type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52005PC0480
 Ettepanek: Nõukogu otsus vastastikuse teabemenetluse kasutuselevõtmise kohta seoses liikmesriikide meetmetega varjupaiga ja sisserände valdkondades {SEC(2005)1233} /* KOM/2005/0480 lõplik - CNS 2005/0204 */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 10.10.2005KOM(2005) 480 lõplik2005/0204 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSvastastikuse teabemenetluse kasutuselevõtmise kohta seoses liikmesriikide meetmetega varjupaiga ja sisserände valdkondades {SEC(2005)1233}(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Ettepaneku taust ja eesmärgidÜks Euroopa Liidu põhieesmärke on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomine. Seepärast on oluline töötada välja ühtne sisserände- ja varjupaigapoliitika, nagu kirjeldatud Tampere programmis, mille 1999. aastal võttis vastu Euroopa Ülemkogu, ja nagu kinnitatud 2004. aastal Haagi programmis („Vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamine Euroopa Liidus“). Kõnealune ühtne poliitika peab põhinema ühiste õigusaktide vastuvõtmisel ja vastastikuse usalduse tugevdamisel siseriiklike tegevuspõhimõtete parema kooskõlastamise, tihedama praktilise koostöö ja korrapärase teabevahetuse kaudu liikmesriikide ning komisjoni vahel.Pärast Amsterdami lepingu jõustumist on võetud palju ühismeetmeid varjupaiga ja sisserände valdkondades, sest ühendus ja liikmesriigid jagavad pädevust nende valdkondade õigusloomes. Sellele vaatamata on liikmesriikidel kõnealuses valdkonnas tähtis roll ja nad võtavad pidevalt vastu uusi siseriiklikke meetmeid, millel mõnel juhul on mõju teistele liikmesriikidele või kogu ühendusele.Piirikontrolli puudumine Schengeni alas, ühine viisapoliitika, tihedad majandus- ja sotsiaalalased suhted ELi liikmesriikide vahel ning ühise sisserände- ja varjupaigapoliitika väljatöötamine viimastel aastatel on kaudselt põhjustanud seda, et ühe liikmesriigi võetud varjupaiga- ja sisserändepoliitika meetmed mõjutavad üha enam teisi liikmesriike. Näiteks võib ühe liikmesriigi väga range rändepoliitika suunata rändevood ümber tema naaberriikidesse. Legaliseerimismenetlus võib põhjustada ebaseaduslikku sisserännet ühte liikmesriiki, kust rändajad võivad hiljem seaduslikena lihtsamini teistesse liikmesriikidesse liikuda. Ka teistel siseriiklikel varjupaiga- ja sisserändemeetmetel, muuhulgas muudatustel rahvusvahelise kaitse võimaldamise korras, ohutu päritolumaa määratlemisel, kolmandate riikide kodanike vastuvõtuprogrammidel, k.a kvootidel, ja integreerimismeetmetel, võib olla mõju teistele liikmesriikidele või kogu ühendusele.Need arengusuundumused õigustavad täielikult ametliku teabemenetluse kasutuselevõtmist liikmesriikide ja komisjoni vahel, mis suurendaks võimalusi teabevahetuseks ja aruteluks varjupaiga ja sisserändevaldkondadega seotud siseriiklike meetmete üle.Komisjon ja Luksemburg nõukogu eesistujariigina saatsid 11. veebruaril 2005 justiits- ja siseministritele kirja varajase hoiatamise süsteemi kehtestamise vajaduse kohta liikmesriikide valitsuste vahel sisserände ja varjupaiga küsimustes, mille tulemuseks oleks liikmesriikide kooskõlastatum lähenemine sisserände- ja varjupaigapoliitikale. Esimene arvamustevahetus kõnealuse süsteemi kehtestamise üle toimus justiits- ja siseküsimuste nõukogu 24. veebruari 2005. aasta istungil. Kõik liikmesriigid pooldasid põhimõtteliselt sellise süsteemi loomist, ja nõukogu võttis 14. aprill 2005. aastal vastu järeldused liikmesriikides rände- ja varjupaigapoliitika eest vastutavate ametiasutuste vahelise teabesüsteemi kasutuselevõtmise kohta, paludes komisjonil esitada ametlik ettepanek õigusaktiks.Komisjon on alati rõhutanud vajadust tugevdada teabevahetust seoses rändenähtustega. Liikmesriigid saavad kavandatavast teabemenetlusest kasu, kuna neil on võimalik saada paremat teavet teiste liikmeriikide poliitika kohta ja parandada omavahelist kooskõlastatust. Korraldades arvamustevahetuse konkreetse siseriikliku meetme eelnõu üle, avaneks liikmesriikidel võimalus juba enne meetme õigusaktina vastuvõtmist teiste liikmesriikide seisukohti tundma õppida. Siseriiklike tegevuspõhimõtete parema kooskõlastamise ning üksteisetundmise ja usalduse kasvu tulemusena muutub ka uute ELi õigusaktide alane läbirääkimisprotsess tõhusamaks.Kavandatavat vastastikust teabemenetlust tuleb vaadelda osana liikmesriikide ja komisjoni vahelistest koostöö- ja teabemehhanismidest ning struktuuridest. Komisjon soovib olemasolevaid süsteeme, struktuure ja teabevõrke ühenduse tasandil lihtsustada ja ühendada, et vähendada nii liikmesriikide kui ka komisjoni enda halduskoormust.2. Ettepaneku valdkonnas olemasolevad sätted- 8. juunil 1988. aastal võttis komisjon vastu otsuse, millega kehtestatakse kolmandate riikide suhtes kohaldatavat migratsioonipoliitikat käsitlev eelneva teatamise ja konsulteerimise kord (EÜT 1988, L 183). Teabe- ja konsulteerimismehhanismi, mis selle otsusega kehtestati, ei ole liikmesriigid kunagi tõhusalt kasutanud. Sisserände- ja varjupaigapoliitikaga seotud uue ühenduse raamistiku tõttu kaotavad kõnealuse komisjoni otsuse sätted kehtivuse.- Teatavate ühenduse direktiividega[1] seatakse liikmesriikidele kohustus edastada komisjonile oma siseriikliku õiguse nende sätete tekst, mis võetakse vastu kõnealuste direktiividega hõlmatud aladel. Võttes arvesse kõnealuste direktiivide ja kavandatava otsuse ettepaneku alusel edastatava teabe sarnasust, saab jõupingutuste kattumist vältida, kui liikmesriigid kasutavad otsuse ettepanekuga kasutuselevõetavat teabemenetlust eelnimetatud direktiivides sätestatud kohustuste täitmise vahendina.3. KonsulteerimineMitteametlik arutelu eelneva teabe- ja konsultatsioonisüsteemi loomise üle toimus 24. veebruaril 2005. aastal justiits- ja siseküsimuste nõukogu istungil. Enamik liikmesriike reageeris tunnustavalt eesistuja/komisjoni ühisele ettepanekule kõnealuse süsteemi loomise kohta. Liikmesriikide ekspertide koosolek komisjoni talituste koostatud, ja kavandatava süsteemi põhipunkte sisaldava mitteametliku dokumendi arutamiseks toimus 17. märtsil 2005. aastal Brüsselis.4. Kavandatava meetme kokkuvõteVastastikune teabemenetlus palub liikmesriikidel teavitada teisi liikmesriike ja komisjoni meetmetest, mida nad kavatsevad varjupaiga ja sisserände valdkondades võtta, hiljemalt nende avalikustamisel. Tuleb edastada ainult need meetmed, millel võib olla mõju teistele liikmesriikidele või kogu ühendusele tervikuna. Edastamisele kuuluvad ka teatavad kohtu- ja haldusotsused.Liikmesriikidel, kes ülalnimetatud teabe edastavad, palutakse sellest koostada kommenteeritud kokkuvõte mõnes teises ühenduse ametlikus keeles.Kõnealune teave edastatakse komisjoni hallatava veebipõhise arvutivõrgu kaudu. Veebipõhist arvutivõrku kasutatakse ka selle teabe edastamiseks komisjonile, mida nõutakse eelpool, punktis 2 nimetatud direktiivide kohaselt.Liikmesriigid või komisjon võivad konkreetse meetme kohta lisateavet küsida. Konkreetse siseriikliku meetme üle võib toimuda ka arvamustevahetus arutluse all olevaks meetmeks ettepaneku teinud liikmesriigi, komisjoni ja kõigi teiste osaleda soovivate liikmesriikide osavõtul. Sellise arvamuste vahetamise eesmärk on ühist huvi pakkuvate küsimuste tuvastamine; seepärast ei vii arutelud hääletuseni ega tehta nende tulemusena asjaomasele liikmesriigile mingeid soovitusi.5. Õiguslik alusNõukogu otsuse aluseks on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 66. Alates 1. maist 2004 võetakse kõnealuseid otsuseid Nice'i lepingu artiklile 67 lisatud protokolli kohaselt vastu nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega ja konsulteerides Euroopa Parlamendiga.Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotist ei kohaldata Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes, välja arvatud juhul, kui liikmesriigid peaksid vastavalt asutamislepingutele lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitlevas protokollis sätestatud menetlusele otsustama teistmoodi. IV jaotist ei kohaldata asutamislepingutele lisatud Taani seisukohta käsitlevast protokollist tulenevalt ka Taani suhtes.6. SubsidiaarsusSubsidiaarsuspõhimõtte kohaselt ei ole liikmesriikidel võimalik piisaval määral saavutada kavandatava meetme eesmärki, milleks on vastastikune teabe- ja arvamustevahetus siseriiklike varjupaiga- ja sisserändemeetmete kohta, ja seega on nimetatud eesmärk kavandatava meetme mõju silmas pidades paremini saavutatav ühenduse tasandil.Ühiste õigusaktide edukus varjupaiga- ja sisserändevaldkondades sõltub liikmesriikidevahelise tegevuse kooskõlastatusest. Kõnealuseks kooskõlastatuseks on vaja selliseid uusi vahendeid, nagu on pandud ette käesolevas otsuses. Uus menetlus teeb võimalikuks liikmesriikide ja komisjoni vahelise teabe- ja arvamustevahetuse, mis ei saa toimuda ainult siseriiklikul tasandil. Kui liikmesriigid ei teavita üksteist oma varjupaiga- ja sisserändepoliitika arengutest, on oht, et erinevate ja isegi vastuoluliste tegevuspõhimõtete tulemuseks on moonutused rändevoogudes, k.a seoses varjupaigataotlejatega, ja see olukord kahjustaks liikmesriikide võimet kõnealustes valdkondades ühiseid eesmärke saavutada.7. ProportsionaalsusKäesolev ettepanek piirdub liikmesriikide ja komisjoni vahelise vastastikuse teabevahetuse tõhustamisega seoses liikmesriikide meetmetega varjupaiga ja sisserände valdkondades.Kavandatav süsteem ei aseta liikmesriikidele ebaproportsionaalselt suuri kohustusi, kuna nende peamine kohustus on dokumentide paigutamine käesoleva otsusega kasutuselevõetavasse veebipõhisesse süsteemi. Juhul kui toimub arvamustevahetus mõne siseriikliku meetme üle, on liikmesriigi ainus kohustus saata arutluskoosolekule oma esindaja, kes annaks üksikasjalikke selgitusi siseriikliku meetme kohta ja kuulaks ära teiste liikmesriikide arvamuse.Rahalised kohustused on seejuures minimaalsed, kuna arutelud kavandatava meetme üle ühendatakse komisjoni nõuanderühmade teiste kohtumistega, vähendades seeläbi liikmesriikide reisi- ja majutuskulusid. Komisjoni üldeesmärk on kavandatava nõukogu otsusega lihtsustada olemasolevaid struktuure liikmesriikidevaheliseks koostööks varjupaiga ja sisserände valdkondades.Teabesüsteemi hakkab haldama komisjon, kasutades olemasolevat IDA telemaatilist võrku, mis võimaldab eraldiseisvate sidekanalite loomist minimaalse kuluga ja ilma märkimisväärse investeeringuta.2005/0204 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSvastastikuse teabemenetluse kasutuselevõtmise kohta seoses liikmesriikide meetmetega varjupaiga ja sisserände valdkondadesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 66,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[2]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[3]ning arvestades järgmist:(1) 4. novembril 2004. aastal kinnitas Euroopa Ülemkogu mitmeaastase programmi, mida tuntakse Haagi programmi nime all, et tugevdada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, töötades alates 1. maist 2004 välja ühise varjupaiga-, rände-, viisa- ja piiripoliitika teise etapi, mille aluseks on liikmesriikidevaheline tihedam koostöö ja parem teabevahetus.