 6792/04 PPO 34).
 3. Derybas vedė Komisija, konsultuodamasi su pagal Sutarties 133 straipsnį įsteigtu
 komitetu ir vadovaudamasi Tarybos patvirtintomis derybų gairėmis.
 4. Komisija derėjosi su derybų teisę turinčiomis PPO narėmis dėl tam tikrų nuolaidų
 panaikinimo, susijusio su Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro
 Respublikos, Latvijos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Lietuvos Respublikos,
 Maltos Respublikos, Slovakijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Vengrijos
 Respublikos įsipareigojimų sąrašo panaikinimu stojant į Europos bendriją.
 5. Derybos baigėsi susitarimu pasikeičiant laiškais su Korėjos Respublika.
 6. Šiuo pasiūlymu susitarimas teikiamas Tarybai patvirtinti.
 LT 2 LT
 ---pagebreak--- 2005/0196 (ACC)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos bendrijos ir Korėjos Respublikos susitarimo sudarymo pasikeičiant laiškais
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį, kartu su 300
 straipsnio 2 dalies pirmosios pastraipos pirmuoju sakiniu,
 atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1) 2004 m. kovo 22 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su tam tikromis kitomis
 PPO narėmis pagal GATT susitarimo XXIV straipsnio 6 dalį į Europos bendriją
 stojant Čekijos Respublikai, Estijos Respublikai, Kipro Respublikai, Latvijos
 Respublikai, Lenkijos Respublikai, Lietuvos Respublikai, Maltos Respublikai,
 Slovakijos Respublikai, Slovėnijos Respublikai ir Vengrijos Respublikai.
 (2) Derybas vedė Komisija, konsultuodamasi su pagal sutarties 133 straipsnį įsteigtu
 komitetu ir vadovaudamasi Tarybos patvirtintomis derybų gairėmis.
 (3) Komisija baigė derybas Europos bendrijos ir Korėjos Respublikos susitarimo
 sudarymu pasikeičiant laiškais. Šis susitarimas turėtų būti patvirtintas.
 NUSPRENDĖ:
 1 straipsnis
 Europos bendrijos ir Korėjos Respublikos susitarimas pasikeičiant laiškais dėl konkrečių
 nuolaidų panaikinimo, susijusio su Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro
 Respublikos, Latvijos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Maltos
 Respublikos, Slovakijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Vengrijos Respublikos
 įsipareigojimų sąrašo panaikinimu, stojant į Europos bendriją, yra patvirtinamas Bendrijos
 vardu.
 Susitarimo tekstas pateikiamas šio sprendimo priede.
 LT 3 LT
 ---pagebreak--- 2 straipsnis
 Tarybos pirmininkas įgaliojamas skirti asmenį(-is), įgaliotą(-us) pasirašyti 1 straipsnyje
 nurodytą susitarimą, sudarytą pasikeičiant laiškais, siekiant įpareigoti Bendriją.
 Priimta Briuselyje,
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 LT 4 LT
 ---pagebreak--- PRIEDAS
 Europos bendrijos laiškas
 Briuselis,
 Pone,
 Prasidėjus Europos Bendrijų (EB) ir Korėjos Respublikos deryboms pagal 1994 m. GATT
 susitarimo XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Čekijos
 Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lenkijos
 Respublikos, Lietuvos Respublikos, Maltos Respublikos, Slovakijos Respublikos, Slovėnijos
 Respublikos ir Vengrijos Respublikos įsipareigojimų sąraše joms stojant į EB, EB ir Korėjos
 Respublika, siekdamos baigti derybas, pradėtas 2004 m. sausio 19 d. EB pateikus pranešimą
 PPO pagal 1994 m. GATT susitarimo XXIV straipsnio 6 dalį, susitarė dėl toliau išdėstytų
 klausimų.
 EB sutinka į savo įsipareigojimų sąrašą, skirtą EB 25 muitų teritorijai, įtraukti ankstesniame
 sąraše esančias nuolaidas.
