type: wikipedia

text:
O Dassault Falcon 20 é um avião a jato de pequenas dimensões concebido e produzido pela Dassault Aviation. Com um máximo de seis passageiros, é geralmente utilizado por homens de negócios ou chefes de estado.
 Emprego na Força Aérea Portuguesa
 Foram adquiridas três aeronaves. Entraram ao serviço em Setembro de 1984 com o fim de transportar altas entidades.
 Com a aquisição dos Dassault Falcon 50 estes aviões perderam parte do seu interesse operacional de emprego. Dois foram vendidos ao Canadá, ficando apenas um ao serviço para a execução de missões de verificação e calibração de ajudas à navegação aérea.
 Especificações
 Características Gerais
 2 reatores FAN-JET - Garrett ATF3-6A-4C turbofans
 Comprimento: 17,15 m
 Envergadura: 15,4 m
 Altura: 5,32 m
 Performance
 Velocidade Máxima: 862 km/h
 Peso: 27.320 lbs
 Tripulação: 2 tripulantes
 Passageiros: 6 passageiros
 Bibliografia
 Taylor, John W.R. (1980). Jane's All The World's Aircraft 1980-81. London: Jane's Publishing. ISBN 0-7106-0705-9.
 Ligações externas
 Falcon 20
 Aviões produzidos na França
 Aviões civis de transporte de passageiros
 Aviões civis a jato
 Aviões da Força Aérea Portuguesa
 Aviões bimotor
 Aviões monoplanos


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 21996D0725(01)
 Decisione del Comitato misto SEE n. 22/96 del 26 aprile 1996 che modifica l'allegato XIII (trasporti) dell'accordo SEE
 Gazzetta ufficiale n. L 186 del 25/07/1996 pag. 0073 - 0074
 DECISIONE DEL COMITATO MISTO SEE N. 22/96 del 26 aprile 1996 che modifica l'allegato XIII (trasporti) dell'accordo SEEIL COMITATO MISTO SEE,visto l'accordo sullo Spazio economico europeo, modificato dal protocollo di adattamento dell'accordo sullo spazio economico europeo, in appresso denominato «accordo», in particolare l'articolo 98,considerando che l'allegato XIII dell'accordo è stato modificato dalla decisione n. 19/96 del Comitato misto SEE (1);considerando che la direttiva 94/55/CE del Consiglio, del 21 novembre 1994, concernente il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative al trasporto di merci pericolose su strada (2) deve essere incorporata nell'accordo,DECIDE:Articolo 1 Il punto seguente è inserito dopo il punto 17.D (direttiva 95/50/CE del Consiglio) dell'allegato XIII dell'accordo:«17. E. 394 L 0055: direttiva 94/55/CE del Consiglio, del 21 novembre 1994, concernente il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative al trasporto di merci pericolose su strada (GU n. L 319 del 12. 12. 1994, pag. 7), rettificata nella GU n. L 301 del 14. 12. 1995, pag. 47.»Articolo 2 I testi della direttiva 94/55/CE nelle lingue islandese e norvegese, allegati alle rispettive versioni linguistiche della presente decisione, fanno fede.Articolo 3 La presente decisione entra in vigore il 1° maggio 1996, a condizione che siano state fatte al comitato misto SEE tutte le notifiche previste dall'articolo 103, paragrafo 1 dell'accordo.Articolo 4 La presente decisione è pubblicata nella sezione SEE e nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale delle Comunità europee.Fatto a Bruxelles, addì 26 aprile 1996.Per il Comitato misto SEEIl PresidenteP. BENAVIDES(1) GU n. L 124 del 23. 5. 1996, pag. 27.(2) GU n. L 319 del 12. 12. 1994, pag. 7.


type: other

text:
Version du 11 février 2008 à 00:30 (voir la source)
 Version du 3 mars 2008 à 22:06 (voir la source)
 [[Banal Reality VI]] est une [[saga MP3]] créée par ''[[Gorkab Nitrix]]''. Elle parodie le très célèbre [[jeu vidéo]] de [[Square-Enix]] : [[Final Fantasy VI]], qui est sorti sur [[Super Nintendo]], [[PlayStation]], [[Game Boy Advance]] et bientôt sur [[Nintendo]] [[DS]].
 La bande-annonce sort le 29 septembre 2005 sur deux forums, celui de ''Le Démon du Rire'' ainsi que le forum personnel de ''Gorkab'', ''Tekno Dark''. Les réactions sont très enthousiastes et ''Gorkab'' commence à écrire le premier épisode. Cependant, c'est à cette période là que ''Durendal'' commence à avoir ses problèmes d'ordinateur, ce qui retardera la sortie de l'épisode de près de trois mois, pour une sortie le 28 janvier 2006 à 5h40 du matin.

 La bande-annonce sort le 29 septembre 2005 sur deux forums, celui de ''Le Démon du Rire'' ainsi que le forum personnel de ''Gorkab'', ''Tekno Dark''. Les réactions sont très enthousiastes et ''Gorkab'' commence à écrire le premier épisode. Cependant, c'est à cette période là que ''Durendal'' commence à avoir ses problèmes d'ordinateur, ce qui retardera la sortie de l'épisode de près de trois mois, pour une sortie le 28 janvier 2006 à 5h40 du matin.
 Encore une fois les réactions sont très bonnes et l'épisode II, déjà écrit, commence à s'enregistrer. Malheureusement, c'est au tour de ''Gorkab'' de succomber aux problèmes informatiques, en plus d'accidents chez les acteurs de la saga ainsi que de problèmes de casting, ce qui reporte la sortie de l'épisode II de trois mois, une fois de plus.

 La sortie le 8 mai 2006 de l'épisode est encore une fois couronnée de succès, l'épisode III est quant à lui déjà écrit et les enregistrements commencent. Et c'est ainsi que l'épisode 3 sort moins de deux mois après mais ne bénéficie pas des mêmes louanges que les autres en raison du délire final sur le jeu [[Ridge Racer]], que personne ne comprend (malgré la renommée mondiale de la série), ainsi que la mauvaise qualité générale des enregistrements (nouveau micro mal exploité).

 L'épisode IV se met alors en route. La première version est terminée le 29 juillet 2006 (mais quelques modifications en raisons de nouvelles idées placent la date de finalisation au 22 septembre 2006). Cet épisode marque pour ''Gorkab'' l'occasion de faire appel à plusieurs nouvelles voix pour fabriquer des ambiances sonores, comme celle d'une taverne. Ce dernier sort le 9 octobre et permet à son créateur de renouer avec le succès.

L'épisode VI est un peu particulier car il se divise en trois scénarios disctincts. A l'origine, les trois parties de l'épisode VI devaient également être distinctes, de façon à permettre à l'auditeur de les écouter dans l'ordre qu'il désirait, exactement comme dans le jeu et la façon de l'aborder par les différents joueurs. Cependant, après la fin du mixage de la première partie, il est apparu qu'une erreur dans l'écriture avait été faite et que ce n'était plus possible. L'épisode VI Partie I sort donc le 28 juin 2007 mais les différentes critiques sur les choix scénaristiques n'en font pas ce que l'auteur en attendait, notamment à cause du caméo du personnage d"''[[Herbert Grüdewurtz]]'' de la ''[[saga MP3]]'' ''[[NKV International]]'' de ''[[Dark Shadow]]''.

L'écriture de la seconde partie s'étale sur près d'un mois afin de vraiment prendre le temps de parodier le scénario de Sabin, une scène est d'ailleurs co-écrite avec Lilice et Tidus San, alias les escargots du premier épisode. La difficulté réside dans le fait que des trois, c'est le scénario le plus long. La décision est donc prise de le couper afin de ne pas surcharger l'épisode et surtout d'éviter que la troisième partie se retrouve drastiquement moins longue. Les enregistrements débutent en août et se terminent lors du mixage de l'épisode, entre janvier-février 2008, majoritairement pour des problèmes d'acteurs et de qualité d'enregistrement. D'abord prévu le 28 janvier, l'épisode sort en réalité le 6 février, dérogeant à la semaine de mixage intense durant laquelle un épisode est généralement mixé. Les critiques sont bonnes, et même meilleures que tous les autres épisodes réunis, ce qui encourage ''Gorkab'' à continuer dans cette voie.
 ''Part 1'' : '''''Ecrit par Gorkab Nitrix & Hitohiranoyuki avec la participation de Myjasu'''''

''Part 2'' : '''''Ecrit par Gorkab Nitrix avec la participation de Krystatos, Mendt, Tidus San & Lilice'''''
 ''Part 1'' : '''''28/06/2007'''''

''Part 2'' : '''''06/02/2008'''''

''Part 3'' : '''''??/??/2008'''''
 ''Part 1'' : '''''Le seul [[Mog]] de l'épisode se fait enfermer vivant dans un coffre, alors qu'il n'avait pas mangé depuis 3 jours'''''

''Part 2'' : '''''Un tué par Uglysnail, un autre "tué" par Shadow, et 4 déjà morts mais partant définitivement dans l'au-delà'''''

''Part 3'' : ?
 Version du 3 mars 2008 à 22:06


type: legislation

text:
 28.4.2017
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 111/4
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/740 AL COMISIEI
 din 27 aprilie 2017
 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),
 având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.
 (2)
 Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 27 aprilie 2017.
 Pentru Comisie,
 pentru președinte
 Jerzy PLEWA
 Director general
 Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală
 (1) JO L 347, 20.12.2013, p. 671.
 (2) JO L 157, 15.6.2011, p. 1.
 ANEXĂ
 Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
 (EUR/100 kg)
 Codul NC
 Codul țării terțe (1)
 Valoarea forfetară de import
 0702 00 00
 EG
 288,4
 MA
 98,9
 TR
 115,6
 ZZ
 167,6
 0707 00 05
 TR
 147,7
 ZZ
 147,7
 0709 93 10
 TR
 147,7
 ZZ
 147,7
 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28
 EG
 46,3
 IL
 90,6
 MA
 54,1
 TR
 41,8
 ZA
 43,6
 ZZ
 55,3
 0805 50 10
 EG
 56,5
 TR
 54,0
 ZZ
 55,3
 0808 10 80
 AR
 89,5
 BR
 113,7
 CL
 126,8
 NZ
 170,3
 US
 116,7
 ZA
 81,3
 ZZ
 116,4
 0808 30 90
 AR
 167,9
 CL
 132,8
 CN
 98,4
 ZA
 110,9
 ZZ
 127,5
 (1) Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.


text:
 2.8.2012
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 L 207/13
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT
 nr 39/2012
 av den 30 mars 2012
 om ändring av bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor) och bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE
 med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat avtalet, särskilt artikel 98, och
 av följande skäl:
 (1)
 Bilaga I till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 5/2012 av den 10 februari 2012 (1).
 (2)
 Bilaga II till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 9/2012 av den 10 februari 2012 (2).
 (3)
 Kommissionens förordning (EU) nr 750/2010 av den 7 juli 2010 om ändring av bilagorna II och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 vad gäller gränsvärden för vissa bekämpningsmedelsrester i eller på vissa produkter (3) bör införlivas med avtalet.
 (4)
 Detta beslut avser lagstiftning om foder och livsmedel. Lagstiftning om foder och livsmedel ska inte tillämpas på Liechtenstein så länge avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter är utvidgat till att även gälla Liechtenstein, enligt de särskilda reglerna i sektorsanpassningarna i bilaga I och i inledningen till kapitel XII i bilaga II till avtalet. Det här beslutet bör därför inte gälla Liechtenstein.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Följande strecksats ska läggas till i kapitel II punkt 40 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005) i bilaga I till avtalet:
 ”—
 32010 R 0750: Kommissionens förordning (EU) nr 750/2010 av den 7 juli 2010 (EUT L 220, 21.8.2010, s. 1)”.
 Artikel 2
 Följande strecksats ska läggas till i kapitel XII punkt 54zzy (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005) i bilaga II till avtalet:
 ”—
 32010 R 0750: Kommissionens förordning (EU) nr 750/2010 av den 7 juli 2010 (EUT L 220, 21.8.2010, s. 1)”.
 Artikel 3
 Texten till förordning (EU) nr 750/2010 på isländska och norska, som ska offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, ska vara giltig.
 Artikel 4
 Detta beslut träder i kraft den 31 mars 2012 under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till gemensamma EES-kommittén (4).
 Artikel 5
 Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.
 Utfärdat i Bryssel den 30 mars 2012.
 På gemensamma EES-kommitténs vägnar
 Gianluca GRIPPA
 Tillförordnad ordförande
 (1) EUT L 161, 21.6.2012, s. 8.
 (2) EUT L 161, 21.6.2012, s. 15.
 (3) EUT L 220, 21.8.2010, s. 1.
 (4) Inga konstitutionella krav angivna.