(2) Ühtse varjupaiga- ja sisserändepoliitika arengu tulemusena on pärast Amsterdami lepingu jõustumist suurenenud liikmesriikide poliitika seotus kõnealustes valdkondades. Seepärast on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tugevdamise jaoks oluline läheneda siseriiklikele tegevuspõhimõtetele kooskõlastatumalt.(3) 14. aprilli 2005. aasta kohtumisel vastu võetud järeldustes nõudis justiits- ja siseküsimuste nõukogu liikmesriikides rände- ja varjupaigapoliitika eest vastutavate ametiasutuste vahelise vastastikuse teabesüsteemi loomist, mis on tingitud vajadusest edastada teavet meetmete kohta, millel on tõenäoliselt märkimisväärne mõju mitmetele liikmesriikidele või kogu Euroopa Liidule, ja võimaldaks arvamuste vahetamist liikmesriikide ja komisjoni vahel, ükskõik kumma palvel.(4) Teabemenetlus peaks põhinema solidaarsusel, läbipaistvusel ja vastastikusel usaldusel.(5) Tõhususe ja kättesaadavuse huvides peaks siseriiklike varjupaiga- ja sisserändemeetmetega seotud teabemenetluse keskse osa moodustama veebipõhine arvutivõrk.(6) Ühendus on vastu võtnud teatavad direktiivid varjupaiga ja sisserände valdkonnas, mis nõuavad liikmesriikidelt, et nad edastaksid komisjonile nende siseriikliku õiguse sätete teksti, mida nad võtavad vastu kõnealuste direktiivide reguleerimisalas lisaks rakendusmeetmetele. Et lihtsustada halduskorda, peaks liikmesriikidel olema võimalik edastada sellist teavet käesoleva otsusega kasutuselevõetava arvutivõrgu teel.(7) Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik piisaval määral saavutada käesoleva otsuse eesmärke, mis seisnevad on turvalises teabevahetuses ja konsulteerimises liikmesriikide vahel, ning seda on kavandatava meetme tõttu parem teha ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.(8) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Sisu ja reguleerimisalaKäesoleva otsusega kehtestatakse vastastikune teabevahetusmenetlus seoses liikmesriikide meetmetega varjupaiga ja sisserände valdkondades, kasutades veebipõhist arvutivõrku ja võimaldades arvamuste vahetamist kõnealuste meetmete üle.Artikkel 2Edastatav teave1. Liikmesriigid edastavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele järgnevad meetmed, mida nad kavatsevad võtta varjupaiga ja sisserände valdkondades, juhul kui need meetmed võivad mõjutada teisi liikmesriike või kogu ühendust:a) eelnõud hiljemalt siis, kui need esitatakse vastuvõtmiseks; ningb) rahvusvaheliste kokkulepete projektid hiljemalt siis, kui need parafeeritakse.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele:a) lõike 1 punktis a osutatud meetmete tekstid nende vastuvõtmise ajal või vahetult pärast seda;b) lõike 1 punktis b osutatud meetmete lõplikud tekstid, siis kui liikmesriik avaldab nõusolekut siduda end sellise meetmega või vahetult pärast seda.3. Liikmesriigid edastavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele järgmised otsused, kui neil võib olla mõju teistele liikmesriikidele või kogu ühendusele:a) kohtute lõppotsused, millega kohaldatakse või tõlgendatakse siseriikliku õiguse meetmeid varjupaiga ja sisserände valdkondades, nende vastuvõtmise ajal või vahetult pärast seda; ningb) haldusotsused varjupaiga ja sisserände valdkondades nende vastuvõtmisel või vahetult pärast seda.4. Lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmed ja lõikes 3 osutatud otsused, millele on viidatud lõikes 3, edastatakse komisjonile ja teistele liikmesriikidele artiklis 4 („arvutivõrk“) osutatud arvutivõrgu teel.5. Komisjon ja liikmesriigid võivad küsida lisateavet teise liikmesriigi konkreetse meetme või otsuse kohta, mis on edastatud arvutivõrgu abil. Sellisel juhul teeb asjaomane liikmesriik asjaomast meedet või otsust käsitleva lisateabe kättesaadavaks kahe nädala jooksul pärast arvutivõrgu abil esitatud taotlust. Lisateave tehakse komisjonile ja teistele liikmesriikidele kättesaadavaks arvutivõrgu abil.6. Iga liikmesriik peab tagama, et iga arvutivõrgu kaudu edastatava meetme või otsuse teksti kokkuvõte on kättesaadav ka mõnes teises ühenduse ametlikus keeles. Kõnealune kokkuvõte sisaldab vähemalt asjaomase meetme või otsuse eesmärke ja reguleerimisala, selle põhisätteid ja hinnangut mõju kohta teistele liikmesriikidele või kogu ühendusele.Artikkel 3Kohustus anda teavet vastavalt olemasolevatele direktiivideleKui liikmesriikidel on kohustus teavitada komisjoni oma siseriikliku õiguse sätetest, mida nad võtavad asutamislepingu artiklil 63 põhinevate direktiivide reguleerimisalas, tuleb kõnealused kohustused lugeda täidetuks, kui teave on arvutivõrgu abil edastatud.Artikkel 4Arvutivõrk1. Vastavalt käesolevale otsusele on teabevahetuseks ette nähtud arvutivõrk veebipõhine.2. Komisjon vastutab arvutivõrgu arendamise ja haldamise eest, kaasa arvatud võrgu struktuur ja sisu ning juurdepääs sellele. Võrk hõlmab asjakohaseid meetmeid, mis kindlustavad konfidentsiaalsuse.3. Arvutivõrgu loomiseks kasutab komisjon praktikas olemasolevat tehnilist platvormi, milleks on üleeuroopaline telemaatiline arvutivõrk haldusüksustevaheliseks andmevahetuseks.4. Liikmesriik võimaldab juurdepääsu arvutivõrgule vastavalt komisjoni vastuvõetud meetmete lõikele 2.5. Liikmesriigid määravad kindlaks siseriiklikud kontaktpunktid, kus on olemas juurdepääs arvutivõrgule, ja teatab neist komisjonile.Artikkel 5Arvamuste vahetamine1. Komisjon võib nii omal algatusel kui ka liikmesriigi soovil korraldada liikmesriikide ekspertide vahel arvamustevahetuse käesoleva otsuse artiklite 2 ja 3 kohaselt edastatud siseriikliku meetme üle . Liikmesriik, kelle meedet arutatakse on kõigil arvamustevahetustel esindatud.2. Arvamuste vahetamise eesmärk on ühist huvi pakkuvate küsimuste tuvastamine.Artikkel 6Hindamine ja läbivaatamineKomisjon hindab süsteemi toimimist kolm aastat pärast käesoleva otsuse jõustumist ja korrapäraselt ka pärast seda.Komisjon annab käesoleva otsuse kohaldamise kohta korrapäraselt aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning teeb vajaduse korral parandusettepanekuid.Artikkel 7JõustumineKäesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 8AdressaadidKäesolev otsus on vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT1. NAME OF THE PROPOSAL :Proposal for a Council Decision on the establishment of a mutual information procedure on Member States’ measures in the areas of asylum and immigration2. ABM / ABB FRAMEWORKPolicy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:18 03 Immigration and asylum policy3. BUDGET LINES3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings :N/A3.2. Duration of the action and of the financial impact:The proposed legal instrument does indicate neither duration nor revision period. Application of the instrument should start in 2007.3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :N/ABudget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective ||Year n |Year n+1 |Year n+2 |Year n+3 |Year n+4 |Year n+5and later |TOTAL | |XX 01 02 11 01 – Missions | | | | | | | | |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.324 | |XX 01 02 11 03 – Committees[15] | | | | | | | | |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations | | | | | | | | |XX 01 02 11 05 - Information systems | | | | | | | | | 2. Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) | | | | | | | | | 3. Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line)| | | | | | | | | Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.324 | |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount4 meetings for exchange of views on national measures * 27 MS * 500 €[1] – nõukogu direktiivi 2001/40/EÜ artikli 8 lõige 2 [väljasaatmise otsuste vastastikune tunnustamine]– nõukogu direktiivi 2001/51/EÜ artikli 7 lõige 3 [ Schengeni kokkuleppe artikli 26 sätete täiendamine]– nõukogu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 27 lõi敧(一)ge 2 [ajutine kaitse]– nõukogu direktiivi 2002/90/EÜ artikli 4 lõige 2 [ebaseaduslik piiriületamine]– nõukogu direktiivi 2003/110/EÜ artikli 10 lõige 2 [abi õhuteed pidi väljasaatmisel]– nõukogu direktiivi 2003/9/EÜ artikli 26 lõige 2 [nõuded varjupaigaotsijate vastuvõtmiseks]– nõukogu direktiivi 2004/83/EÜ artikli 38 lõige 2 [kvalifikatsioonidirektiiv]– nõukogu direktiivi 200x/xx/EÜ artikli 19 lõige 2 [teadustöötajate direktiiv, mida ei ole veel ametlikult vastu võetud]– nõukogu direktiivi 200x/xx/EÜ artikkel 43 [varjupaigamenetlused, mida ei ole veel ametlikult vastu võetud][2] ELT C [...], [...], lk [...].[3] ELT C [...], [...], lk [...].[4] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.[5] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.[6] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.[7] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[8] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years[9] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[10] As described under Section 5.3[11] Cost of which is NOT covered by the reference amount[12] Cost of which is NOT covered by the reference amount[13] Cost of which is included within the reference amount[14] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.[15] Specify the type of committee and the group to which it belongs.