 EB sutinka įtraukti šias sumažintas taikomas normas:
 85254099: 12,5 % dydžio sumažinta taikoma norma
 39031900: 4 % dydžio sumažinta taikoma norma
 85211030: 13,0 % dydžio sumažinta taikoma norma
 85273191: 11,4 % dydžio sumažinta taikoma norma
 Pirmiau nurodytos sumažintos taikomos normos turi būti taikomos trejus metus arba kol
 įgyvendinant Dohos plėtros darbotvarkės rezultatus bus pasiektas pirmiau nurodytas tarifų
 lygis, atsižvelgiant į tai, kas įvyks anksčiau. Vis dėlto 85254099 sumažinta taikoma norma
 turi būti taikoma ketverius metus arba kol įgyvendinant Dohos plėtros darbotvarkės rezultatus
 bus pasiektas pirmiau nurodytas tarifų lygis, atsižvelgiant, kas įvyks anksčiau. Anksčiau
 išvardyti laikotarpiai prasidės įgyvendinimo dieną.
 Šis susitarimas įsigalioja tą dieną, kurią EB iš Korėjos Respublikos gaus tinkamai patvirtintą
 susitarimo laišką, po to, kai šalys pagal savo tvarką jį išnagrinės. EB įsipareigoja dėti visas
 pastangas siekdama užtikrinti, kad atitinkamos įgyvendinimo priemonės įsigaliotų ne vėliau
 kaip 2006 m. sausio 1 d.
 Europos bendrijos vardu
 LT 5 LT
 ---pagebreak--- FINANSINĖ PAŽYMA
 DATA: 2005 07 29
 1. BIUDŽETO EILUTĖ: ASIGNAVIMAI B
 12 skyrius – Muitų mokesčiai 2005:
 15,48 mln. EUR
 2. PRIEMONĖS PAVADINIMAS:
 Tarybos sprendimo pasiūlymas dėl Europos bendrijos ir Korėjos Respublikos susitarimo, susijusio su
 1994 m. GATT susitarimo XXIV straipsnio 6 dalyje nurodytu kompensaciniu sureguliavimu, sudarymo
 pasikeičiant laiškais.
 3. TEISINIS PAGRINDAS:
 Sutarties 133 straipsnis
 4. PRIEMONĖS TIKSLAI:
 Laikytis 1994 m. GATT susitarimo XXIV straipsnio 6 dalies nuostatų atsižvelgiant į Muitų sąjungos
 plėtrą nuo 2005 m. gegužės 1 d.
 5. FINANSINĖS PASEKMĖS 12 MĖNESIŲ EINAMIEJI ATEINANTYS
 LAIKOTARPI FINANSINIAI FINANSINIAI
 S METAI METAI
 2005 m. 2006 m.
 (mln. EUR) (mln. EUR) (mln. EUR)
 5.0 IŠLAIDOS IŠ - - -
 – EB BIUDŽETO(GRĄŽINAMOSIOS
 IŠMOKOS IR (ARBA) INTERVENCIJOS)
 – NACIONALINIO BIUDŽETO
 – KITŲ SEKTORIŲ
 5.1 PAJAMOS - - 15,48 (1) (1)
 – EB NUOSAVIEJI
 IŠTEKLIAI(RINKLIAVOS IR (ARBA)
 MUITAI)
 – NACIONALINĖS
 [n+2] [n+3] [n+4] [n+5]
 5.0.1 NUMATOMOS IŠLAIDOS - - - -
 5.1.1 NUMATOMOS PAJAMOS (1) (1) (1) (1)
 5.2 APSKAIČIAVIMO METODAS:
 6.0 AR GALIMA FINANSUOTI IŠ EINAMŲJŲ METŲ BIUDŽETO ATITINKAMO
 SKYRIAUS ASIGNAVIMŲ? nėra
 6.1 AR GALIMA FINANSUOTI IŠ EINAMŲJŲ METŲ BIUDŽETO ASIGNAVIMUS
 PERKELIANT IŠ VIENO SKYRIAUS Į KITĄ? nėra
 6.2 AR REIKĖS PAPILDOMO BIUDŽETO NE
 6.3 AR BŪSIMUOSE BIUDŽETUOSE REIKĖS NUMATYTI ASIGNAVIMUS? NE
 PASTABOS:
 LT 6 LT
 ---pagebreak--- AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 (1) Daroma nuoroda į Tarybos sprendimą XXXX dėl susitarimo su Korėjos Respublika
 sudarymo po derybų pagal 1994 m. GATT susitarimo XXIV straipsnio 6 dalį.