text:
Wikipedija (wiki na havajskom 'brzo' ili 'požuriti' i -pedija) višejezična je na Webu zasnovana enciklopedija slobodna sadržaja. Ona postoji kao wiki, što podrazumijeva da se piše u suradnji s brojnim volonterima te da većinu članaka može uređivati svatko s pristupom Internetu i odgovarajućim web preglednikom. Projekt je započet 15. siječnja 2001. kao dodatak stručno pisanoj (i do sada ugasloj) Nupediji. Wikipedijom danas rukovodi neprofitna organizacija zaklada Wikimedija, koja ima više od 15 milijuna članaka na mnogo jezika (uključujući 5 milijuna članaka na engleskom jeziku, te više od 223 tisuća na hrvatskom jeziku). Od početka joj raste popularnost, djelujući pozitivno na stvaranje drugih projekata od općeg interesa. Od urednika se traži da održavaju određenu razinu "neutralnosti" pri sažimanju istaknutih motrišta, bez određivanja objektivnosti istine.
 Suosnivač Wikipedije Jimmy Wales projekt naziva "nastojanjem da se višejezična slobodna enciklopedija najviše moguće kvalitete načini i razdijeli svakom pojedincu na planetu na njegovu materinskom jeziku." No postoji čitav niz nesuglasica po pitanju pouzdanosti i točnosti Wikipedije. Najčešće mete kritika su vandalizam, nedosljednost, neravnomjerna kvaliteta, nepotkrijepljeni stavovi, pristranost sustava, težnja suglašavanju i popularnost koju stječe preporukama. Neki uz to navode i da Wikipedija ne može opravdati naziv "enciklopedija" koji za sobom povlači visoki stupanj pouzdanosti i mjerodavnosti koji ona, zbog svoje otvorene uređivačke politike, ne može održati. No sloboda pristupa, učestala ažuriranja, raznolikost i detaljnost te brojne višejezične inačice pretvorile su Wikipediju u rado korišten izvor informacija.
 Slogan Wikipedije glasi: "slobodna enciklopedija koju svatko može uređivati". Razvijena je korištenjem vrste računalnog softvera pod nazivom "MediaWiki" (hav. wiki wiki - "brzo").
 Povijest
 Povijest Wikipedije počinje 2. siječnja 2001., u San Diegu, u razgovoru između Larrya Sangera, glavnog korisnika Nupedije, i Ben Kovitza, računarskog programera. Kovitz je tijekom večere objasnio Wiki koncept Sangeru koji je odmah shvatio da bi Wiki format odlično pristajao enciklopediji. Sanger je potom nagovorio vlasnika Nupedije da napravi Wiki od Nupedije, a prva inačica je objavljena 10. siječnja 2001. godine. Međutim, mnogi suradnici Nupedije nisu htjeli da Nupedija postane "Wiki" pa je 15. siječnja 2001., Wikipedija dobila zasebnu domenu "www.wikipedia.com".
 Mnogi su brzo saznali o Wikipediji i projekt je porastao izvanrednom brzinom. 12. veljače 2001., Wikipedija na engleskom jeziku je imala 1.000 članaka, a 7. rujna 2001. prešla je prag od 10.000 članaka. Od tada, Wikipedia na engleskom jeziku raste sve brže i brže. Uskoro su joj se pridružile međunarodne Wikipedije na jezicima poput kineskog, njemačkog, francuskog, talijanskog, ruskog, itd.
 Wikipedija na hrvatskome jeziku objavljena je 16. veljače 2003. godine. Trenutno Wikipedija na hrvatskom jeziku broji članaka.
 Sadržaj i autorsko pravo
 GNU licencija slobodne dokumentacije (GFDL) jedna je od brojnih licencija autorskih prava, koja omogućava raspoloživost Wikipedijinih članaka tako da dopušta raspačavanje, stvaranje izvedenica i komercijalnu upotrebu autorskog sadržaja.
 Izvorni doprinosi autora projektu podrazumijevaju i davanje autorskog prava pod zastupstvo GFDL-a. Takva se građa može dalje raspačavati na više jezika pri Wikipediji, ili između drugih podatkovnih izvora koji su nositelji ove licencije. Dok se sav tekst nalazi pod GFDL-om, značajan broj slika i zvukova ne predstavlja slobodni sadržaj, već ima istaknuta autorska prava. To su: logotipovi tvrtki, primjeri pjesama i slike iz medija, koji se koriste pod uvjetom pravedne uporabe!
 Višejezičnost
 Postoje ukupno 264 izdanja Wikipedije (uključujući 2 "prazna") na različitim jezicima, od kojih su do siječnja 2006. 123 Wikipedije bile "aktivne" (s više od 100 članaka).
 Jezična izdanja funkcioniraju neovisno jedno o drugome, nisu sadržajno vezana niti su nužno, ili u relevantnom udjelu, međusobni prijevodi. Automatsko prevođenje članaka je na Wikipediji strogo zabranjeno, no poželjno je da višejezični urednici s određenim znanjem jezika ručno prevode članke uz uvjet pridržavanja zajedničkog pravila "neutralnog gledišta". Na taj način suradnici dijele članke među izdanjima, a slično vrijedi i za slike, bilo na zahtjev upućen autoru ili pomoću Zajedničkog poslužitelja.
 Slijedi popis najvećih izdanja Wikipedije, poredanih po broju članaka od 30. rujna 2020. godine (nije mjerodavni pokazatelj, jer veliki broj članaka mogu biti mrve).
 englesko (6.166.365)
 cebuano (5.337.118)
 švedsko (3.662.994)
 njemačko (2.484.874)
 francusko (2.253.073)
 nizozemsko (2.033.747)
 rusko (1.664.402)
 talijansko (1.638.052)
 španjolsko (1.629.548)
 poljsko (1.429.301)
 varajsko (1.429.301)
 vijetnamsko (1.256.376)
 japansko (1.230.638)
 kinesko (1.149.284)
 egipatsko-arapsko (1.149.284)
 arapsko (1.067.430)
 ukrajinsko (1.046.056)
 portugalsko (1.044.013)
 Pisani oblici
 Slijedi popis raznih oblika naziva wikipedijâ, ovisno koji se rabi za pojedino jezično izdanje:
 Izvori
 Vanjske poveznice
 Početna stranica
 Pregled 20 godina medijskog pokrivanja Wikipedije na engleskom (Signpost)
 Enciklopedije
 MediaWiki projekti


text:
 7.4.2016
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 L 93/5
 ΑΠΌΦΑΣΗ ΤΗΣ ΜΕΙΚΤΉΣ ΕΠΙΤΡΟΠΉΣ ΤΟΥ ΕΟΧ
 αριθ. 3/2015
 της 25ης Φεβρουαρίου 2015
 για την τροποποίηση του παραρτήματος I (Κτηνιατρικά και φυτοϋγειονομικά θέματα) της συμφωνίας για τον ΕΟΧ [2016/491]
 Η ΜΕΙΚΤΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΟΥ ΕΟΧ,
 Έχοντας υπόψη τη συμφωνία για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο (εφεξής «η συμφωνία για τον ΕΟΧ»), και ιδίως το άρθρο 98,
 Εκτιμώντας τα ακόλουθα:
 (1)
 Η εκτελεστική απόφαση της Επιτροπής 2014/160/ΕΕ, της 20ής Μαρτίου 2014, για την κατάργηση των καταλόγων εγκαταστάσεων τρίτων χωρών από τις οποίες τα κράτη μέλη επιτρέπουν τις εισαγωγές ορισμένων προϊόντων ζωικής προέλευσης που θεσπίζονται με βάση την απόφαση 95/408/ΕΚ του Συμβουλίου (1) πρέπει να ενσωματωθεί στη συμφωνία για τον ΕΟΧ.
 (2)
 Η παρούσα απόφαση αφορά νομοθεσία σχετικά με κτηνιατρικά θέματα. Η εν λόγω νομοθεσία δεν εφαρμόζεται στο Λιχτενστάιν, ενόσω η εφαρμογή της συμφωνίας μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Ελβετικής Συνομοσπονδίας σχετικά με το εμπόριο γεωργικών προϊόντων επεκτείνεται στο Λιχτενστάιν, όπως διευκρινίζεται στις τομεακές προσαρμογές του παραρτήματος I της συμφωνίας για τον ΕΟΧ. Ως εκ τούτου, η παρούσα απόφαση δεν πρέπει να εφαρμοστεί στο Λιχτενστάιν.
 (3)
 Το παράρτημα I της συμφωνίας για τον ΕΟΧ πρέπει, επομένως, να τροποποιηθεί αναλόγως,
 ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ:
 Άρθρο 1
 Μετά από το σημείο 18 (απόφαση 95/408/ΕΚ του Συμβουλίου) του μέρους 8.1 του κεφαλαίου Ι του παραρτήματος I της συμφωνίας για τον ΕΟΧ προστίθεται το ακόλουθο σημείο:
 «19.
 32014 D 0160: Εκτελεστική απόφαση 2014/160/ΕΕ της Επιτροπής, της 20ής Μαρτίου 2014, για την κατάργηση των καταλόγων εγκαταστάσεων τρίτων χωρών από τις οποίες τα κράτη μέλη επιτρέπουν τις εισαγωγές ορισμένων προϊόντων ζωικής προέλευσης που θεσπίζονται με βάση την απόφαση 95/408/ΕΚ του Συμβουλίου (ΕΕ L 87 της 22.3.2014, σ. 104)».
 Άρθρο 2
 Τα κείμενα της εκτελεστικής απόφασης 2014/160/ΕΕ στην ισλανδική και στη νορβηγική γλώσσα, τα οποία δημοσιεύονται στο συμπλήρωμα ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης, είναι αυθεντικά.
 Άρθρο 3
 Η παρούσα απόφαση αρχίζει να ισχύει στις 26 Φεβρουαρίου 2015, υπό την προϋπόθεση ότι έχουν πραγματοποιηθεί όλες οι κοινοποιήσεις που προβλέπονται στο άρθρο 103 παράγραφος 1 της συμφωνίας για τον ΕΟΧ (*).
 Άρθρο 4
 Η παρούσα απόφαση δημοσιεύεται στο τμήμα ΕΟΧ και στο συμπλήρωμα ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης.
 Βρυξέλλες, 25 Φεβρουαρίου 2015.
 Για τη Μεικτή Επιτροπή του ΕΟΧ
 Ο Πρόεδρος
 Gianluca GRIPPA
 (1) ΕΕ L 87 της 22.3.2014, σ. 104.
 (*) Δεν έχουν αναφερθεί συνταγματικές απαιτήσεις.