type: contracts

text:
 15.3.2012
 EN
 Official Journal of the European Union
 L 76/56
 DECISION OF THE EEA JOINT COMMITTEE
 No 164/2011
 of 19 December 2011
 amending Annex XIII (Transport) to the EEA Agreement
 THE EEA JOINT COMMITTEE,
 Having regard to the Agreement on the European Economic Area, as amended by the Protocol adjusting the Agreement on the European Economic Area, hereinafter referred to as ‘the Agreement’, and in particular Article 98 thereof,
 Whereas:
 (1)
 Annex XIII to the Agreement was amended by Decision of the EEA Joint Committee No 152/2011 of 2 December 2011 (1).
 (2)
 Commission Regulation (EC) No 690/2009 of 30 July 2009 amending Regulation (EC) No 216/2008 of the European Parliament and of the Council on common rules in the field of civil aviation and establishing a European Aviation Safety Agency, and repealing Council Directive 91/670/EEC, Regulation (EC) No 1592/2002 and Directive 2004/36/EC (2) is to be incorporated into the Agreement,
 HAS ADOPTED THIS DECISION:
 Article 1
 The following shall be added in point 66n (Regulation (EC) No 216/2008 of the European Parliament and of the Council) of Annex XIII to the Agreement:
 ‘, as amended by:
 —
 32009 R 0690: Commission Regulation (EC) No 690/2009 of 30 July 2009 (OJ L 199, 31.7.2009, p. 6).’
 Article 2
 The text of Regulation (EC) No 690/2009 in the Icelandic and Norwegian languages, to be published in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union, shall be authentic.
 Article 3
 This Decision shall enter into force on 20 December 2011, provided that all the notifications under Article 103(1) of the Agreement have been made to the EEA Joint Committee (3), or on the day of the entry into force of Decision of the EEA Joint Committee No 163/2011 of 19 December 2011 (4), whichever is the later.
 Article 4
 This Decision shall be published in the EEA Section of, and in the EEA Supplement to, the Official Journal of the European Union.
 Done at Brussels, 19 December 2011.
 For the EEA Joint Committee
 The President
 Kurt JÄGER
 (1) See page 36 of this Official Journal.
 (2) OJ L 199, 31.7.2009, p. 6.
 (3) No constitutional requirements indicated.
 (4) See page 51 of this Official Journal.


text:
 19.5.2016
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 129/33
 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS
 nr 52/2015,
 20. märts 2015,
 millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“ [2016/735]
 EMP ÜHISKOMITEE,
 võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (1).
 (2)
 EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 16. oktoobri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1090/2014, millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine permetriini kasutamine tooteliikidesse 8 ja 18 kuuluvates biotsiidides (2).
 (3)
 EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 16. oktoobri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1091/2014, millega kiidetakse heaks uue toimeaine tralopüriili kasutamine tooteliiki 21 kuuluvates biotsiidides (3).
 (4)
 Delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 1451/2007, (4) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta.
 (5)
 EMP lepingu II lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 EMP lepingu II lisa XV peatükki muudetakse järgmiselt.
 1)
 Punkti 12nz (komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 438/2014) järele lisatakse järgmised punktid:
 „12nza.
 32014 R 1062: komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014, 4. august 2014, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).
 12nzb.
 32014 R 1090: komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1090/2014, 16. oktoober 2014, millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine permetriini kasutamine tooteliikidesse 8 ja 18 kuuluvates biotsiidides (ELT L 299, 17.10.2014, lk 10).
 12nzc.
 32014 R 1091: komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1091/2014, 16. oktoober 2014, millega kiidetakse heaks uue toimeaine tralopüriili kasutamine tooteliiki 21 kuuluvates biotsiidides (ELT L 299, 17.10.2014, lk 15).“
 2)
 Punkt 12ze (komisjoni määrus (EÜ) nr 1451/2007) jäetakse välja.
 Artikkel 2
 Delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 ning rakendusmääruste (EL) nr 1090/2014 ja (EL) nr 1091/2014 islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub 21. märtsil 2015. aastal, tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud (*).
 Artikkel 4
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.
 Brüssel, 20. märts 2015
 EMP ühiskomitee nimel
 eesistuja
 Gianluca GRIPPA
 (1) ELT L 294, 10.10.2014, lk 1.
 (2) ELT L 299, 17.10.2014, lk 10.
 (3) ELT L 299, 17.10.2014, lk 15.
 (4) ELT L 325, 11.12.2007, lk 3.
 (*) Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.


type: wikipedia

text:
La gare de Wörth (Rhein), en allemand Bahnhof Wörth (Rhein), est une gare ferroviaire allemande, située à Wörth dans le land de la Rhénanie-Palatinat.
 Situation ferroviaire
 Établie à d'altitude, la gare de Wörth (Rhein) est située au point kilométrique (PK) 13,8 de la chemin de fer entre Karlsruhe et Winden, la première à ouvrir en 1863. Elle est aussi située au point kilométrique (PK) 51,5 de la Bienwaldbahn non-electrifiée qui rejoint la frontière france-allemande et permet les relations avec la gare de Lauterbourg, au point 49,9 de la chemin de fer electrifiée de Schifferstadt à Wörth et au point 0,0 de la route de tram-train centre-ville de Wörth, qui relie la gare de Wörth jusqu’au Badepark.
 Histoire
 Service des voyageurs
 Accueil
 Une passerelle permet la traversée des voies et le passage d'un quai à l'autre.
 Desserte
 La gare de Wörth est desservie par plusieurs lignes de trains régionaux.
 Lignes exploitées par la Deutsche Bahn, filiale DB Regio Mitte :
 RE 6: Karlsruhe – Wörth – Winden – Landau – Neustadt a.d. Weinstraße (– Kaiserslautern), en cadence de 60 minutes
 RB 51: Karlsruhe – Wörth – Winden – Landau – Neustadt a.d. Weinstraße, en cadence de 60 minutes
 RB 52: Wörth – Lauterbourg, en cadence de environ 60 minutes
 certains trains par jour des lignes RE 4 (Karlsruhe – Francfort-sur-le-Main), S 3 (Karlsruhe – Germersheim – Mannheim – Karlsruhe)
 Lignes exploitées par la Albtal-Verkehrs-Gesellschaft (Stadtbahn de Karlsruhe) :
 S 5: Wörth Badepark – Wörth, gare – Karlsruhe-Mühlburg, Entenfang – Karlsruhe Marktplatz (centre-ville) – Karlsruhe-Durlach – Berghausen (Baden) (– Söllingen – Wilferdingen-Singen – Pforzheim – Bad Wildbad), en cadence de 20 minutes
 S 51: Germersheim – Wörth, gare – Karlsruhe-Mühlburg, Entenfang – Karlsruhe Marktplatz (centre-ville) – Karlsruhe-Durlach – Berghausen (Baden) (– Söllingen), en cadence de 60 minutes
 S 52: Germersheim – Wörth, gare – (Karlsruhe-Knielingen) – Karlsruhe, gare centrale – Karlsruhe Marktplatz (centre-ville), en cadence de 60 minutes en heure de pointe
 Intermodalité
 Un parc pour les vélos et un parking pour les véhicules y sont aménagés. Elle est desservie par des bus.
 Notes et références
 Voir aussi
 Articles connexes
 Transport ferroviaire en Allemagne
 Bienwaldbahn
 Lien externe
 Gare en Rhénanie-Palatinat
 Gare allemande de catégorie 4
 Gare TER hors de la France