 (2) Šiuo Tarybos reglamento pasiūlymu įgyvendinamas Bendrijos pasirašytas susitarimas.
 LT 7 LT
 ---pagebreak--- 2005/0197 (ACC)
 Pasiūlymas
 TARYBOS REGLAMENTAS
 dėl susitarimo, EB sudaryto po derybų pagal 1994 m. GATT susitarimo XXIV straipsnio
 6 dalį, įgyvendinimo, ir iš dalies keičiantis Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir
 statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedą
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį,
 atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą1,
 kadangi:
 (1) Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2658/87(1) buvo priimta prekių nomenklatūra (toliau –
 kombinuotoji nomenklatūra) ir buvo nustatytos Bendrojo muitų tarifo konvencinių
 muitų normos.
 (2) Sprendimu XX/XXX/EB dėl Europos bendrijos ir Korėjos Respublikos susitarimo
 sudarymo pasikeičiant laiškais, Taryba Bendrijos vardu patvirtino anksčiau minėtą
 susitarimą taip baigdama derybas, pradėtas laikantis 1994 m. GATT susitarimo XXIV
 straipsnio 6 dalies.
 PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
 1 straipsnis
 Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priedas iš dalies keičiamas kaip nurodyta šio reglamento
 priede.
 1
 OL C , , p. .
 LT 8 LT
 ---pagebreak--- 2 straipsnis
 Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame
 leidinyje.
 Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
 Priimta Briuselyje,
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 LT 9 LT
 ---pagebreak--- PRIEDAS
 Nepaisant Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių, produktų aprašymo redakcija
 yra tik nurodomojo pobūdžio, o šiame priede pateikiamos nuolaidos nustatomos KN kodais,
 galiojančiais šio reglamento priėmimo metu. Kai nurodyti ex KN kodai, nuolaidos turi būti
 nustatomos nurodant KN kodą ir atitinkamą aprašymą.
 Antra dalis
 Muitų tarifų sąrašas
 KN kodas Aprašymas Muito norma
 3903 19 00 Pirminės formos polistirenas (išskyrus plėtrųjį) Taikoma norma –
 4,0 % (2)
 8521 10 30 Vaizdo įrašymo arba atkūrimo aparatai, sumontuoti kartu Taikoma norma –
 arba atskirai su imtuviniais vaizdo derintuvais (tiuneriais), 13,0 % (2)
 kuriuose naudojamų magnetinių juostų plotis ne didesnis
 kaip 1,3 cm, o vaizdo įrašymo arba atkūrimo greitis ne
 didesnis kaip 50 mm/s, išskyrus skirtus naudoti civiliniuose
 orlaiviuose.
 8525 40 99 Kiti vaizdo įrašymo aparatai (vaizdo magnetofonai), išskyrus Įgyvendinta
 galinčius tik įrašyti televizijos kameros užfiksuotą garsą ir Reglamentu (EB)
 vaizdą. XXX
 8527 31 91 Kiti radijo imtuvai, įskaitant aparatus, taip pat galinčius Taikoma norma –
 priimti radiotelefonijos arba radiotelegrafijos signalus, 11,4 % (2)
 mišrūs su garso įrašymo arba atkūrimo aparatais su lazerine
 skaitymo sistema, išskyrus tuos, su kuriais kartu tame
 pačiame korpuse sumontuoti vienas arba keli garsiakalbiai.
 (1) Pirmiau nurodytos sumažintos taikomos normos turi būti taikomos ketverius metus arba
 kol įgyvendinant Dohos plėtros darbotvarkės raundo rezultatus bus pasiektas pirmiau
 nurodytas tarifų lygis, atsižvelgiant į tai, kas įvyks anksčiau.
 (2) Pirmiau nurodytos sumažintos taikomos normos turi būti taikomos trejus metus arba kol
 įgyvendinant Dohos plėtros darbotvarkės raundo rezultatus bus pasiekas pirmiau nurodytas
 tarifų lygis, atsižvelgiant į tai, kas įvyks anksčiau.
 LT 10 LT