text:
 16.11.2017
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 300/22
 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
 Nr. 79/2016
 (2016. gada 29. aprīlis),
 ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) [2017/2029]
 EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,
 tā kā:
 (1)
 EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2016. gada 19. februāra Regula (ES) 2016/238, ar kuru groza pielikumu Regulai (ES) Nr. 579/2014, ar ko piešķir atkāpi no dažiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 852/2004 II pielikuma noteikumiem attiecībā uz šķidro tauku un eļļu pārvadāšanu pa jūru (1).
 (2)
 EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2016. gada 19. februāra Regula (ES) 2016/239, ar ko attiecībā uz maksimāli pieļaujamo tropāna alkaloīdu koncentrāciju konkrētā graudaugu pārtikā zīdaiņiem un maziem bērniem groza Regulu (EK) Nr. 1881/2006 (2).
 (3)
 Šis lēmums attiecas uz tiesību aktiem pārtikas produktu jomā. Tiesību akti pārtikas jomā neattiecas uz Lihtenšteinu, kamēr uz to attiecina Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību, kā tas ir precizēts EEZ līguma II pielikuma XII nodaļas ievadā. Tādēļ šis lēmums nav piemērojams Lihtenšteinai.
 (4)
 Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma II pielikums,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 EEZ līguma II pielikuma XII nodaļu groza šādi:
 1)
 54.j punktam (Komisijas Regula (ES) Nr. 579/2014) pievieno šādu tekstu:
 “, kurā grozījumi izdarīti ar:
 —
 32016 R 0238: Komisijas 2016. gada 19. februāra Regulu (ES) 2016/238 (OV L 45, 20.2.2016., 1. lpp.).”;
 2)
 nodaļas 54.zzzz punktam (Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006) pievieno šādu ievilkumu:
 “—
 32016 R 0239: Komisijas 2016. gada 19. februāra Regulu (ES) 2016/239 (OV L 45, 20.2.2016., 3. lpp.).”
 2. pants
 Regulas (ES) 2016/238 un (ES) 2016/239 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā 2016. gada 30. aprīlī, ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (*1).
 4. pants
 Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.
 Briselē, 2016. gada 29. aprīlī
 EEZ Apvienotās komitejas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Claude MAERTEN
 (1) OV L 45, 20.2.2016., 1. lpp.
 (2) OV L 45, 20.2.2016., 3. lpp.
 (*1) Konstitucionālās prasības nav norādītas.