type: other

text:
Separazione giudiziale trasformata in consensuale innanzi al giudice istruttore: il termine per la proposizione della domanda di divorzio è di sei mesi decorrenti dall’udienza presidenziale – Tribunale di Verona, sentenza n°761/2020 del 16 maggio 2020 — AFEC
 Home << News << Separazione giudiziale trasformata in consensuale innanzi al giudice istruttore: il termine per la proposizione della domanda di divorzio è di sei mesi decorrenti dall’udienza presidenziale – Tribunale di Verona, sentenza n°761/2020 del 16 maggio 2020
 Separazione giudiziale trasformata in consensuale innanzi al giudice istruttore: il termine per la proposizione della domanda di divorzio è di sei mesi decorrenti dall’udienza presidenziale – Tribunale di Verona, sentenza n°761/2020 del 16 maggio 2020
 di Luigi Romano 16 Luglio 2020 16 Luglio 2020 News
 L’art. 3, comma 4, della legge n°898/1970 stabilisce che “...per la proposizione della domanda di scioglimento o di cessazione degli effetti civili del matrimonio, le separazioni devono essersi protratte ininterrottamente da almeno dodici mesi dall’avvenuta comparizione dei coniugi innanzi al presidente del tribunale nella procedura di separazione personale e da sei mesi nel caso di separazione consensuale, anche quando il giudizio contenzioso si sia trasformato in consensuale, ovvero dalla data certificata nell’accordo di separazione raggiunto a seguito di convenzione di negoziazione assistita da un avvocato ovvero dalla data dell’atto contenente l’accordo di separazione concluso innanzi all’ufficiale dello stato civile. L’eventuale interruzione della separazione deve essere eccepita dalla parte convenuta”.
 Qualora, pertanto, i coniugi abbiano convenuto di trasformare il procedimento di separazione giudiziale in consensuale nella prima fase del giudizio di separazione dinnanzi al Presidente, il termine per proposizione della domanda congiunta di divorzio sarà di 6 mesi decorrenti dalla loro comparizione dinnanzi al Presidente.
 Quale termine dovrebbe Cosa accade invece applicarsi nella diversa ipotesi in cui i coniugi, si siano accordati solo in un secondo momento dinnanzi al giudice istruttore, rassegnando conclusioni conformi, recepite nella sentenza che definisce il giudizio?
 Una coppia di coniugi compariva davanti al Presidente del Tribunale di Verona, in sede di separazione giudiziale, giungendo successivamente ad un accordo dinnanzi al giudice istruttore, recepito nella sentenza conclusiva del predetto giudizio.
 A distanza di 11 mesi dalla loro comparizione personale, la coppia proponeva congiuntamente domanda di divorzio. Il Tribunale, tuttavia:
 rappresentava che l’art. 3 della legge sul divorzio disciplinava unicamente l’ipotesi di conversione del rito nella fase presidenziale del giudizio di separazione;
 rilevava che il predetto ricorso era stato depositato prima del decorso del termine di un anno dalla pronuncia della sentenza di separazione;
 rappresentava l’esistenza di un contrasto giurisprudenziale relativamente al termine da computare – di 6 mesi ovvero di 12 mesi – ai fini dell’istaurazione del divorzio, nell’evenienza in cui la trasformazione del giudizio di separazione da giudiziale a consensuale fosse avvenuto innanzi al giudice istruttore;
 invitava pertanto le parti ad interloquire sulla procedibilità della domanda.
 I giudice veronesi, con la sentenza in oggetto, affermano la procedibilità della domanda congiunta di divorzio presentata dai coniugi nel termine di 6 mesi decorrenti dalla loro comparizione dinnanzi al Presidente, ritenendo che:
 “A fronte dell’intendimento dei coniugi di risolvere consensualmente un giudizio di separazione originariamente incardinato come giudiziale, ancorare il diverso decorso dei termini per instaurare il giudizio di divorzio al tipo di atto che abbia definito la separazione (decreto di omologazione o sentenza) costituisce una disparità di trattamento tra situazioni processuali sostanzialmente identiche, sebbene formalmente distinte in relazione alla natura del provvedimento conclusivo del giudizio, che non pare trovare un aggancio univoco nel testo dell’art. 3 della l. 898/1970”;
 “il ‘giudizio contenzioso trasformato in consensuale’ a cui fa riferimento l’art. 3, n.2, lett. b) l.898/1970 può essere considerato in termini altrettanto ‘non tecnici’, non già come un rinvio alla fattispecie di cui all’art. 711 c.p.c., ma come sineddoche comprensiva di tutte le ipotesi di separazione definite in esito a un accordo dei coniugi, tanto mediante decreto di omologazione, che di sentenza su conclusioni conformi”;
 “Siffatta proposta interpretativa, oltre a prevenire il rischio della disparità di trattamento sopra profilata, pare maggiormente idonea a soddisfare le esigenze di accelerazione e di ragionevole durata del processo perseguite dalla l. 55/2006, che risulterebbero viceversa frustrate, ove si accedesse a un’interpretazione eccessivamente restrittiva del richiamato art. 3, n.2, lett. b) l.898/1970”.
 Tribunale-Verona-sentenza-761-del-16-maggio-2020Download
 No alla revoca dei benefici prima casa in caso di cessione dell’immobile, convenuto nelle condizioni di separazione, prima del decorso del quinquennio – Corte di Cassazione, sezione tributaria, ordinanza n°7966 del 21 marzo 2019


text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52005PC0711
 Ettepanek Nõukogu määrus millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks /* KOM/2005/0711 lõplik */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 05.01.2006KOM(2005) 711 lõplikEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004, edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe importi käsitleva menetluse suhtes. |Üldine taust Ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ning tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Komisjoni määrus (EÜ) nr 1259/2005, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Hiina Rahvavabariigist pärineva viinhappe impordi suhtes |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Asjaomastel huvitatud isikutel oli juba võimalus kaitsta oma huve uurimise ajal algmääruse sätete kohaselt. . |Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide avamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek on algmääruse rakendamise tulemus. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab täielikku nimekirja tingimuste kohta, mida tuleb hinnata. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetme kokkuvõte 30. oktoobril 2004. aastal algatas komisjon dumpinguvastase uurimise Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe ühendusse importimise suhtes. Komisjon kehtestas 27. juuli 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1259/2005 kõnealuse impordi suhtes ajutised dumpinguvastased tollimaksud. Lisatud nõukogu määruse ettepanek põhineb lõplikel järeldustel dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta, mis kinnitasid esialgseid järeldusi, tuues samas kaasa mõned muudatused dumpingumarginaalide arvutamises. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 28. jaanuaril 2006. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõtetega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha riigisiseseid otsuseid. |Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja saavutatava eesmärgiga proportsionaalne. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus. |Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el . Eespool nimetatud algmääruses ei nähta ette muid võimalusi. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1. EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A AJUTISED MEETMED(1) Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 1259/2005[2] (edaspidi „ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärineva viinhappe impordi suhtes, mida praegu klassifitseeritakse KN-koodi 2918 12 00 alla.(2) Tuleb meenutada, et dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamisega seotud suundumuste osas analüüsis komisjon andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi „vaatlusalune periood”). Hinna allalöömise, turuhinnast madalama hinnaga müügi ja kahju kõrvaldamise kohta tehti järeldused eespool nimetatud uurimisperioodi põhjal.B. JÄRGNENUD MENETLUS(3) Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist HRVst pärit viinhappe impordi suhtes esitasid mõned huvitatud isikud kirjalikult oma märkused.(4) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist teostas komisjon järgmiste äriühingute valdustes täiendavaid kontrolle, eelkõige selleks, et kontrollida normaalväärtuse kindlaksmääramist:a) HRV eksportivad tootjad- Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou, HRV.- Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, HRV.- Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, HRV.(5) Kõigile huvitatud isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud ja lõplikult sisse nõuda ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti neile võimalus kindlaksmääratud aja jooksul pärast kõnealust teavitamist esitada oma märkused.(6) Asjaosaliste suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ning vajadusel tehti järeldustes muudatused.C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE(7) Vaatlusalune toode on viinhape, mida praegu klassifitseeritakse KN-koodi 2918 12 00 alla. Vaatlusalust toodet kasutatakse veinis, jookides ja toidulisandites, aeglustina kipskrohvisegus ja paljudes teistes toodetes. Seda on võimalik saada veinivalmistamise kõrvalsaadusena, nagu kõigi ühenduse tootjate puhul, või keemilise sünteesi teel naftakeemilistest ühenditest, nagu kõigi HRV eksportivate tootjate puhul.(8) Kaks importijat väitsid, et toidu- või farmaatsiatööstuse jaoks ettenähtud viinhapet, nagu ühenduse tootmisharu toodetud looduslik viinhape, tuleks eristada sünteetilisest tehniliste protsesside jaoks ettenähtud (toiduks kõlbmatust) viinhappest. Samuti väitsid nad, et viimane tuleks menetlusest välja arvata, kuna erinevalt ühenduse tootmisharu toodetud viinhappest ei saa sünteetilist varianti kasutada inimtoidus.(9) Üks importija tõi välja ka selle, et ühenduse tootmisharu toodetud viinhape ja HRVst imporditud viinhape on saadud täiesti erinevate tootmisprotsesside tulemusena ning veinitootmiseks saab kasutada üksnes looduslikku viinhapet. Lisaks sellele olevat tema imporditav viinhappesort kohandatud ühe konkreetse kasutaja vajadustele ja teised seda kasutada ei saa. Seepärast väitis see importija, et antud viinhappesort ja ühenduse tootmisharu toodetav viinhape ei ole samasugused tooted.(10) Ehkki tunnistatakse, et leidub viinhappe eri sorte, mis ei sobi igaks otstarbeks ühtmoodi, kinnitas uurimine, et kõigil neil viinhappesortidel on samasugused füüsikalised ja keemilised omadused. Kasutusalade puhul saab veinivalmistamiseks, mis moodustab umbes 25% turust, kasutada tõepoolest üksnes looduslikku viinhapet. Ülejäänud 75% puhul, kaasa arvatud mõned inimtoiduks ettenähtud tooted, saab kasutada nii looduslikku kui sünteetilist viinhapet ning need on seega konkureerivad tooted. Samuti tuleks märkida, et tootmisprotsess ise ei ole samasuguse toote määratlemisel oluline.(11) Täiendavate märkuste puudumisel vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta kiidetakse ajutise määruse põhjendused 11–13 heaks.D. DUMPING1. Turumajanduslik kohtlemine(12) Märkuste puudumisel turumajandusliku kohtlemise kohaldamise kohta kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 14–17 tehtud järeldused lõplikult heaks.2. Normaalväärtus(13) Esialgsete järelduste avaldamise järel ei laekunud ühtegi märkust normaalväärtuse määramise metoodika kohta. Vastavalt sellele kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 18–34 tehtud järeldused lõplikult heaks.3. Ekspordihind(14) Asjaomaste märkuste puudumisel ekspordihindade kohta kiidetakse ajutise määruse põhjenduses 35 tehtud järeldused lõplikult heaks.4. Võrdlus(15) Märkuste puudumisel normaalväärtuse ja ekspordihindade võrdluse kohta kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 36–37 tehtud järeldused lõplikult heaks.5. Dumpingumarginaala) Koostööd tegevad eksportivad tootjad, kelle suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist(16) Kaks eksportivat tootjat esitasid vastuväited ajutise dumpingumarginaali taseme määramiseks tehtud üksikasjalike arvutuste kohta. Nende märkuste arvesse võtmisel tugineti kontrollkäikude ajal saadud läbivaadatud andmetele, nagu on kirjas käesoleva määruse põhjenduses 4. Peale selle parandati mõned arvutusvead.(17) Vastavalt sellele on lõplikud kaalutud keskmised dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmised:Äriühing | Lõplik dumpingumarginaal |Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou | 0,3% |Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City | 10,1% |Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai | 4,7% |b) Kõik teised eksportivad tootjad(18) Esialgsete järelduste avaldamise järel ei laekunud ühtegi märkust kõigi teiste eksportivate tootjate dumpingumarginaali arvutusmetoodika kohta. Vastavalt sellele kiidetakse üleriigiline ajutine dumpingumäär 34,9% CIF-hinnast ühenduse piiril heaks.E. KAHJU1. Ühenduse tootmine(19) Märkuste puudumisel ühenduse tootmise kohta, kiidetakse ajutise määruse põhjendused 43 ja 44 heaks.2. Ühenduse tootmisharu mõiste(20) Üks importija teatas, et mõned ühenduse tootjad, kes kuulusid algselt kaebuse esitajate hulka, on tootmise lõpetanud, ja palus komisjonil kontrollida, kas uurimise läbiviimiseks algmääruse artikli 5 lõike 4 kohaselt on veel piisavalt alust.(21) Seoses sellega leidis uurimisel kinnitust, et kaebust toetavate tootjate osa moodustas üle 95% ühenduse toodangust uurimisperioodil. Seepärast on algmääruse artikli 5 lõike 4 nõuded täidetud.(22) Täiendavate märkuste puudumisel ühenduse tootmisharu määratluse kohta kiidetakse ajutise määruse põhjendus 45 heaks.3. Ühenduse tarbimine(23) Märkuste puudumisel ühenduse tarbimise kohta kiidetakse ajutise määruse põhjendus 46 heaks.4. Import ühendusse asjaomasest riigist(24) Märkuste puudumisel asjaomasest riigist pärineva impordi kohta kiidetakse ajutise määruse põhjendused 47–52 heaks.5. Ühenduse tootmisharu olukord(25) Üks importija/kasutaja ja üks eksportija olid vastu ajutises määruses sätestatud analüüsile, tuginedes väitele, et mõned EÜ tootjad on tootmise lõpetanud ja neid ei oleks seepärast pidanud ühenduse tootmisharu olukorra hindamisel arvesse võtma.(26) Tuleb märkida, et algmääruse artikli 3 lõikes 5 nimetatud tegurite komisjonipoolne analüüs ei sisaldanud andmeid tootmise lõpetanud äriühingute kohta. Neid äriühinguid mainiti ajutises määruses üksnes niivõrd, kuivõrd see oli vajalik mõningate koondnäitajate, näiteks turuosa või üldise tootmisvõimsuse, tõlgendamiseks. Seda selgitati iga kord selgelt iga asjaomast näitajat selgitavas tekstis, et anda ühenduse tootmisharu olukorrale terviklik ja korrektne hinnang. Seepärast leitakse, et ühenduse tootmisharu olukorra analüüs toimus täielikus kooskõlas algmäärusega.(27) Täiendavate märkuste puudumisel ühenduse tootmisharu olukorra kohta kiidetakse ajutise määruse põhjendused 53–82 heaks.F. PÕHJUSLIKUD SEOSED(28) Üks eksportija väitis, et ühenduse tootjatel on turgu valitsev seisund, mistõttu Hiina import, mille turuosa on ainult 11,5%, ei saa olla kahju peamine põhjus.(29) HRV ekspordi turuosa on arvestuste kohaselt 11,5% ja 15,8% vahel, vastavalt sellele, kas kasutada Eurostati või Hiina statistilisi allikaid. Isegi konservatiivselt määratud hinnangulist turuosa 11,5% ei saa lugeda tähtsusetuks, arvestades, et kahju oli selgesti põhjustatud kasvava impordi suurenevast survest hindadega, mis lõid oluliselt alla ühenduse tootmisharu hinnad, nagu seda on nimetatud ka ajutises määruses. See kas ühenduse tootmisharul oli turgu valitsev seisund või mitte, ei ole lõppkokkuvõttes oluline, kui on kindlaks tehtud, et ühenduse tootmisharu ei saanud kahju muudel olulistel põhjustel kui dumpinguhinnaga import. Seoses sellega tuleb märkida, et hoolimata suuremast turuosast ei suutnud ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil vältida arvestatavat kahjumit. See on vastuolus väitega, et ta on oma turgu valitsevast seisundist kasu saanud. Pealegi kinnitas kolmandate riikide import, et turul valitseb piisav konkurents.