text:
Obila, a.s., IČO: 45148376, 19. 4. 2019 - Obchodní rejstřík | Peníze.cz
 IČO: 45148376 - Vymazáno
 od 24. 7. 2002 do 1. 11. 2010
 od 31. 8. 1997 do 24. 7. 2002
 Obila a.s.
 od 5. 5. 1992 do 31. 8. 1997
 OBILA Kutná Hora, a.s.
 45148376
 CZ45148376
 Spisová značka 1574 B, Městský soud v Praze
 od 31. 10. 2006 do 1. 11. 2010
 od 13. 7. 2005 do 1. 11. 2010
 od 8. 9. 2004 do 1. 11. 2010
 od 24. 7. 2002 do 8. 9. 2004
 od 3. 9. 2001 do 24. 7. 2002
 - výroba lihovin mícháním za studena
 od 3. 9. 2001 do 8. 9. 2004
 - prodej chemických látek a chemických přípravků
 od 18. 1. 2000 do 24. 7. 2002
 - výroba a prodej přípravku proti námraze - GLYKOTECK
 od 18. 1. 2000 do 8. 9. 2004
 - prodej rostliných olejů a pokrutin získaných lisováním olejnin
 od 18. 1. 2000 do 1. 11. 2010
 od 21. 6. 1999 do 3. 9. 2001
 od 21. 6. 1999 do 8. 9. 2004
 od 21. 6. 1999 do 1. 11. 2010
 od 24. 6. 1997 do 21. 6. 1999
 - provozování výroby surového kvasného lihu vyráběného ze zemědělských surovin
 od 21. 3. 1994 do 24. 7. 1997
 - pekárenská výroba a prodej
 od 21. 3. 1994 do 21. 6. 1999
 od 21. 3. 1994 do 24. 7. 2002
 od 21. 3. 1994 do 8. 9. 2004
 od 21. 3. 1994 do 1. 11. 2010
 - nákup, skladování, ošetřování, úprava a odbyt zemědělských výrobků, včetně Státních hmotných rezerv
 od 5. 5. 1992 do 21. 3. 1994
 - a/nákup, skladování, ošetřování, úprava a odbyt zemědělských výrobků vč. federálních hmotných rezerv,
 - b/výroba a dodávky zemědělských potřeb a ostatních výrobků při poskytování služeb,
 - c/obchodní a odbytová činnost
 - d/výroba krmných směsí, krmných koncentrátů, minerálních přísad, doplňků biofaktorů a surovin pro jejich výrobu,
 - e/výroba chemikálií, ochranných chemických a biologických přípravků,
 - f/výroba keratinu, průmyslových hnojiv a dalších výrobků, zpracovnání rohoviny a jiných živočišných odpadů,
 - g/výroba a aplikace desinfekčních, desinsekčních a deratizačních prostředků vč.bílení a malování,
 - h/výroba strojů, přístrojů, konstrukcí a zařízení pro měření a regulaci elektrotechnických výrobků, vč. mikroelektroniky a náhradních dílů,
 - i/dřevovýroba,
 - j/výroba elektrického proudu a tepla,
 - k/stavební, montážní a technologické práce,
 - l/opravárenská činnost,
 - m/servisní a analytická laboratorní činnost,
 - n/montáž přístrojů a zařízení pro měření a regulaci,
 - o/zprostředkování prodeje nevyužitých zásob z vedlejší výroby zemědělských organizací,
 - s/zajišťování vzdělávání a přípravy pracovníků ve vybraných profesích,
 - t/provoz veřejného vážení na vážních zařízeních,
 - u/revize zařízení, elektrozařízeni a elektroinstalací, hromosvodů, tlakových nádob, zdvihadel a ocelových konstrukcí,
 - v/inženýrská činnost ve výstavbě.
 - p/tiskařské a reprografické práce,
 - q/propagační a publikační činnost,
 - r/práce a služby v oblasti výpočetní techniky a VIEI,
 - Společnost Obila, a.s., se sídlem Kutná Hora, Karlov 196, PSČ 284 01, IČ 45148376, se vymazává z obchodního rejstříku, neboť spolu s další zanikající společnosíi Zemědělské zásobování a nákup v Mělníku, a.s., se sídlem Mělník, Kokořínská č.p. 2981, PSČ 27 6 01, IČ 45274061, zanikla sloučením s nástupnickou společnosti Výkrm Kutnohorsko, s.r.o., se sídlem Kutná Hora, Karlov 196, PSČ 284 01, IČ 27435148.
 od 30. 6. 2010 do 1. 11. 2010
 - Společnost Obila, a.s. se sídlem Kutná Hora, Karlov 196, PSČ 284 01, IČ 451 48 376, zapsaná v obchodním rejstříku vedeném Městským soudem v Praze v oddílu B vložce 1574, se rozdělila rozštěpením sloučením tak, že tři odštěpené části jejího jmění, definova né projektem rozdělení odštěpením sloučením schváleným dne 31.5.2010, včetně práv a povinností z pracovně právních vztahů, přešly na jednotlivé nástupnické společnosti, a to na společnost ZZN Pelhřimov a.s. se sídlem Pelhřimov, Nádražní 805, IČ 466 78 140 , zapsanou v obchodním rejstříku vedeném Krajským soudem v Českých Budějovicích v oddílu B vložce 496, na společnost Primagra, a.s. se sídlem Milín, Nádražní 310, PSČ 262 31, IČ 451 48 155, zapsanou v obchodním rejstříku vedeném Městským soudem v Praze v oddílu B vložce 1538, a na společnost ZZN Polabí, a.s. se sídlem Kolín V, K Vinici 1304, PSČ 280 66, IČ 451 48 210, zapsanou v obchodním rejstříku vedeném Městským soudem v Praze v oddílu B vložce 1547.
 od 31. 10. 2006 do 16. 7. 2007
 - Valná hromada společnosti přijala dne 26. září 2006 toto usnesení: 1. Určení hlavního akcionáře Valná hromada určuje, že společnost Agropol Group, a.s., se sídlem Praha 1, Opletalova 1535/4, PSČ 11376, IČ 25100025, zapsaná v obchodním rejstříku vedeném Městským soudem v Praze v oddílu B , vložce 4501 (dále jen ,, hlavní akcionář ́ ́), je hlavním akcio nářem společnosti Obila, a.s. (dále jen ,, společnost ́ ́) ve smyslu ustanovení § 183i odst. 1 obchodního zákoníku, čili osobou oprávněnou vykonat právo výkupu akciíí společnosti podle ustanovení § 183i a následujících obchodního zákoníku. Tato skutečnost j e osvědčena: a) listinou přítomných akcionářů na valné hromadě, osvědčující, že hlavní akcionář na valné hromadě předložil akcie vydané společností, a to 24 (dvacetčtyři) kusů kmenových listinných akcií ve formě na majitele ve jmenovité hodnotě 10.000.000,- Kč (desetm ilionů Kč), 12 (dvanáct) kusů kmenových listinných akcií ve formě na majitele ve jmenovité hodnotě 1.000.000,- Kč (jedenmilion Kč), 7 (sedm) kusů kmenových listinných akcií ve formě na majitele ve jmenovité hodnotě 100.000,- Kč (jednostotisíc Kč) a 46.96 3 (čtyřicetšesttisícdevětsetšedesáttři) kusů kmenových listinných akcií ve formě na majitele ve jmenovité hodnotě 1.000,- Kč (jedentisíc Kč), b) prohlášením představenstva společnosti z 26.9.2006, jímž je osvědčeno, že ve společnosti neexistují žádné jiné účastnické cenné papíry než akcie a že jsou vydány pouze akcie zapsané u společnosti v obchodním rejstříku, c) čestným prohlášením hlavního akcionáře ze 14.8.2006, že je vlastníkem akcií vydaných společností, jejichž souhrnná jmenovitá hodnota činí 276.181.500,- Kč a představují 95,9 % podíl na základním kapitálu a hlasovacích právech ve společnosti, a že hrani ci 90% (devadesát procent) podílu na základním kapitálu a hlasovacích právech společnosti překročil dne 29.5.2006, čímž nabyl rozhodný podíl podle § 183i odst. 1 obchodního zákoníku, d) stanovami společnosti, podle jejichž článku 4. odst. 3. je s každými 500,- Kč (pětset Kč) jmenovité hodnoty každé akcie spojen jeden hlas, to znamená, že podíl hlavního akcionáře na hlasovacích právech ve společnosti je stejný jako podíl jeho akcií na základním kapitálu společnosti, a to 95,9,%. 2. Přechod akcií Všechny ostatní akcie společnosti, to znamená všechny akcie vydané společností, které jsou ve vlastnictví všech ostatních vlastníků odlišných od hlavního akcionáře, přecházejí na hlavního akcionáře. K přechodu akcií dojde podle § 1831 odst. 3 obchodního z ákoníku uplynutím jednoho měsíce od zveřejnění zápisu usnesení o přechodu akcií do obchodního rejtříku. 3. Výše protiplnění a) Výše protiplnění podle § 183m odst. 1 obchodního zákoníku za akcie přecházející podle tohoto rozhodnutí je v návaznosti na postup podle § 183j odst. 6 obchodního zákoníku určena tak, že za každou kmenovou akcii na majitele vydanou společností v listinn é podobě ve jmenovité hodnotě 500,- kč (pětset Kč), jíž se přechod týká, náleží protiplnění ve výši 325,- Kč (třistadvacetpět Kč). b) Přiměřenost protiplnění je v souladu s ustanovením § 183m odst. 1 obchodního zákoníku doložena znaleckým posudkem znalce Ing. Petra Pelce, PhD., Zlatá Hora 1365, 684 01 Slavkov u Brna, č. 01-01a/06 ze dne 1.8.2006, s dodatkem ze dne 4.8.2006, jímž je z jištěna hodnota akcie, jíž se přechod týká,shodná s uvedenou výší protiplnění 325,- Kč (třistadvacetpět Kč). c) Česká národní banka rozhodnutím č.j. 45/N89/2006/3/2006/5654/540 ze dne 4.8.2006 udělila v souladu s § 183i odst. 5 obchodního zákoníku souhlas k přijetí usnesení valné hromady společnosti o přechodu všech ostatních účastnických cenných papírů společno sti na hlavního akcionáře, a to za protiplnění ve shodné výši 325,- Kč (třistadvacetpět Kč). 4. Předložení akcií a poskytnutí protiplnění a) K provedení výplaty protiplnění podle § 183m odst. 3 a 4 obchodního zákoníku a k převzetí akcií společnosti je pověřen obchodník s cennými papíry CYRRUS, a.s., se sídlem Brno, Veveří 111, PSČ 616 00, IČ: 63907020 (dále jen ,,obchodník s cennými papíry ́ ́). b) Hlavní akcionář podle § 183i odst. 6 obchodního zákoníku předal obchodníkovi s cennými papíry peněžní prostředky ve výši 7.674.225,- Kč (sedmmilionůšetsetsedmdesátčtyřitisícedvěstědvacetpět Kč) potřebné k výplatě protiplnění a valné hromadě to doložil potvrzením obchodníka s cennými papíry ze dne 22.9.2006. c) Předložení akcií společnosti ve lhůtě podle § 183l odst. 5 popřípadě 6 obchodního zákoníku budou dosavadní vlastníci akcií společnosti vykoupených podle tohoto rozhodnutí (dále jen ,,dosavadní akcionáři ́ ́), kteří mají tyto listinné akcie v držení, usku tečňovat tak, že tyto akcie předloží v sídle a do rukou obchodníka s cennými papíry, a to v pracovních dnech v době od 9:00 do 15:00 hod. Tímto předáním akcií vznikne těmto akcionářům právo na zaplacení protiplnění. Při předání akcií, o němž obchodník s c ennými papíry vyhotoví protokol s potřebnými údaji, dosavadní akcionáři uvedou požadovaný způsob výplaty protiplnění (bankovním převodem nebo poštovní poukázkou), pokud výše protiplnění vypláceného akcionáři nepřesáhne 5.000,- Kč (pěttisíc Kč), může být v ýplata provedena na místě v hotovosti. Dosavadní akcionáři mohou akcie předložit i formou jejich zaslání poštou na adresu obchodníka s cennými papíry, pokud k akciím připojí písemnou žádost o výplatu protiplnění se svým úředně ověřeným podpisem. V žádosti uvedou požadovaný způsob výplaty protiplnění (bankovním převodem nebo poštovní poukázkou). Veškerá rizika spojená se zasláním akcií nese dosavadní akcionář. V případě, že v písemné žádosti nebude uveden požadavek na způsob výplaty protiplnění, bude proti plnění poskytnuto poštovní poukázkou. d) Lhůta pro poskytnutí protiplnění se určuje tak, že protiplnění bude poskytnuto dosavadnímu akcionáři bez zybtečného odkladu po vzniku práva na zaplacení protiplnění podle § 183m odst. 2. obchodního zákoníku, nejpozději však do dvou měsíců od tohoto vzn iku práva. e) Osobou oprávněnou k obdržení protiplnění bude vždy dosavadní akcionář, ledaže bude prokázáno zastavení akcií. V tomto případě bude protiplnění odpovídající hodnotě zastavených akcií poskytnuto zástavnímu věřiteli (to neplatí, prokáže-li dosavadní akcio nář, že zástavní právo zaniklo, nebo že dohoda mezi dosavadním akcionářem a zástavním věřitelem určuje jinak).
 od 30. 11. 2003 do 1. 11. 2010
 - Na společnost Obila, a.s. jako na nástupnickou společnost přešlo z důvodu fúze formou sloučení jmění zanikající společnosti OBILA-SERVIS, s.r.o. se sídlem Malešov 217, PSČ 285 41, identifikační číslo 61 67 95 42, včetně práv a povinností z pracovněprávních vztahů.
 od 31. 12. 2002 do 1. 11. 2010
 - Na společnost Obila, a.s. jako na nástupnickou společnost přešlo z důvodu fúze formou sloučení jmění zanikající společnosti O - R E A L a.s. se sídlem Kutná Hora, Karlov 196, identifikační číslo 61 67 22 89, včetně práv a povinností z pracovněprávních vztahů.
 od 31. 8. 1997 do 1. 11. 2010
 - Na základě rozhodnutí valných hromad ze dne 30.6.1997 byla se společností Obila a.s. sloučena společnost Zemědělské zásobování a nákup Zdislavice a.s., identifikační číslo 46 35 70 92, se sídlem ve Zdislavicích. Společnost Obila a.s. je na základě uvedeného sloučení právním nástupcem společnosti Zemědělské zásobování a nákup Zdislavice a.s. Dnem zániku společnosti Zemědělské zásobování a nákup Zdislavice jejím sloučením se společností Obila a.s. (dříve OBILA Kutná Hora, a.s.) je den 31.8.1997.
 od 24. 7. 1997 do 31. 8. 1997
 od 12. 12. 1994 do 31. 8. 1997
 - Změna stanov společnosti dne 26. 5. 1994
 - V zakladatelské listině učiněné ve formě notářského zápisu ze dne 4.5. 1992 bylo rozhodnuto o schválení jejích stanov a jmenování členů představenstva a dozorčí rady.
 - Zakladatel splatil 100% základního jmění společnosti, které je představováno cenou vkládaného hmotného a dalšího majetku uve- deno v zakalatelské listině. Ocenění tohoto majetku je obsaženo ve schváleném privatizačním projektu státního podniku Zemědělské zásobování a nákup Kutná hora.
 - Akciová společnost byla založena podle par.172 Obchodního zákoníku. Jediným zakladatelem společnosti je Fond národního majetku České republiky se sídlem v Praze 1, Gorkého náměstí 32, na který přešel majetek státního podniku Zemědělské zásobování a nákup Kutná Hora ve smyslu par.11 odst. 3 zák.č.92/1991 Sb., o podmínkách převodu majetku státu na jiné osoby.
 Základní kapitál 143 994 000 Kč, splaceno 100 %.
 od 31. 8. 1997 do 30. 6. 2010
 Základní kapitál 287 988 000 Kč, splaceno 100 %.
 od 21. 3. 1994 do 31. 8. 1997
 Základní kapitál 189 723 000 Kč
 Základní kapitál 178 728 000 Kč
 od 29. 5. 2009 do 30. 6. 2010
 od 16. 7. 2007 do 29. 5. 2009
 od 13. 7. 2005 do 16. 7. 2007
 Kmenové akcie na majitele err, počet akcií: 70 576.
 od 31. 8. 1997 do 13. 7. 2005
 Akcie na majitele err, počet akcií: 575 976.
 od 15. 12. 1995 do 31. 8. 1997
 Akcie na majitele err, počet akcií: 189 723.
 od 21. 3. 1994 do 15. 12. 1995
 Akcie na majitele err, počet akcií: 187 826.
 Zaměstnanecké akcie na jméno err, počet akcií: 1 897.
 Akcie na jméno err, počet akcií: 1 787.
 Akcie na majitele err, počet akcií: 176 941.
 Ing. Josef Fanta - člen představenstva
 Jiří Holý - místopředseda představenstva
 od 19. 4. 2010 do 26. 7. 2010
 Jiří Holý - člen představenstva
 od 3. 11. 2009 do 19. 4. 2010
 Ing. Milan Fiedler - místopředseda představenstva
 den vzniku členství: 26. 10. 2009 - 16. 3. 2010
 den vzniku funkce: 27. 10. 2009 - 16. 3. 2010
 od 18. 8. 2009 do 26. 7. 2010
 den vzniku členství: 24. 7. 2009 - 30. 6. 2010
 od 23. 7. 2009 do 18. 8. 2009
 den vzniku členství: 17. 6. 2009 - 24. 6. 2009
 od 23. 7. 2009 do 26. 7. 2010
 od 11. 5. 2009 do 23. 7. 2009
 od 11. 5. 2009 do 3. 11. 2009
 Ing. Zdeněk Čedík - místopředseda představenstva
 Milín, Nádražní 313, PSČ 262 31
 od 18. 3. 2008 do 11. 5. 2009
 od 12. 12. 2007 do 18. 3. 2008
 den vzniku členství: 4. 5. 2005 - 1. 2. 2008
 den vzniku funkce: 23. 8. 2005 - 1. 2. 2008
 od 16. 7. 2007 do 11. 5. 2009
 Ing. Zdeněk Čedík - předseda představenstva
 den vzniku členství: 27. 6. 2007 - 2. 4. 2009
 den vzniku funkce: 27. 6. 2007 - 2. 4. 2009
 od 13. 7. 2005 do 12. 12. 2007
 Praha 1, Havelská 516/16
 den vzniku členství: 4. 5. 2005
 od 13. 7. 2005 do 11. 5. 2009
 Písek, Jablonského 386/8
 den vzniku členství: 4. 5. 2005 - 2. 4. 2009
 od 23. 10. 2002 do 13. 7. 2005
 Praha 3, Koněvova 113, PSČ 130 00
 den vzniku členství: 14. 4. 2000 - 4. 5. 2005
 den vzniku funkce: 18. 12. 2001 - 4. 5. 2005
 od 23. 10. 2002 do 16. 7. 2007
 den vzniku členství: 4. 2. 2000 - 17. 4. 2002
 den vzniku funkce: 4. 2. 2000 - 17. 4. 2002
 den vzniku funkce: 28. 1. 2000 - 21. 6. 2002
 Ing. Michal Pátek - člen
 od 3. 9. 2001 do 13. 7. 2005
 od 18. 1. 2000 do 3. 9. 2001
 Ing. Josef Viktora - člen
 Kutná Hora, 17.listopadu 120
 Marek Hofta - člen
 Česká Lípa, Brněnská 2560, PSČ 470 01
 od 24. 7. 1997 do 21. 6. 1999
 od 24. 7. 1997 do 18. 1. 2000
 od 24. 7. 1997 do 3. 9. 2001
 Kolín, Roháčova 264, PSČ 280 00
 od 29. 1. 1996 do 24. 7. 1997
 od 29. 1. 1996 do 3. 9. 2001
 Ing. Jindřich Syrový - předseda představenstva
 od 15. 12. 1995 do 29. 1. 1996
 LiberecPraha 4, Svatoplukova 23, PSČ 460 01
 od 15. 12. 1995 do 18. 1. 2000
 Ing.Josef Viktora, nar.5.2.1950 - místopředseda představenstva
 Ing.Václava Vondrová,nar.29.11.1946 - člen představenstva
 Praha 4, Snopkova 486, PSČ 140 00
 Ing.Josef Viktora, nar.5.2.1950 - člen představenstva
 Ing. Josef Hlava, CSc.,nar.15.8.1950 - člen představenstva
 od 21. 3. 1994 do 29. 1. 1996
 Ing.Petr Řeřicha, nar.14.9.1946 - člen představenstva
 Praha 4 - Kamýk, Liškova 633, PSČ 140 00
 Ing.Jindřich Syrový, nar.30.6.1959 - člen představenstva
 Kutná Hora, Ke Kuklíku 784, PSČ 284 01
 Ing. Bohuslav Chudomel
 od 5. 5. 1992 do 15. 12. 1995
 Ostrava-Jih, Gončarovova 11/1527
 od 29. 5. 2009 do 1. 11. 2010
 Jménem společnosti jedná představenstvo: a) společně se dvěma členy představenstva, z nichž alespoň jeden je předsedou nebo místopředsedou představenstva, není-li dále stanoveno jinak. Pokud předseda ani místopředseda nejsou zvoleni, jednají společně alespoň tři členové představenstva; b) samostatně předsedou nebo místopředsedou představenstva na základě písemného pověření představenstva, a to v rozsahu tohoto pověření; c) společně všemi členy představenstva při zcizování kapitálových účastí, a to i jen jejich částí.
 od 13. 7. 2005 do 29. 5. 2009
 Za představenstvo navenek jménem společnosti jedná předseda představenstva samostatně nebo místopředseda představenstva samostatně. Podepisování písemných úkonů činěných při tomto jednání se uskutečňuje tak, že k obchodní firmě společnosti připojí svůj po dpis předseda představenstva samostatně nebo místopředseda představenstva samostatně.
 Akciovou společnost zastupují vůči třetím osobám, před soudy a před jinými orgány samostatně předseda nebo místopředseda představenstva nebo společně všichni členové představenstva nebo ředitel společnosti na základě písemné plné moci udělené představenstvem nebo osoby, kterým byla udělena prokura.
 Společnost zastupuje vůči třetím osobám, před soudy a před jinými orgány samostatně předseda představenstva nebo místopředseda, nebo společně všichni členové představenstva. Za společnost podepisují osoby oprávněné za společnost jednat tak, že k vytištěnému nebo napsanému jménu společnosti připojí svůj podpis.
 Způsob jednání za společnost: Společenost zastupuje vůči třetím osobám, před soudy a před jinými orgány představenstvo jako celek, nebo předseda představenstva nebo místopředseda, nebo ředitel společnosti na základě plné moci udělené představenstvem a prokurista, pokud je prokura udělena. Jiní pracovníci akciové společnos- ti jsou oprávněni činit jménem společnosti jen právní úkony nutné ke splnění uložených pracovních úkolů v případech, kdy je to stanoveno v organizačních předpisech a nebo je to v hospodářském styku obvyklé. Podepisování za společnost: Podepisování za společnost, pokud jeho způsob a formu nesta- noví obecně závazný právní předpis, se děje tak, že k vy- tištěnému nebo napsanému jménu společnosti připojí svůj podpis: -samostatně předseda představenstva nebo místopředseda -nebo ředitel.
 den vzniku funkce: 31. 7. 2009 - 30. 6. 2010
 od 11. 5. 2009 do 18. 8. 2009
 od 11. 5. 2009 do 7. 9. 2009
 den vzniku členství: 2. 4. 2009 - 24. 7. 2009
 Bohuslav Vencl - člen dozorčí rady
 Zbýšov - Krchlebská Lhota, 23
 den vzniku členství: 18. 4. 2005 - 18. 6. 2005
 od 13. 7. 2005 do 18. 3. 2008
 den vzniku funkce: 4. 5. 2005 - 1. 2. 2008
 Ing. Milan Fiedler - člen dozorčí rady
 Malešov, 288, PSČ 285 41
 od 31. 8. 1997 do 3. 9. 2001
 ing. Jiří Gross - předseda
 Chrudim, U stadionu 720, PSČ 537 03
 Písek, Jablonského 386/8, PSČ 397 01
 Ing.Josef Paleček, nar.26.12.1944 - člen dozorčí rady
 Říčany u Prahy, Domažlická 1409
 Ing. Josef Paleček, nar.26.12.1944 - předseda dozorčí rady
 Ing.Josef Poborský, nar.16.9.1947 - člen dozorčí rady
 Bohuslav Vencl, nar.23.4.1955 - člen dozorčí rady
 Zbýšov, Krchlebská Lhota 23
 Ing. Josef Paleček
 Říčany u Prahy, Domažlická 1409, PSČ 251 01
 Čáslav, Jabloneckého 750, PSČ 286 01
 od 16. 7. 2007 do 26. 7. 2010