(30) Teine eksportija tõi välja, et kahe hiljuti asutatud EÜ tootja uus toodang ületab Hiina impordi kasvu tähtsuse ja seepärast on kahju enda põhjustatud. Siiski olid uute EÜ tootjate hinnad kooskõlas olemasolevate tootjate omadega ja nende tootmine oli tegevuse lõpetanud äriühingute omast väiksem. Ilma Hiina impordita ei saa nimetatud põhjustel seletada kasvava ühenduse tarbimise juures toimunud hinnalangust nende turuletulekuga.(31) Teine eksportija väitis, et ühise põllumajanduspoliitika reguleeriv raamistik moonutab EÜ tootjate normaalseid turutingimusi ja et põhjuslike seoste analüüsimisel ei võetud seda arvesse. Ehkki see väide esitati väga üldsõnaliselt, tuleb märkida, et ühise põllumajanduspoliitika raames ei reguleerita viinhappe hinda, vaid määratakse kindlaks üksnes mõningate viinhappe tootmiseks vajalike toorainete miinimumhinnad ning alkoholi müügihind. Nagu sätestatud ajutise määruse põhjenduses 89, püsisid need reguleerivad parameetrid kogu perioodi vältel stabiilsena ning seega ei saa nendega seletada ühenduse tootmisharu olukorra halvenemist. Need ei sea kahtluse alla, et Hiina import toimub dumpinguhinnaga ja kahjustab ühenduse tootmisharu.(32) Täiendavate märkuste puudumisel põhjuslike seoste kohta, kiidetakse ajutise määruse põhjendused 83–95 heaks.G. ÜHENDUSE HUVID(33) Üks kasutaja kipsitööstusest väitis, et viinhappe osakaal kipsitööstuse tootmiskuludest, mida mainitakse ajutises määruses (alla 2%), on liiga madal. See näitaja põhines aga sama äriühingu esitatud andmetel. Samade andmete kohaselt oleks see näitaja veidi kõrgem, kui see oleks väljendatud protsendina ainult viinhapet sisaldavatest toodetest. Teisalt on kaks teist kipsitootjat esitanud sellest märksa madalamad protsendid. See kinnitas, et ajutises määruses kasutatud andmeid saab lugeda mõistlikuks hinnanguks.(34) Peale selle tuleks meenutada, et kipstoodetele, milles kasutatakse aeglustina viinhapet, ei paku EÜ-välised tarnijad Eurostati andmetel suurt konkurentsi. Seepärast jäädakse kindlaks ajutises määruses tehtud järeldusele, et mõõdukas dumpinguvastane tollimaks niisuguse kulude protsendi pealt ei peaks kõnealuste töötlevate tööstuste kulusid ja konkurentsipositsiooni kuigivõrd mõjutama.(35) Sama kasutaja väitis ka seda, et meetmed võivad kaasa tuua viinhappe defitsiidi, mida on väidetavalt varem esinenud. Samas ei leita, nagu sulgeks kavandatud individuaalne dumpinguvastase tollimaksumäär äriühingutele, kes moodustavad umbes kaks kolmandikku HRV ekspordist, EÜ turu HRV tarnijatele.(36) Üks kasutaja emulgaatorite tootmisharust väitis, et tema konkurentsipositsioon satuks HRVst pärineva viinhappe suhtes meetmete kehtestamisel ohtu. Sama kasutaja väitis, et tehniliste muutuste tõttu pakuvad emulgaatorite osas üha enam konkurentsi EL-välised tootjad ja et meetmete kehtestamisele järgnev kulude tõus mõjutaks nende konkurentsipositsiooni turul. Komisjon püüdis kvantifitseeritud andmetele tuginedes kontrollida meetmete võimalikku mõju sellele kasutajate kategooriale. Kuna aga komisjoni küsimustikule ei laekunud sisukaid vastuseid ja see kasutajate rühm ei teinud koostööd, siis ei olnud see võimalik,(37) Täiendavate märkuste puudumisel ühenduse huvide kohta kiidetakse ajutise määruse põhjendused 98–114 heaks.H. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED1. Kahju kõrvaldamis e tase(38) Pärast ajutiste järelduste avaldamist väitis ühenduse tootmisharu, et arvutatud mittekahjustav hind on liiga madal kahel põhjusel:- Toorainete hind oli uurimisperioodil alla löödud, st tootmisharul õnnestus osa hinnasurvest üle kanda varustavatele sektoritele. Seda on tunnistatud ajutise määruse põhjenduses 69, samas kui tarnijate huve on analüüsitud põhjendustes 101 kuni 106. Nagu mainitud põhjenduses 89, määratakse ühise põllumajanduspoliitika raames kindlaks miinimumhind tooraine ostmiseks. Peale selle ei põhjendanud tootmisharu oma väidet ega esitanud mingeid tõendeid, mis näidanuks, et toorainete hinnatase ei ole püsiv ning peaks olema kõnealusest miinimumist kõrgem. Seepärast järeldati, et väide ei ole põhjendatud.- Väideti, et kahju arvutamisel kasutatud normaalne kasumimarginaal 8% oli seda tüüpi tootmisharu jaoks liiga madal. Arvestades ühenduse tootmisharu kasumitaset uurimisperioodile eelnenud aastatel ja enne dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemist, on selle protsendi näol tegu piisava marginaaliga, mis kajastab normaalset kasumitaset, mida on võimalik kõnealuse impordi puudumisel saavutada.(39) Täiendavate märkuste puudumisel kahju kõrvaldamise taseme kohta kiidetakse ajutise määruse põhjendused 115–118 heaks.2. Tollimaksude vorm ja tase(40) Eespool nimetatut arvestades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tuvastatud dumpingumarginaalide tasemel, kuna kõigi asjaomaste eksportivate tootjate puhul oli kahjumarginaal kõrgem kui dumpingumarginaal.(41) Arvestades meetmete vormi, nõudis ühenduse tootmisharu kahju kõrvaldamise tasemel põhineva miinimumhinna kehtestamist. Kuna lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra aluseks on tuvastatud dumpingumarginaalid, nagu mainitud eespool nimetatud põhjenduses, jäädakse kindlaks lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamisele väärtuselise tollimaksuna.(42) Eespool toodu põhjal on lõplikud tollimaksud järgmised:Äriühing | Dumpingumarginaal |Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou | minimaalne |Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City | 10,1% |Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai | 4,7% |Kõik teised äriühingud | 34,9% |(43) Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega kajastavad need uurimise käigus kõnealuste äriühingute puhul täheldatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga nimetamata äriühing, sealhulgas nimetatud äriühingutega seotud äriühingud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtivad „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavad tollimaksumäärad.(44) Taotlused kohaldada kõnealuseid äriühingutele määratavaid individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid (nt pärast üksuse nime muutmist või uute tootmis- või müügiüksuste loomist), tuleb saata viivitamata komisjonile[3] koos kogu asjaomase teabega, eelkõige muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuse muutusega tootmis- ja müügiüksustes. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse.(45) Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks jääktollimaksu määra kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportijate, vaid ka nende äriühingute suhtes, kes uurimisperioodil ei eksportinud. Kui viimatinimetatud äriühingud vastavad algmääruse artikli 11 lõike 4 teise lõigu nõuetele, peaksid nad esitama kõnealuse artikli kohaselt läbivaatamistaotluse, et lasta oma olukorda individuaalselt uurida.Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine(46) Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse (EÜ) nr 1259/2005 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kuna lõplik tollimaks on ajutisest tollimaksust madalam, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra.(47) Et tollimaksumäärade suurtest erinevustest tingitud kohustusest kõrvalehoidmise oht oleks võimalikult väike, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine. Nende erimeetmete hulka kuuluvad:(48) Käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi teiste eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.(49) Lisaks sellele jälgib komisjon viinhappe soolade ja estrite ekspordivoogusid ning vastavat KN-koodi. Kui mõne madalama individuaalse tollimaksumääraga äriühingu ekspordimaht tunduvalt suureneb või kui soolade ja estrite vastava KN-koodi alla deklareeritud import oluliselt kasvab, võidakse asjaomaseid individuaalseid meetmeid lugeda tuvastatud kahjustava dumpingu vastu võitlemiseks tõenäoliselt ebapiisavaks. Sellest tulenevalt ja eeldusel, et eeltingimused on täidetud, võib komisjon algatada algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt vahepealse läbivaatamise. Läbivaatamise käigus võidakse muu hulgas uurida, kas on vaja kõrvaldada individuaalsed tollimaksumäärad ja kehtestada selle asemel üleriigiline tollimaks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärineva KN-koodi 2918 12 00 alla kuuluva viinhappe impordi suhtes.2. Vaba netohinna suhtes kohaldatakse ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmist lõplikku dumpinguvastast tollimaksu:Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou, Hiina Rahvavabariik | 0,0% | A687 |Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, Hiina Rahvavabariik | 10,1% | A688 |Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Hiina Rahvavabariik | 4,7% | A689 |Kõik teised äriühingud | 34,9% | A999 |3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigile teistele äriühingutele kohaldatavat tollimaksumäära.4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.Artikkel 2Komisjoni määruse (EÜ) nr 1259/2005 alusel Hiina Rahvavabariigist pärineva ja KN-koodi 2918 12 00 alla kuuluva viinhappe impordi suhtes kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse kooskõlas allpool sätestatud eeskirjadega. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, tagastatakse.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimelEesistujaLISAArtikli 1 lõikes 3 nimetatud faktuurarvele tuleb lisada äriühingu töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:1. Faktuurarve välja andnud äriühingu töötaja nimi ja ametinimetus.2. Järgmine avaldus: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Ühendusse ekspordiks müüdava viinhappekoguse [tootis] [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomane riik]. Käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged.”Kuupäev ja allkiri [1] ELT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004(ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).[2] ELT L 200, 30.7.2005, lk 73.[3] European CommissionDirectorate-General for TradeDirection B, office J-79 5/161049 Brüssel/Belgia.