text:
 Avis juridique important
 |
 22000D1019(07)
 Beschluss des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 34/1999 vom 26. März 1999 über die Änderung des Anhangs VI (Soziale Sicherheit) des EWR-Abkommens
 Amtsblatt Nr. L 266 vom 19/10/2000 S. 0020 - 0021
 Beschluss des Gemeinsamen EWR-AusschussesNr. 34/1999vom 26. März 1999über die Änderung des Anhangs VI (Soziale Sicherheit) des EWR-AbkommensDER GEMEINSAME EWR-AUSSCHUSS -gestützt auf das Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, geändert durch das Anpassungsprotokoll zum Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, nachstehend "Abkommen" genannt, insbesondere auf Artikel 98,in Erwägung nachstehender Gründe:(1) Anhang VI des Abkommens wurde durch den Beschluss Nr. 68/98 des Gemeinsamen EWR-Ausschusses(1) geändert.(2) Die Beschlüsse der Verwaltungskommission für die soziale Sicherheit der Wanderarbeitnehmer Nr. 166 vom 2. Oktober 1997 zur Änderung der Vordrucke E 106 und E 109(2) Nr. 168 vom 11. Juni 1998 über die Änderung der Vordrucke E 121 und E 127 und die Aufhebung des Vordrucks E 122(3) sowie Nr. 169 vom 11. Juni 1998 über die Arbeitsweise und Zusammensetzung des bei der Verwaltungskommission für die soziale Sicherheit der Wanderarbeitnehmer eingesetzten Fachausschusses für Datenverarbeitung(4) sind in das Abkommen aufzunehmen.(3) Die Modalitäten der Beteiligung der EFTA-Staaten an der Verwaltungskommission für die soziale Sicherheit der Wanderarbeitnehmer gemäß Anhang VI des Abkommens sind dahingehend zu ändern, dass die Beteiligung der EFTA-Staaten an dem Fachausschuss dieser Verwaltungskommission berücksichtigt wird -BESCHLIESST:Artikel 1In Anhang VI des Abkommens wird unter Nummer 3.39 (Beschluss Nr. 153) Folgendes angefügt:", geändert durch:- 398 D 0441: Beschluss Nr. 166 vom 2. Oktober 1997 (E 106, E 109) (ABl. L 195 vom 11.7.1998, S. 25)- 398 D 0443: Beschluss Nr. 168 vom 11. Juni 1998 (E 121, E 122, E 127) (ABl. L 195 vom 11.7.1998, S. 37)"Artikel 2Anhang VI des Abkommens wird wie folgt geändert:1. Nach Nummer 3.49 (Beschluss Nr. 165) wird folgende Nummer eingefügt:"3.50 398 D 0444: Beschluss Nr. 169 vom 11. Juni 1998 über die Arbeitsweise und Zusammensetzung des bei der Verwaltungskommission für die soziale Sicherheit der Wanderarbeitnehmer eingesetzten Fachausschusses für Datenverarbeitung (ABl. L 195 vom 11.7.1998, S. 46)."2. Die Überschrift und die Vorschrift nach Nummer 5.7 (Erklärung der Französischen Republik) erhalten folgende Fassung:"MODALITÄTEN DER BETEILIGUNG DER EFTA-STAATEN AN DER VERWALTUNGSKOMMISSION FÜR DIE SOZIALE SICHERHEIT DER WANDERARBEITNEHMER UND AN DEM RECHNUNGSAUSSCHUSS SOWIE AN DEM FACHAUSSCHUSS DIESER VERWALTUNGSKOMMISSION GEMÄSS ARTIKEL 101 ABSATZ 1 DES ABKOMMENS.Island, Liechtenstein und Norwegen können je einen Vertreter in beratender Funktion (Beobachter) zu den Sitzungen der bei der Kommission der Europäischen Gemeinschaften eingesetzten Verwaltungskommission für die soziale Sicherheit der Wanderarbeitnehmer sowie zu den Sitzungen des Rechnungsausschusses und des Fachausschusses dieser Verwaltungskommission entsenden."Artikel 3Der Wortlaut der Beschlüsse Nr. 166, Nr. 168 und Nr. 169 in isländischer und norwegischer Sprache, der den jeweiligen Sprachfassungen dieses Beschlusses beigefügt ist, ist verbindlich.Artikel 4Dieser Beschluss tritt am 27. März 1999 in Kraft, sofern dem Gemeinsamen EWR-Ausschuss alle Mitteilungen nach Artikel 103 Absatz 1 des Abkommens vorliegen.Artikel 5Dieser Beschluss wird im EWR-Abschnitt und in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Gemeinschaften veröffentlicht.Brüssel, den 26. März 1999Für den Gemeinsamen EWR-AusschussDer VorsitzendeF. Barbaso(1) ABl. L 123 vom 13.5.1999, S. 64.(2) ABl. L 195 vom 11.7.1998, S. 25.(3) ABl. L 195 vom 11.7.1998, S. 37.(4) ABl. L 195 vom 11.7.1998, S. 46.


text:
 26.10.2012
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 297/20
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 992/2012
 z dne 25. oktobra 2012
 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),
 ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.
 (2)
 Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 25. oktobra 2012
 Za Komisijo V imenu predsednika
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja
 (1) UL L 299, 16.11.2007, str. 1.
 (2) UL L 157, 15.6.2011, str. 1.
 PRILOGA
 Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
 (EUR/100 kg)
 Tarifna oznaka KN
 Oznaka tretje države (1)
 Standardna uvozna vrednost
 0702 00 00
 AL
 31,3
 MA
 49,8
 MK
 38,5
 ZZ
 39,9
 0707 00 05
 AL
 31,8
 MK
 30,8
 TR
 118,9
 ZZ
 60,5
 0709 93 10
 TR
 116,3
 ZZ
 116,3
 0805 50 10
 AR
 87,4
 CL
 85,7
 TR
 102,2
 ZA
 91,5
 ZZ
 91,7
 0806 10 10
 BR
 278,7
 MK
 80,9
 TR
 158,6
 ZZ
 172,7
 0808 10 80
 CL
 148,8
 MK
 29,8
 NZ
 117,4
 ZA
 125,0
 ZZ
 105,3
 0808 30 90
 CN
 60,3
 TR
 113,5
 ZZ
 86,9
 (1) Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.


text:
Terorisms (no — 'šausmas') ir politiskās vardarbības forma, ko īsteno nevalstiski grupējumi ar nolūku panākt politiskas izmaiņas: pretējās puses piekāpšanos politiskos, juridiskos vai ekonomiskos jautājumos. Terorismu vispirms raksturo nevis tieša un tūlītēja vardarbība, bet gan vardarbības draudi. Terorismam raksturīgākās iezīmes parādās jau Franču revolūcijas laikā, taču atsevišķas terorismam raksturīgas iezīmes ir vēsturiski novērojamas jau agrāk dažādos pasaules reģionos. Terorisms kļuva īpaši aktuāls 20. gadsimta otrajā pusē, kā reakcija uz situāciju Ziemeļīrijā, basku zemēs un jo īpaši pēc 11. septembra teroraktiem ASV.
 Etimoloģija
 Jēdziens “terorisms” ir saistīts ar latīņu valodas darbības vārdu terrere, kas nozīmē “iebiedēt”. Jēdziens “terorisms” sākotnēji tika izmantos, lai raksturotu politisku un militāru taktiku: izraisīt bailes pretiniekam. Jēdzienu sāka biežāk lietot apgaismības laikmeta beigās un Franču revolūcijas norises gaitā, no latīņu “terrere” atvasinot jēdzienus biedējošs (angļu: terrifying) un šausmīgs (angļu: terrible). Jēdziens terror dažādos tā nozīmes attīstības laikos ir lietots, lai norādītu uz baiļu vai šausmu dažādo dabu un iespējamajām asociācijām, raksturojot baiļu politisko, psiholoģisko un fizisko dabu.
 Definīcija
 Terorisms definējams kā mērķtiecīga dažādu vardarbīgu aktu īstenošana, lai panāktu politiskas izmaiņas, un, saprotams, kā līdzeklis, nevis mērķis. Terorisms ir tāds vardarbības veids, kas vērsts pret civiliedzīvotājiem, lai izraisītu spēcīgas bailes vardarbības akta lieciniekos, lai panāktu terorisma veicēja ieceru piepildīšanos. Sekojot Ričarda Ingliša (Richard English) piedāvājumam, terorismu var definējoši aprakstīt kā heterogēnu vardarbību, kas tiek lietota politisku mērķu dēļ, terorisms var tikt vērsts pret dažādiem mērķiem un dažādos veidos, tas ietver psiholoģisku dimensiju, radot draudu sajūtu gan vardarbības upuru, gan šīs vardarbības liecinieku lokā ar nolūku sasniegt politiskus mērķus; terorisms ietver varas apliecināšanu un varas attiecību pārstrukturēšanas centienus; terorismu var uzskatīt par kara sastāvdaļu un tādējādi saprast kā tikai vienu no elementiem plašākos vardarbīgos un nevardarbīgos mēģinājumos panākt politiskas izmaiņas. Atkāpjoties no tādas terorisma izpratnes, kas priekšplānā izvirza militāra rakstura pasākumus, terorisma pētniecībā terorismu dažkārt skata pat fenomenoloģiski, pievēršoties tā jēgai un nozīmei. Īsi sakot, terorisma definīcija ir izplūdusi.
 Grūtības formulēt visaptverošu terorisma definīciju ir saistāmas ar dažādu politiski ideoloģisko nostāju nesakritībām un dažādu teroristisko izpausmju atšķirībām. Par spīti dažādām terorisma izpausmēm un nekonsekvencēm, terorisms tiek definēts kā politiskas noziedzības veids, ko raksturo dažādas vardarbības formas (slepkavības, kaitniecība, cilvēku ievainošana un nogalināšana, draudi), kuras īsteno, lai terorizētu individuālas personas, personu grupas, valstu valdības, valstu savienības un politiskas organizācijas.
 Terorisma izpausmes, jeb tas, kas var tikt uzskatīts par teroristisku, var tikt piedēvēts kā brīvības cīnītājiem (piemēram, mežabrāļiem vai Afganistānas modžahediem), tā lielāka mēroga vardarbībai (piemēram, valsts terors). Lai arī pastāv terorisma organizācijas, kas ir identificējamas, kā teroristiskas, par teroristiem mēdz dēvēt arī vardarbīgus pūļus un citus par ekstrēmistiem atzītus indivīdus, kas ir izmantojuši vardarbību drošības vai varas ietekmes mazināšanai, un lai panāktu apdraudētās puses piekāpšanos politiskos, juridiskos vai ekonomiskos jautājumos. Terorismu raksturo ne tikai tā vardarbības formas, bet arī nolūks. No valsts skatu punkta terorisms vienmēr tiek saprasts kā noziedzīga darbība, kas var izpausties kā lokāla vai globāla iebiedēšana un draudu izteikšana, kolektīva vai individuāla uzbrukšana institūcijām vai civiliedzīvotājiem, un kā valsts nesankcionēta brīvības izcīnīšana un masu nekārtību radīšana.
 Gan Īru republikāņu Armija(Irish Republican Army (IRA)), gan Īru Nacionālā Atbrīvošanas Armija (Irish National Liberation Army (INLA)) atbilda 1970. gadu izpratnei par teroristiem un terorismu (vardarbība vērsta pret valsti), taču, mainoties terorisma nozīmei, šos grupējumus dažkārt identificē kā brīvības cīnītājus. Situācijas, kad kļūdaini organizācijas tiek raksturotas kā teroristiskas, ļauj dziļāk izskatīt jautājumu, kā nošķirt teroristiskas un neteroristiskas organizācijas.
 Neteroristiskas organizācijas, pat ja bruņotas, pretojas valsts varai un līdzcilvēku diskriminēšanai, nevis mēģinot traucēt politisko norisi, bet ieviešot jaunu un stabilāku sistēmu. Atšķirībā no teroristiskām organizācijām, neteroristiskām organizācijām, kas cīnās tautas vārdā, mēdz būt liels sabiedrības atbalsts, jo tās vēršas pret, pēc viņu domām, neleģitīmo valsts varu. Lai izvairītos no dažādiem pārpratumiem, tiek iestrādātas arī plašākas, terorisma dažādās variācijas iekļaujošākas definīcijas.
 Terorisma formas un nolūkus aptverošāku definīciju piedāvā Jūdžīns Viktors Valters (Eugene Victor Walter). Viņš izšķir trīs galvenos terorisma elementus:
 terorismam ir raksturīga draudu izteikšana vai tiešas vardarbības īstenošana pret kādu indivīdu vai indivīdu grupu;
 vardarbības īstenotājs tās lieciniekos grib radīt bailes, bet vardarbības upurim ir instrumentāla loma (t.i., upuris tiek izmantots kā bieds ar vēstījumu “lūk, kas var notikt ar citiem!”);
 vardarbības īstenotājs sagaida, ka vardarbības liecinieki pielāgos savu uzvedību novērotajam vardarbības aktam un citām līdzīgām vardarbības izpausmēm (t.i., terorists manipulē ar cilvēku jūtām un uzvedību, traucējot ikdienas norisēm).
 Savukārt Paula Vilkinsona (Paul Wilkinson) terorisma definīcija izceļ piecus terorismu raksturojošus aspektus:
 terorisma īstenotā vardarbība ir pārdomāta un tā tiek mērķtiecīgi izmantota, lai īstenotu ārkārtēju baiļu vai šausmu (terora) atmosfēru;
 vardarbība tiek inscenēta tā, lai to varētu novērot iespējami plaša auditorija, vardarbības akts ne vienmēr ir primāri orientēts uz kaitējuma nodarīšanu tā upurim vai upuriem;
 izmantotā vardarbība un teroristiskie uzbrukumi tiek vērsti uz nejauši izvēlētiem un simboliskiem mērķiem, tostarp civiliedzīvotājiem;
 sabiedrībā, kur tiek īstenota vardarbība, tā tiek skatīta kā neparasta jeb sabiedrības normām neatbilstoša, radot sašutuma un baiļu izjūtu;
 teroristiskā vardarbība tiek izmantota, lai ietekmētu politiskos lēmumus un ikdienas darbības.
 Pastāv vairāki terorisma skaidrojumi, kurus varam sastapt gan dažādu valstu normatīvajos aktos, gan dažādās starptautiskās pretterorisma programmās, nemaz nerunājot par dažādu ekspertu definējumiem un skaidrojumiem. ASV normatīvajos aktos terorisma definīciju sastopam ASV Kodeksa XXII nodaļas 2656(f)d pantā: “Terorisms ir politiski motivēta vardarbība ar iepriekšēju nodomu, kura vērsta pret ārrindas (civiliedzīvotāji, incidenta laikā neapbruņots militārais personāls) mērķiem un kuru veic minoritāšu grupas vai slepenie aģenti, lai ietekmētu politiku. Starptautiskais terorisms ir terorisms, kurā iesaistīti vairāk nekā vienas valsts iedzīvotāji vai kas aptver vairāku valstu teritorijas. Teroristiska grupa ir jebkura grupa vai tās apakšnodaļa, kura praktizē starptautisko terorismu.” Krievijas Federācijas Kriminālkodeksa (stājās spēkā 01.01.1997.) 205. pantā terorisms tiek sapludināts arī ar krimināla rakstura nodarījumiem un tam vairs nav tikai un vienīgi politisks raksturs.
 Vēsturiskās terorisma formas
 20. gadsimtā izstrādātās terorisma definīcijas cenšas terorismu aplūkot pēc tā būtības un mērķiem, nevis pēc tā formas, kā tas notiek pētniecībā, kur terorisms tiek cieši saistīts ar Franču Revolūciju, kad jebkura pret valsts sistēmu vērsta vardarbība tika skatīta kā terors, nemieru un nekārtības veicinoša darbība.
 Lai arī terorisma jēdziens ir ieviests pēc Apgaismības laikmeta, tomēr dažādas terorisma izpausmes formas var fiksēt jau agrāk, kas ietekmē to, ka nav vienota izpratne par to, kas ir terorisms. Vispārpieņemta un juridiski korekta terorisma definīcija nepastāv, jo “kas vienam ir terorists, tas citam var būt brīvības cīnītājs”. Piemēram, vai mežabrāļu grupas Latvijā, kuras pielietoja vardarbību, kurā izmanto arī sabiedrisku objektu spridzināšanu, lai pretotos PSRS okupācijas režīmam, bija “teroristi” (nogalināja un iebiedēja arī civiliedzīvotājus, kuru uzskatīja par kolaboracionistiem) vai “brīvības cīnītāji”? Vai vardarbības izmantošana pret likumīgi ievēlētas valdības represīvu un nelikumīgu politiku (piemēram, nacistiskajā Vācijā, ir “pašaizsardzība” vai “terorisms”? Taču ir iespējams novērot, kā attīstās dažādas terorisma metodes kā, piemēram, slepkavības izmantošana iebiedēšanai un politisko un sociālo iestāžu demolēšana.
 Viens no pirmajiem vēsturiski fiksētajiem terorisma piemēriem ir jūdu sekta sikariji (no grieķu valodas sikarioi, “dunča cilvēks”, atvasināts no sika — īss, dunčveidīgs zobens) 1. gadsimtā mūsu ērā, kas iestājās pret romiešu varu un uzsāka publisku slepkavību kampaņu nolūkā izskaust līdzcilvēku sadarbošanos ar Romas pārvaldi. Grupējumu varētu uzskatīt par teroristisku, jo tas ar savām vardarbības metodēm tiecās izmainīt politisko situāciju, proti, panākt Romas atkāpšanos no Jūdejas provinces.
 Par teroristisku organizāciju var uzskatīt arī asasīnus. Šis grupējums, kura darbība ir datējama ar 11.–13. gadsimtu, bija musulmaņu reliģiski politiska sekta, kuras biedru bezierunu pakļaušanās grupējuma vadībai un pašaizliedzīgā uzupurēšanās aukstasinīgu, publisku slepkavību veikšanā sēja milzu bailes gan sabiedrībā, gan varas līmenī. Šis grupējums bija fanātisks un vērsās vardarbību pret ikvienu, kurš nepiekrita tā reliģiskajiem vai sociālajiem ideāliem. Terorisma kontekstā būtiski ir tas, ka slepkavības notika publiski, liedzot slepkavam reālas iespējas aizbēgt, kā arī noslepkavotie bija varas augsta līmeņa pārstāvji, bet gatavošanās slepkavībai, iefiltrējoties upura līdzcilvēku (piemēram, valdnieka ierēdņu) lokā, varēja notikt ilgi. Savukārt, vārds “assasin” (slepkava) ir cēlies no arābu valodas hashasin — tā viduslaikos dēvēja ismaelītu sektu Tuvajos Austrumos.
 Par savdabīgu terorisma formu var uzskatīt tā saukto thagu (no angļu valodas: thugs) jeb bandītu sektu Indijā. Tās biedri nolaupīja un nožņaudzot noslepkavoja ceļiniekus, lai slavinātu vardarbību un tādējādi apliecinātu uzticību dievietei Kalī.
 Šaujampulvera sazvērestība ir 17. gadsimtā neveiksmīgs īstenots uzbrukums anglikāņu katoļu baznīcas monarham. Uzbrukuma mērķis bija ietekmēt baznīcas ideoloģisko darbību, kuras rezultātā tika diskriminēti citu reliģiju sekotāji. Mērķis bija uzspridzināt vienu no ietekmīgākajām celtnēm, kura kā simbols bija nozīmīga gan reliģijas instancēm, gan sabiedrībai. Šāda rīcība ir skatāma, kā teroristiska, jo, kā novērojams modernajos terorisma gadījumos – vardarbība tiek mērķēta pret nozīmīgām un simboliskām vietām un politisko varu un darbību traucēšanai.
 Protams, politiskā terorisma parādīšanos saista arī ar Francijas revolūciju — jakobīņu terors sākās brīdī, kad Sen-Žists paziņoja: “Katram cilvēkam ir tiesības nogalināt tirānu, un tauta nevar atņemt šīs tiesības nevienam savam pārstāvim”. Eiropu pārņēma politisko atentātu vilnis. Ideja par terorismu kā veidu brīvības sasniegšanai no Eiropas izplatījās visā pasaulē.
 Līdzīgi Indijā tika izveidota reliģiska teroristiska organizācija “Hur Brotherhood”, kuras locekļi veica atentātus pret britu koloniālajiem ierēdņiem. Balkānos izveidojās “Maķedoniešu iekšējā revolucionārā organizācija” (Internal Macedonian Revolutionary Organization), kas uzsāka teroristisku darbību pret Osmaņu impērijas varas struktūrām un to atbalstītājiem. Serbu-horvātu teroristiskā organizācija “Melnā roka” (Black Hand) savu teroristisko darbību vērsa pret Austroungārijas impēriju.
 Modernā terorisma sākotni var saistīt ar anarhisma kustības vardarbīgajām izpausmēm 19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā un, jo īpaši, ar vardarbības uzliesmojumu 19. gadsimta deviņdesmitajos gados, kad anarhisti vai ar tiem saistīti darboņi veica spridzināšanas un slepkavības, tostarp nogalinot Itālijas karali Umberto I, Francijas prezidentu Marī Fransuā Sadī Karno, ASV prezidentu Viljamu Makinliju. Anarhisma kustības būtiskākais ieguldījums modernā terorisma tapšanā ir ideja par “propagandu ar darbiem”, proti, ideja, ka sabiedrību var sekmīgāk ierosināt uz sacelšanos nevis ar uzrunām, bet ar rīcības piemēru. Lai gan sākotnēji šī ideja netika attiecināta uz baiļu radīšanas vardarbības aktiem, laika gaitā tieši šī pieeja nostiprinājās un guva plašu pielietojumu, ko būtiski veicināja arī tā laika tehnoloģiskā inovācija - dinamīts.
 Наро́дная во́лa (“Tautas griba”) ir 19. gadsimta revolucionāra, teroristiska organizācija, kas centās gāzt Krievijas Impērijas valdību, tādējādi cīnoties par tautas brīvību. Izplatot propagandas laikrakstus un dibinot politiskas organizācijas, šī grupējuma īstenotās darbības un veiktās vardarbības uztvēra ne kā tautas brīvības cīnītājus, bet kā pret valsts iekārtu noskaņotus teroristus.
 Aukstā kara laikā teroristiskā darbība ļoti aktivizējās, piemēram, PSRS atbalstītā RAF — Rote Armie Fraktion — kuras mērķis bija iekārtas maiņa Vācijā. Laika posmā no 1968. līdz 1980. gadam fiksēti 6700 terora akti, pie tam vairāk nekā puse no tiem veikti Rietumeiropā.
 Pēc PSRS sabrukuma, kad ASV kļūst par vienīgo globāla mēroga lielvalsti pasaulē, nenoliedzamu līderi ekonomiskajā, politiskajā un militārajā ziņā, un uzsāka Rietumu demokrātijām naidīgu politisku režīmu iegrožošanu vai pat likvidēšanu, ieviešot Rietumu kārtību t.s. trešās pasaules valstīs un bijušajās PSRS satelītvalstīs, kā atbildes reakcija sākās politiskā terorisma vilnis, kas vērsts konkrēti pret ASV un to sabiedroto īstenoto politiku. Piemēram, musulmaņu teroristu pašnāvnieku kustības sākums ir datējams ar 1994. gada rudeni, kad Damaskā par 70 kaujinieku grupas “Islam Jihad” izveidošanu paziņoja Fathi Škaki, 2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV. 11. septembra uzbrukums, kurā vaino teroristu organizāciju Al-Qaida.
 Terorisma veidi
 20. gadsimta 60. gados, attīstoties terorisma draudiem un teroristisko aktu īstenošanai pasaulē, terorisms tika saistīts ar konkrētām Tuvo Austrumu organizācijām un to darbību teatrālo raksturu. Terorismā, neskaitot iebiedēšanu, arvien lielāka loma ir pašnāvniekiem, ķīlnieku sagrābšanai, uzbrukumiem pūlim, kā arī tīmekļa terorisms, piemēram, uzbrūkot valstiskām organizācijām ar kibertehnikām.
 Ideoloģiskais terorisms
 Parasti saistīts ar revolucionāri noskaņotām organizācijām, kuru mērķis ir iegūt politisku varu, izraisīt iekšpolitisku vai starptautisku nestabilitāti.
 Sākot ar krievu “narodņikiem”, franču anarhistiem, urugvajiešu tupomarosiem un beidzot ar itāļu “Sarkanajām Brigādēm” (Red Brigades), šie cilvēki dzīvo un nogalina ideālu vārdā (piemēram, D’Anuncio, Če Gevara un Ulrika Mainhofa).
 Etniskais jeb nacionālais terorisms
 Tas vērsts uz kādas tautas neatkarības sasniegšanu, lai atdalītu kādu etnisko grupu no citas, vai gluži otrādi: lai savienotu tās vai atkal apvienotu. Tas ir klasisks mēģinājums panākt etniskas minoritātes valstisku neatkarību valstī, kurā vara pieder lielākai nācijai.
 Šādi mērķi ir, piemēram, basku “Basku Tēvzeme un Brīvība” (BFL&L) Spānijā, tamilu “Tīģeriem” Šrilankā, “Īru Republikāņu Armijai” (IRA) Ziemeļīrijā, sikhiem Pendžabā, “Kvebekas Atbrīvošanas frontei” Kanādā, kurdiem Irākā un Turcijā, čečeniem Krievijā un daudziem citiem. Ideoloģiskā amplitūda var būt visplašākā — sākot ar apspiestas tautas patiesām ilgām pēc brīvības un beidzot ar rasiski noskaņotiem etniskajiem “tīrītājiem”.
 Sociāli-revolucionārais terorisms
 Radies un attīstījies samērā nesen Dienvidamerikā. Mērķis bija pēkšņi, “ne no kā”, veikt sociālo revolūciju.
 Par itāļu, japāņu un rietumvāciešu teroristu instrukciju terorisma taktikā kļuva 1969. gadā izdotā brazīlieša K. Marigelli rokasgrāmata “Mazā instrukciju rokasgrāmata pilsētas partizāniem”. Tupomari (pilsētas partizāni) teroristiskā darbība Urugvajā kļuva par paraugmodeli teroristiem Rietumeiropā. Paralēli kreiso radikāļu terorismam nopietnus draudus rada arī labējie ekstrēmistiskie grupējumi (uz neofašistiskas vai neonacistiskas ideoloģijas pamata) Itālijā un Vācijā.
 Reliģiskais terorisms
 Visbiežāk jaunu, mazskaitlīgu, politiski apspiestu un radikāli noskaņotu sektu darbība.
 Grūti prognozējams un sevišķi bīstams terorisma paveids, jo reliģiskā pārliecība var likt cilvēkam ziedot sevi idejas vārdā visneiedomājamākajos veidos. Šie teroristi reti izvirza prasības, un masveida rituālās pašnāvības ir viņu iemīļotākā akcija kaut, piemēram, sektas “Aum Shinrikyo” mēģinājums Japānā noorganizēt Pasaules galu, aptvēra arī sektā neiesaistītus cilvēkus.
 Revolucionārais terorisms
 Mērķis ir gāzt esošo varu un panākt, lai pie varas nāk valdība, kura atbalsta viņu politiskos uzskatus un sociālos centienus. Teroristu akcijas — cilvēku nolaupīšanas, varas pārstāvju un to atbalstītāju slepkavības, spridzināšanas, — tiek rīkotas, lai izraisītu represīvu reakciju no varas puses, kura cenšas sevi aizsargāt. Tāda reakcija, atspoguļota arī masu medijos, palīdz revolucionāriem demonstrēt sabiedrībai varas antihumāno raksturu. Šādā situācijā valdībai jābūt ļoti uzmanīgai, lai terorisma apkarošanas operācijās neciestu nevainīgi cilvēki, jo teroristi šo apstākli noteikti izmantos savu ideju un pozīcijas propagandēšanai.
 Klasiskus piemērus sekmīgam revolucionārajam terorismam mēs redzam situācijās, kad Mao Dzeduna vadītie komunisti gāza sociāldemokrātisko Čana Kaiši valdību, Fidela Kastro vadīto revolucionāru straujajos panākumos cīņā pret Fulhensio Batistas režīmu Kubā u.c.
 Valsts terorisms
 Valdība ar represijām un iebiedēšanu piespiež valsts iedzīvotājus paklausīt, un apspiež politisko opozīciju, nepieļauj politisko uzskatu dažādību.
 Lielākā daļa informācijas, ko zinām par valstu atbalstīto terorismu, nāk no cilvēktiesību aizsardzības organizācijas Amnesty International, kura apkopo ziņas par šādiem starptautiskiem incidentiem. Tās pēdējā ziņojumā par politisko teroru 138 valstīs konstatēts, ka vēl joprojām desmitiem tūkstošu cilvēku cieš “drošības operācijās”, politieslodzītos spīdzina aptuveni 100 valstīs, cilvēki pazūd vai tiem turēti slepenā ieslodzījumā aptuveni 20 valstīs, valdību atbalstīti "nāves eskadroni" darbojas vairāk nekā 35 valstīs.
 Politiskais terorisms
 Vērsts pret konkrētiem cilvēkiem vai grupām, kas ir opozīcijā teroristu politiskajai pozīcijai, vai arī pret tiem, kurus teroristi uzskata par esošiem “ārpus likuma” un kuri ir jāneitralizē vai jāiznīcina.
 Tā, piemēram, ASV Kukluksklans un Amerikas Nacistu partija izmantoja politiskas slepkavības, lai cīnītos pret izmaiņām civiltiesībās par labu minoritāšu grupām.
 Kriminālais terorisms
 Noziedznieku mēģinājumos diktēt savas prasības varas struktūrām (piemēram, pieprasīt atļaut pamest valsti, kurā tiem draud sods, samaksāt izpirkuma maksu par ķīlniekiem, atbrīvot ieslodzītos grupas dalībniekus utt.).
 Kādas ideoloģiskas teroristu grupas noziedzīgā darbībā, kurai tīri pragmatiski mērķi (laupīšana, rekets, lai iegūtu līdzekļus organizācijas darbībai).
 Šīs kategorijas darbības raksturīgas gan klasiskajām sicīliešu, ķīniešu un ebreju mafijas grupām ASV, gan vairākām kreisi noskaņotām organizācijām Eiropā.
 Individuālais terorisms
 Individuāli īstenoti atentāti vai masu slepkavības, atklājot uguni ar šaujamieroci pa garāmgājēju pūli, sprādzieni un lidmašīnu nolaupīšanas, kurus veic viens cilvēks. Visbiežāk bez sagatavošanās un īpaša mērķa. Izplatītākais motīvs: lai atriebtos sabiedrībai.
 T.s. Unabombers, kurš sūtīja pa pastu vēstulēs spridzekļus, M. D. Čepmens, kurš nošāva Džonu Lenonu, Timotijs Makveins, kurš uzspridzināja valdības ēku Oklahomā un profesionālais terorists Karloss (I. Ramiress Sančess), kurš veica visdažādāko teroristisko organizāciju “pasūtījumus”, u.c.
 Apolitiskais terorisms
 Teroristu aktivitātes pasaulē ietver arī tādas grupas, kas atbalsta daļējus sociālos un reliģiskos pamatus. Piemēram, pretaborta grupas finansē demonstrācijas pie klīnikām, kurās veic abortus, un daļa to locekļu nonāk pat tik tālu, ka fiziski uzbrūk klientiem, ārstiem, spridzina to birojus. Līdzīgi ir arī ar dažādām dzīvnieku aizsardzības kustībām, kuri uzbrūk ļaudīm, kuri valkā kažokādas, aplej tās ar krāsu, skābi vai kā citādi bojā. Tas ir daļas vides grupu vadmotīvs — terora taktikas pielietošana pret tiem, kas viņuprāt kaitē ekoloģijai.
 Starptautiskais terorisms
 Starptautiskās teroristu organizācijas ir ar plašu struktūras tīklu, sadarbojas ar lokālajām grupām, koordinē darbību, ir aktīvākas, nekā kādā konkrētā valstī esošie teroristiskie grupējumi, piemēram, Al-Qaida.
 Skatīt arī
 Terorisms Latvijā
 Bibliogrāfija
 Papildus avoti
 Larry J. Siegel, “Criminology” — by West Publishing Company, St.Paul, 1991.
 Freda Adler, Gerhard O.W. Mueller, William S. Laufer, “Criminology” — by McGraw-Hill Inc., New York, 1995.
 “Patterns of Global Terrorism”, U.S. Depratment of State Dispach, Volume 6, Number 19, May 8, 1995. published by the Bureau of Public Affairs, Article 4
 Aigars Balodis, “Vienam terorists, citam brīvības cīnītājs” / “Diena”, 20.03.96.
 Ilmārs Šlāpins, “Terorisma valdzinājums” / “Rīgas laiks”, Nr 4, 1996.
 Г.И. Шнайдер, Криминология. — Юниверс, Москва, 1994.
 Ārējās saites
 Terorisms. Drošības aspekti Latvijā un Baltijā.
 Crimestart terrorism links