type: caselaw

text:
 6.3.2017
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 70/30
 Жалба, подадена на 20 януари 2017 г. — Weber-Stephen Products/EUIPO (iGrill)
 (Дело T-35/17)
 (2017/C 070/39)
 Език на производството: английски
 Страни
 Жалбоподател: Weber-Stephen Products LLC (Palatine, Илинойс, Съединени щати) (представители: R. Niebel и A. Jauch, lawyers)
 Ответник: Служба на Европейския съюз за интелектуална собственост (EUIPO)
 Данни за производството пред EUIPO
 Спорна марка: посочваща Европейския съюз международна регистрация No 1 258 162 на словната марка „iGrill“
 Обжалвано решение: решение на втори апелативен състав на EUIPO от 4 ноември 2016 г. по преписка R 538/2016-2
 Искания
 Жалбоподателят моли Общия съд:
 —
 да отмени обжалваното решение;
 —
 да осъди EUIPO да заплати съдебните разноски.
 Изложено основание
 —
 Нарушение на член 7, параграф 1, буква б) от Регламент No 207/2009.


text:
 17.3.2016
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 72/66
 DET BLANDEDE UDVALG EU-ISLANDS AFGØRELSE Nr. 1/2016
 af 17. februar 2016
 om ændring af protokol nr. 3 til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Island om definitionen af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og ordninger for administrativt samarbejde [2016/386]
 DET BLANDEDE UDVALG HAR —
 under henvisning til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Island, der blev undertegnet i Bruxelles den 22. juli 1972 (1) (»overenskomsten«), særlig artikel 11,
 under henvisning til overenskomstens protokol nr. 3 om definition af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og ordninger for administrativt samarbejde (»protokol nr. 3«), og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 I artikel 11 i overenskomsten henvises der til protokol nr. 3, hvori oprindelsesreglerne og bestemmelserne om oprindelseskumulation mellem EU, Island, Schweiz (herunder Liechtenstein), Norge, Tyrkiet, Færøerne og deltagerne i Barcelonaprocessen, dvs. Algeriet, Egypten, Israel, Jordan, Libanon, Marokko, Palæstina (2), Syrien og Tunesien, fastsættes.
 (2)
 I artikel 39 i protokol nr. 3 fastsættes det, at Det Blandede Udvalg som omhandlet i artikel 30 i overenskomsten kan træffe afgørelse om at ændre bestemmelserne i denne protokol.
 (3)
 Den regionale konvention om pan-Euro-Middelhavs-regler for præferenceoprindelse (3) (»konventionen«) tager sigte på at erstatte de protokoller om oprindelsesregler, der i øjeblikket er i kraft mellem landene i pan-Euro-Middelhavsområdet, med en enkelt retsakt.
 (4)
 EU og Island undertegnede konventionen henholdsvis den 15. juni 2011 og den 30. juni 2011.
 (5)
 EU og Island deponerede deres godkendelsesinstrumenter hos depositaren for konventionen henholdsvis den 26. marts 2012 og den 12. marts 2012. I henhold til konventionens artikel 10, stk. 3, trådte den således i kraft for så vidt angår EU og Island den 1. maj 2012.
 (6)
 Konventionen har gjort deltagerne i stabiliserings- og associeringsprocessen og Republikken Moldova en del af pan-Euro-Middelhavszonen for oprindelseskumulation.
 (7)
 Protokol nr. 3 til overenskomsten bør derfor ændres, således at der henvises til konventionen —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Protokol nr. 3 til overenskomsten om definitionen af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og ordninger for administrativt samarbejde erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse.
 Artikel 2
 Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
 Den finder anvendelse fra den 1. maj 2015.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 17. februar 2016.
 På Den Blandede Komités vegne
 Petros SOURMELIS
 Formand
 (1) EFT L 301 af 31.12.1972, s. 2.
 (2) Betegnelsen skal ikke opfattes som en anerkendelse af en palæstinensisk stat og berører ikke de enkelte medlemsstaters holdninger på området.
 (3) EUT L 54 af 26.2.2013, s. 4.
 BILAG
 Protokol nr. 3
 om definitionen af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og ordninger for administrativt samarbejde
 Artikel 1
 Gældende oprindelsesregler
 Med henblik på gennemførelsen af denne overenskomst finder tillæg I og de relevante bestemmelser i tillæg II til den regionale konvention om pan-Euro-Middelhavs-regler for præferenceoprindelse (1) (»konventionen«) anvendelse.
 Alle henvisninger til den »relevante aftale« i tillæg I og de relevante bestemmelser i tillæg II til den regionale konvention om pan-Euro-Middelhavs-regler for præferenceoprindelse fortolkes som henvisninger til nærværende overenskomst.
 Artikel 2
 Bilæggelse af tvister
 Hvis der i forbindelse med den i artikel 32 i tillæg I til konventionen fastsatte kontrolprocedure opstår tvister, der ikke kan bilægges mellem de toldmyndigheder, der anmoder om kontrol, og de toldmyndigheder, der er ansvarlige for kontrollens gennemførelse, forelægges de for Det Blandede Udvalg.
 Under alle omstændigheder bilægges tvister mellem importøren og indførselslandets toldmyndigheder i henhold til indførselslandets lovgivning.
 Artikel 3
 Ændringer af protokollen
 Det Blandede Udvalg kan træffe afgørelse om at ændre bestemmelserne i denne protokol.
 Artikel 4
 Udtrædelse af konventionen
 1. Hvis enten EU eller Island med et skriftligt varsel meddeler depositaren for konventionen, at de ønsker at udtræde af konventionen, jf. konventionens artikel 9, indleder EU og Island øjeblikkeligt forhandlinger om oprindelsesregler med henblik på at gennemføre denne overenskomst.
 2. Indtil sådanne nyforhandlede oprindelsesregler træder i kraft, finder oprindelsesreglerne i tillæg I og eventuelt de relevante bestemmelser i tillæg II til konventionen, der er gældende på tidspunktet for udtrædelsen, fortsat anvendelse på denne overenskomst. Fra tidspunktet for udtrædelsen fortolkes oprindelsesreglerne i tillæg I og eventuelt de relevante bestemmelser i tillæg II til konventionen dog således, at bilateral kumulation udelukkende tillades mellem EU og Island.
 Artikel 5
 Overgangsbestemmelser — kumulation
 Uanset artikel 16, stk. 5, og artikel 21, stk. 3, i tillæg I til konventionen kan oprindelsesbeviset, hvis kumulationen udelukkende omfatter EFTA-lande, Færøerne, EU, Tyrkiet og deltagerne i stabiliserings- og associeringsprocessen og Republikken Moldova, være et varecertifikat EUR.1 eller en oprindelseserklæring.
 (1) EUT L 54 af 26.2.2013, s. 4.


text:
24.2.2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 61/5
 Recurso interposto em 27 de Dezembro de 2000 pelo segundo lugar, para exercer direitos colectivos, as condições
 Comité do Pessoal do Banco Central Europeu, com sede de emprego do BCE não prevêem um prazo para propositura
 em Frankfurt am Main, Alemanha, Johannes Priesemann, da acção. Em terceiro lugar, as condições de emprego do BCE
 membro do pessoal do BCE, com domicı́lio em Frankfurt não exigem que sejam esgotados os processos internos antes
 am Main, Alemanha, Marc van de Velde, membro do da propositura da acção. Finalmente, este quadro legal é, no
 pessoal do BCE, com domicı́lio em Usingen-Kransberg, entender dos recorrentes, frequente nas relações de direito
 Alemanha e Maria Concetta Cerafogli, membro do pessoal privado do tipo das estabelecidas nas condições de emprego
 do BCE, com domicı́lio em Frankfurt am Main, Alemanha, do BCE. Não é necessário instituir restrições suplementares
 do despacho proferido pela Quarta Secção do Tribunal para intentar acções, sob forma de limites temporais ou de
 de Primeira Instância das Comunidades Europeias no processos internos.
 processo T-27/00 (1) entre Comité do Pessoal do Banco
 Central Europeu, Johannes Priesemann, Marc van de Velde
 e Maria Concetta e Banco Central Europeu (1) JO C 135, de 13 de Maio de 2000, p. 13.
 (Processo C-467/00 P)
 (2001/C 61/09)
 Foi interposto recurso do despacho proferido em 24 de
 Outubro de 2000 pela Quarta Secção do Tribunal de Primeira Recurso interposto, em 29 de Dezembro de 2000, pela
 Instância das Comunidades Europeias no processo T-27/00 Comissão das Comunidades Europeias, do acórdão do
 entre Comité do Pessoal do Banco Central Europeu, Johannes Tribunal de Primeira Instância das Comunidades Euro-
 Priesemann, Marc van de Velde e Maria Concetta Cerafogli e peias (Terceira Secção Alargada) de 24 de Outubro de
 Banco Central Europeu no Tribunal de Justiça das Comunida- 2000, no processo T-178/98 (1), entre Fresh Marine Com-
 des Europeias em 27 de Dezembro de 2000 pelo Comité do pany A/S e Comissão das Comunidades Europeias
 Pessoal do Banco Central Europeu, Johannes Priesemann, Marc
 van de Velde e Maria Concetta, representados por N. Pflüger, (Processo C-472/00 P)
 R. Steiner e S. Mittländer, advogados em Frankfurt am Main,
 com domicı́lio escolhido no Luxemburgo, no gabinete de (2001/C 61/10)
 A. Schiltz, Association Luxembourgeoise des Employés de
 Banque et d’Assurance, 29 Avenue Monterey.
 Deu entrada, em 29 de Dezembro de 2000, no Tribunal de
 Justiça das Comunidades Europeias, um recurso do acórdão
 Os recorrentes pedem que: do Tribunal de Primeira Instância das Comunidades Europeias
 (Terceira Secção Alargada), de 24 de Outubro de 2000, no
 1) o despacho seja anulado e que os pedidos apresentados processo T-178/98, entre Fresh Marine A/S e Comissão
 em primeira instância sejam deferidos por serem funda- das Comunidades Europeias, interposto pela Comissão das
 mentados, Comunidades Europeias, representada por Viktor Kreuschitz,
 consultor jurı́dico, e Sinéad Meany, funcionária pública nacio-
 e, caso este pedido não seja acolhido, que
 nal destacada no Serviço Jurı́dico da Comissão, na qualidade
 o despacho seja anulado na medida em que o Tribunal de de agentes, assistidos por Nicholas Khan, barrister, do Bar of
 Primeira Instância julgou a acção improcedente com England and Wales, com domicı́lio escolhido no Luxemburgo
 fundamento em inadmissibilidade e o processo seja no gabinete de Carlos Gómez de la Cruz, membro do Serviço
 remetido para o Tribunal de Primeira Instância das Jurı́dico, Centre Wagner.
 Comunidades Europeias
 O recorrente conclui pedindo que o Tribunal se digne:
 2) o recorrido seja condenado ao pagamento das despesas
 do recurso e do processo no Tribunal de Primeira 1. revogar o acórdão, negar provimento ao pedido e conde-
 Instância das Comunidades Europeias. nar o recorrido nas despesas ou, alternativamente,
 2. revogar o acórdão e devolver o processo ao Tribunal de
 Fundamentos e principais argumentos Primeira Instância.
 A admissibilidade e a oportunidade da acção devem ser
 apreciadas com base no artigo 236.o do Tratado CE em Fundamentos e principais argumentos
 conjugação com o artigo 36.o, n.o 2, do Estatuto. Por sua vez,
 o artigo 36.o, n.o 2, do Estatuto, remete para as condições de Alega-se que o acórdão recorrido está viciado por um certo
 emprego. Consequentemente, a aplicação e a interpretação do número de erros jurı́dicos e deve ser revogado e negado
 artigo 42.o das condições de emprego do BCE devem constituir provimento ao pedido. Alega-se que o Tribunal de Primeira
 a base da decisão. Os recorrentes defendem que o Tribunal de Instância errou juridicamente nos seguintes aspectos:
 Primeira Instância ignorou, a este propósito, três aspectos da
 legislação: em primeiro lugar, o artigo 42.o das condições de — ao considerar que o prejuı́zo resultou de alegada conduta
 emprego do BCE prevê o recurso ao Tribunal de Justiça em ilegal da Comissão ao examinar o relatório de Outubro
 caso de litı́gios tendo por objecto direitos colectivos. Em de 1997.