type: caselaw

text:
 19.3.2011
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 89/4
 Sklep Sodišča (peti senat) z dne 15. decembra 2010 (predlog za sprejetje predhodne odločbe Audiencia Provincial de Oviedo – Španija) – Angel Lorenzo González Alonso proti Nationale Nederlanden Vida Cia De Seguros y Reaseguros SAE
 (Zadeva C-352/10) (1)
 (Predlog za sprejetje predhodne odločbe - Nedopustnost)
 2011/C 89/07
 Jezik postopka: španščina
 Predložitveno sodišče
 Audiencia Provincial de Oviedo
 Stranki v postopku v glavni stvari
 Tožeča stranka: Angel Lorenzo González Alonso
 Tožena stranka: Nationale Nederlanden Vida Cia De Seguros y Reaseguros SAE
 Predmet
 Predlog za sprejetje predhodne odločbe – Audiencia Provincial de Oviedo – Razlaga člena 3(2)(d) Direktive Sveta z dne 20. decembra 1985 za varstvo potrošnika v primeru pogodb, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov (85/577/EGS) (UL L 372, str. 31) – Pogodba, sklenjena zunaj poslovnih prostorov, s katero se ponudi življenjsko zavarovanje proti plačilu mesečne premije, ki se jo naloži v različne finančne instrumente istega podjetja
 Izrek
 Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je z odločbo z dne 22. junija 2010 vložilo Audiencia Provincial de Oviedo, je očitno nedopusten.
 (1) UL C 288, 23.10.2010.