text:
Langholm Capital is a London-based private equity firm.
 Langholm Capital was founded in 2002, and is based at 2nd Floor, 17 Waterloo Place, London.
 Their investments have included Bart Spices, Dorset Cereals, Lumene, and Tyrrells. In July 2013, Langholm sold Tyrells to Investcorp for £100 million.
 The partners are Bert Wiegman, who founded the company, and Alistair Bird.
 References
 External links
 Financial services companies established in 2002
 Financial services companies based in London
 Private equity firms of the United Kingdom
 Companies based in the City of Westminster


text:
istorinis paplitimas
 žemas tankumas
 vidutinis tankumas
 aukštas tankumas
 Gepardas (Acinonyx jubatus) – katinių (Felidae) šeimos plėšrus žinduolis.
 Pavadinimas
 Gepardo (Acinonyx Jubatus) mokslinio pavadinimo pirmasis lotyniškas žodis Acinonyx yra kilęs iš graikų kalbos ir reiškia pusiau įtraukiamus, nelabai paslankius nagus, o jubatus yra kilęs iš lotynų kalbos ir reiškia karčius.
 Paplitimas
 Istoriškai rūšis buvo plačiai paplitusi pietvakarių Azijoje, įskaitant Indijos subkontinentą ir beveik visoje Afrikoje, išskyrus jos atogrąžų klimato juostoje augančių drėgnųjų atogrąžų miškų zoną.
 Dabartiniais laikais priskiriami prie pažeidžiamų ar esančių prie išnykimo ribos rūšių ir jų paplitimo arealas labai sumažėjęs, fragmentiškas. Vakarų Azijos dalyje beveik išnykę, išlikę tik Irano centrinėje dalyje. Afrikoje daugiausiai išlikę žemyno pietryčiuose, nors negausios populiacijos išlikusios ir kitose žemyno dalyse.
 2016 m. šaltiniais, pasaulyje išlikę ∼7 100 individų.
 Indijoje 1952 m. išnykus vietinių azijinių gepardų (Acinonyx jubatus venaticus) porūšio populiacijai ir kadangi azijinių gepardų populiacija ypatingai maža ir ant išnykimo ribos, vietoj jų iš Pietų Afrikos regiono suplanuota introdukuoti Acinonyx jubatus jubatus porūšį, kurių pirmieji individai Indijoje į laisvę turėtų būti išleisti prieš 2022 m. rugpjūčio 13 ar 15 d.
 Buveinė
 Gyvena dažniausiai savanose, bet tankių miškų ir kalnų vengia.
 Medžioklė ir mityba
 Gepardai yra vizualūs medžiotojai. Kitaip nei kitos didžiosios katės, gepardai yra dieniniai, t. y. jie medžioja anksti ryte ir vėlyvą popietę. Gepardai lipa į „žaidimų medžius“ arba termitų struktūras, kad gautų optimalų stebėjimo vaizdą ir galėtų pastebėti grobį horizonto fone. Medžioklė susideda iš kelių dalių. Ją sudaro grobio aptikimas, prisėlinimas, persekiojimas, šuolis (arba grobio pagavimas) ir nužudymas dusinamuoju įkandimu į gerklę.
 Žinduolių rūšys kurias medžioja gepardai, evoliucijos bėgyje išvystė greitį ir kitus būdus, kaip išvengti gepardo ir kitų plėšrūnų nasrų. Gepardai medžioja mažus ir vidutinio dydžio gyvūnus, sveriančius nuo 20 iki 60 kg, bet dažniausiai mažiau nei 40 kg. Pagrindinis jų grobis - nedideli, vidutinio dydžio kanopiniai. Jų grobį dažniausiai sudaro gazelės (Gazella), ypač Tomsono gazelės (Eudorcas thomsonii), impalos (Aepyceros melampus) ir kitos mažos ir vidutinio dydžio antilopės, kiškiai, paukščiai ir graužikai. Gepardai taip pat medžioja didesnių bandų kanopinių gyvūnų jauniklius.
 Kaip įprasta, gepardai mieliau medžioja laukinių gyvūnų rūšis ir vengia medžioti naminius gyvūnus, bet šiuo atveju tik išimtis yra sergantiems, sužeistiems, seniems, jauniems ir nepatyrusiems gepardams. Paprastai nuo gepardų grobio nukentėję naminiai gyvuliai taip pat būna ligoti, sužeisti, seni ir žinoma jauni. Bet laikant naminius gyvulius kraluose ir naudojant nemirtinas apsaugos priemones galima labai sumažinti jiems gepardų plėšrumą.
 Išvaizda
 Gepardo krūtinė yra gili ir jo juosmuo siauras. Šiurkštus gepardo kailis yra gelsvai rudas su juodais 2-3 cm skersmens taškais. Jis gerai pridengia gyvūną, kai jis medžioja. Baltoje pašonėje nėra taškų, bet uodegoje jie yra, kur susilieja ir sudaro juodus žiedus uodegos gale. Gepardo galva nedidelė. Juodos „ašaros“ eina nuo akių kraštelio, link nosies, iki burnos, kad apsaugotų akis ir kad šviesa netrukdytų medžioti.
 Subrendusių gepardų svoris nuo 21 iki 72 kg, bet vidutiniškai 34-56 kg, aukštis pečių lygyje 67–94 cm, kūno ilgis yra nuo 110 iki 150 cm, o uodega yra 84 cm ilgio. Patinai yra truputį didesni nei patelės ir turi truputį didesnę galvą, bet ženklesnių skirtumų tarp lyčių nėra. Palyginus su panašaus dydžio leopardu gepardas paprastai yra trumpesnio kūno, bet turi ilgesnę uodegą ir yra aukštesnis (paprastai 90 cm aukščio) ir atrodo aptakesnis.
 Kai kurie gepardai turi retą kailio mutacija, kurio raštas su didesnėmis juodomis, netaisiklingų formų dėmėmis ir per nugarą einančiomis išilgomis trimis linijomis – tokie individai yra žinomi kaip „karališkieji gepardai“. Anksčiau manyta, kad tai kita rūšis, tačiau jis tiesiog yra afrikinio gepardo mutacija. „Karališkieji gepardai“ pasitaiko labai retai.
 Porūšiai
 Išskiriami 4 porūšiai ir jų geografinis paplitimas:.
 Acinonyx jubatus jubatus Schreber, 1775 – Pietų ir pietryčių Afrikoje.
 Acinonyx jubatus hecki Hilzheimer, 1913 – Šiaurės vakarų Afrikoje.
 Acinonyx jubatus soemmeringii Fitzinger, 1855 – Centrinėje, šiaurės rytų Afrikoje.
 Acinonyx jubatus venaticus Griffith, 1821 – Azijinis gepardas; azijinis porūšis, išlikęs tik Irano centrinėje dalyje, 2022 m. šaltiniais, yra išlikę tik 12 brandaus amžiaus individų, neįskaitant jauniklių. Nuo kitų afrikinių porūšių skiriasi šviesesnių ir tankesnių kailiu.
 Filogenezė
 Kladogramoje pavaizduotas pumų linijos filogenetinis ryšys su kitomis jai artimomis giminingomis katinių šeimos gentimis:
 Amžius
 Yra trys gepardų gyvenimo ciklo etapai: jaunikliai – nuo gimimo iki 18 mėnesių, paauglystė – nuo 18 iki 24 mėnesių ir brandus amžius – nuo 24 mėnesio iki gyvenimo pabaigos.
 Laisvėje gepardai išgyvena 11-12 metų, nelaisvėje - 17-20 metų.
 Faktai
 Gepardai yra patys greičiausi žinduoliai žemėje, anot patikimai išmatuoto greičio, jie gali išvystyti iki 98 km per valandą greitį, tačiau nepajėgia bėgti ilgų nuotolių. Teigiama, kad įsibėgėti iki 100 km/val. jie gali per 3,5 sekundės. Skirtingai nei kitos katinių šeimos rūšys, nėra geri laipiotojai bei skirtingai nei kitos didžiosios katės, neriaumoja.
 Senovėje gepardus naudojo kaip medžioklinius žvėris antilopėms medžioti.
 Taip pat skaitykite
 Katinių šeimos rūšys pagal dydį
 Šaltiniai
 Nuorodos
 The Cheetahspot
 youtube.com / Cheetah chases wildebeest | The Hunt - BBC One (vaizdo įraše medžiojantis gepardas)
 youtube.com / Cheetahs Takedown a Wildebeest | The Way of the Cheetah (vaizdo įraše gepardai medžiojantys Gnu antilopes (Connochaetes))
 Galerija
 Katiniai


text:
 31.7.2010
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 209/26
 Rikors ippreżentat fid-19 ta’ Mejju 2010 — Il-Kummissjoni Ewropea vs Ir-Repubblika Griega
 (Kawża C-248/10)
 ()
 2010/C 209/36
 Lingwa tal-kawża: il-Grieg
 Partijiet
 Rikorrenti: Il-Kummissjoni Ewropea (rappreżentanti: M. Karanasou-Apostolopoulou u A. Nijenhuis)
 Konvenuta: Ir-Repubblika Griega
 Talbiet
 —
 tikkonstata li, billi ma addottatx, jew fi kwalunkwe każ, ma kkomunikatx lill-Kummissjoni l-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi neċessarji sabiex tikkonforma ruħha mad-Direttiva 2007/44/KE (1) tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tal-5 ta’ Settembru 2007, li temenda d-Direttiva tal-Kunsill 92/49/KEE u d-Direttivi 2002/83/KE, 2004/39/KE, 2005/68/KE u 2006/48/KE, fir-rigward tar-regoli ta’ proċedura u l-kriterji ta’ evalwazzjoni għall-evalwazzjoni prudenzjali ta’ akkwisti u żidiet fil-holdings fis-settur finanzjarju, ir-Repubblika Ellenika naqset milli twettaq l-obbligi tagħha taħt din id-direttiva;
 —
 tikkundanna lir-Repubblika Ellenika għall-ispejjeż.
 Motivi u argumenti prinċipali
 It-terminu għat-traspożizzjoni tad-Direttiva 2007/44/KE fil-liġi nazzjonali skada fil-21 ta’ Marzu 2009.
 (1) JO L 247, 21.9.07, p. 1.