text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 22000D0020
 Official Journal L 103 , 12/04/2001 P. 0041 - 0043
 Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEENru 20/2000tal-25 ta' Frar 2000li temenda l-Anness XVI (Akkwist) għall-Ftehim taż-ŻEEIL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif aġġustat bil-Protokoll li jaġġusta l-Ftehim għaż-Żona Ekonomika Ewropea, minn hawn iżjed 'il quddiem issir referenza għalih bħala "l-Ftehim", u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,Billi:(1) L-Anness XVI għall-Ftehim ġie emendat bid-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 96/1999 tas-16 ta' Lulju 1999 [1];(2) Huwa meħtieġ illi jiġu aġġornati it-test ta' addattament għal punt 2 ta' l-Anness XVI u l-Appendiċi għal dak l-Anness, u billi dehru ċerti żbalji,IDDEĊIEDA KIF ĠEJ:Artikolu 1L-Anness XVI għall-Ftehim għandu jiġi emendat kif speċifikat fl-Anness għal din id-Deċiżjoni.Artikolu 2Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ nhar is-26 ta' Frar 2000, sakemm ikunu saru n-notifiki kollha taħt l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim lill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE [2].Artikolu 3Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE ta', u fis-Suppliment taż-ŻEE għall-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej.Magħmula fi Brussel, fil-25 ta' Frar 2000.Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEEIl-PresidentF. Barbaso[1] ĠU L 296, tat-23.11.2000, p. 62.[2] Ħtiġiet kostituzzjonali indikati. Data tad-daħla fis-seħħ: ta' l- 1.7.2000.--------------------------------------------------L-ANNESSgħad-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-Żee Nru 20/2000L-Anness XVI (Akkwist) għall-Ftehim taż-ŻEE, inklużi l-Appendiċi 1, 2, 4, 5, 9, 12 u 13 għal dak l-Anness, għandhom jiġu emendati kif ġej:1. Fil-punt 2 (Direttiva tal-Kunsill 93/37/KEE),"ATTI LI HEMM REFERENZA GĦALIHOM"l-addattament (b) għandu jiġi mibdul b'li ġej:"- fl-Islanda, Firmaskrá, Hlutafélagaskrá- fil-Liechtentein, Handelsregister, Gewerberegister,- fin-Norveġja, Foretaksregisteret",.",2. L-Appendiċi 1 għandu jkun emendat kif ġej:1. Fil-punt III, is-sotto-intestatura "Korpi", id-daħla "Norges Teknisk-naturvitenskapelige forskningsråd (Il-Kunsill Irjali Norveġiż għar-Riċerka Xjentifika u Industrijali)" għandha tiġi mibdula bi "Norges forskningsråd (Il-Kunsill tar-Riċerka tan-Norveġja)," u id-daħliet "Statens Innvandrar- og Flyktningeboliger" u "Medisinsk Innovasjon Rikshospitalet" għandhom jitħassru.2. Fil-punt III, id-daħliet tas-sotto-intestatura"Kategoriji"għandhom jiġu mibdula b'li ġej:"- statsbedrifter i henhold til lov om statsforetak (LOV 1991-08-30 71) (State enterprises), statsbedrifter i henhold til lov om statsforetak (LOV 1991-08-30 71) (Intrapriżi ta' l-Istat),- Statsbanker (banek ta' l-Istat),- universiteter og høyskoler i henhold til lov om universiteter og høyskoler (LOV 1995-05-12 22) (Universitajiet)."3. L-Appendiċi 2 għandu jiġi emendat kif ġej:1. It-tieni daħla dwar il-Liechtenstein (Liechtensteinische Post-, Telefon- und Telegrafenbetriebe) għandha titħassar b'effett mill-1 ta' Jannar 2000.2. L-emendi li ġejjin għandhom isiru fir-rigward tan-Norveġja:(a) id-daħla "Statens adopsjonskontor (L-Uffiċċju tal-Gvern dwar l-Adozzjoni)" għandha tiġi mibdula bi "Statens ungdoms- og adopsjonskontor (Uffiċċju tal-Gvern dwar iż-Żgħażagħ u l-Adozzjoni)";(b) id-daħla "Riksadvokaten (Direttur Ġenerali tal-Prosekuzzjonijiet Pubbliċi)" għandha tiġi mibdula bi "Riksadvokatembedet (Direttur tal-Prosekuzzjonijiet Pubbliċi)";(ċ) id-daħla "Eierskapstilsynet (L-Awtorità Norveġiża tal-Propjetà tal-Medja)" għandha tiġi mdaħħla bħala l-ewwel daħla taħt l-intestatura "Kulturdepartementet (Ministeru ta' l-Affarijiet Kulturali)";(d) id-daħla "Statens Filmsentral (Il-Bord Nazzjonali tal-Films)" għandha titħassar;(e) id-daħla "Reindriftsadministrasjonen (Direttorat għat-Trobbija taċ-Ċriev)" għandha tiġi mibdula bi "Reindriftsforvaltningen (Direttorat għat-Trobbija taċ-Ċriev)";(f) id-daħla "Statens teleforvaltning (L-Awtorità Norveġiża għat-Telekomunikazzjoni)" għandha tiġi mibdula bi "Post-og teletilsynet (L-Awtorità Norveġiża għall-Posta u għat-Telekomunikazzjoni)".4. L-Appendiċi 4 għandu jiġi emendat kif ġej:1. Id-daħliet għall-Islanda għandhom jiġu mibdula b'li ġej:"Landsvirkjun (Il-Kumpanija Nazzjonali tal-Provvista ta' l-Elettriku), lög nr. 42/1983;Rafmagnsveitur ríkisins (il-fabbrika ta' l-Istat tal-Provvista ta' l-Elettriku), orkulög nr. 58/1967;Orkuveita Reykjavíkur (Reykjavík Energy), lög nr. 38/1940;Hitaveita Suðurnesja (Tisħin Reġjonali ta' Suðurnes), lög nr. 100/1974;Orkubú Vestfjarða (Il-Kumpannija ta' Forniment ta' l-Elettriku ta' Vestfjord), lög nr. 66/1976;Entitajiet oħra li jipproduċu, jittrasportaw jew li jiddistribwixxu l-elettriku bi qbil ma' orkulög nr. 58/1967."2. Fid-dispożizzjoni għan-Norveġja, it-test li ġej għandu jiġi mħasar: "lov om bygging og drift av elektriske anlegg (LOV 1969-06-19 65)".5. fl-Appendiċi 5, id-daħliet għall-Islanda għandhom jiġu mibdula b'li ġej:"Orkuveita Reykjavíkur (Reykjavík Energy), lög nr. 38/1940.Hitaveita Suðurnesja (Tisħin Reġjonali ta' Suðurnes), lög nr. 100/1974.Entitajiet oħra li jittrasportaw jew li jiddistribwixxu s-sħana bi qbil ma' orkulög nr. 58/1967."6. L-Appendiċi 9 għandu jiġi emendat kif ġej:1. Id-daħliet għall-Islanda għandhom jiġu mibdula b'li ġej:"Strætisvagnar Reykjavíkur (Is-Servizz tax-Xarabank Muniċipali ta' Reykjavík).Almenningsvagnar bs.Servizzi muniċipali oħra tax-xarabankEntitajiet ta' ġarr fuq l-art li joperaw bi qbil ma' l-Artikolu 3 ta' lög nr. 13/1999 skipulag á fólksfutningum með hópferðabifreiðum".2. Id-daħa dwar il-Liechtenstein għandha, b'effett mill-1 ta' Jannar 2000, tiġi mibdula b'li ġej:"Liechtenstein Bus Anstalt (l-istituzzjoni tax-xarabank tal-Liechtenstein)".7. L-Appendiċi 12 għandu jiġi emendat kif ġej:Id-daħla dwar il-Liechtenstein għandha tiġi mibdula b'li ġej:"Liechtenstein TeleNet AG (il-Korp. Telenet tal-Liechtenstein)";8. L-Appendiċi 13 għandu jiġi emendat kif ġej:Id-daħla dwar il-Liechtenstein għandha tiġi mibdula b'li ġej:"Regierung des Fürstentums Liechtenstein (Il-Gvern tal-Prinċipalità tal-Liechtenstein).".--------------------------------------------------


jurisdiction: US

text:
 117 S718 IS: NEPA Agency Process Accountability Act
 U.S. Senate
 2021-03-11
 text/xml
 EN
 Pursuant to Title 17 Section 105 of the United States Code, this file is not subject to copyright protection and is in the public domain.
 II117th CONGRESS1st SessionS. 718IN THE SENATE OF THE UNITED STATESMarch 11, 2021Mr. Lee (for himself, Mr. Barrasso, and Mr. Cruz) introduced the following bill; which was read twice and referred to the Committee on Environment and Public WorksA BILLTo amend the National Environmental Policy Act of 1969 to reform agency process requirements, and for other purposes.1.Short titleThis Act may be cited as the NEPA Agency Process Accountability Act.2.Agency process reforms under NEPATitle I of the National Environmental Policy Act of 1969 is amended—(1)by redesignating section 105 (42 U.S.C. 4335) as section 106; and(2)by inserting after section 104 (42 U.S.C. 4334) the following: 105.Agency process reforms(a)DefinitionsIn this section:(1)Environmental assessmentThe term environmental assessment has the meaning given the term in section 1508.9 of title 40, Code of Federal Regulations (or a successor regulation). (2)Environmental impact statementThe term environmental impact statement means a detailed statement required under section 102(2)(C). (3)Federal agencyThe term Federal agency includes a State that has assumed responsibility under section 327 of title 23, United States Code.(4)Head of a Federal agencyThe term head of a Federal agency includes the governor or head of an applicable State agency of a State that has assumed responsibility under section 327 of title 23, United States Code.(5)NEPA process(A)In generalThe term NEPA process means the entirety of every process, analysis, or other measure, including an environmental impact statement, required to be carried out by a Federal agency under this title before the agency undertakes a proposed action.(B)PeriodFor purposes of subparagraph (A), the NEPA process—(i)begins on the date on which the head of a Federal agency receives an application for a proposed action from a project sponsor; and(ii)ends on the date on which the Federal agency issues, with respect to the proposed action—(I)a record of decision, including, if necessary, a revised record of decision;(II)a finding of no significant impact; or(III)a categorical exclusion under this title. (6)Project sponsorThe term project sponsor means a Federal agency or other entity, including a private or public-private entity, that seeks approval of a proposed action. (b)ProhibitionsIn carrying out the NEPA process, the head of a Federal agency may not—(1)consider an alternative to the proposed action if the proposed action is not technically or economically feasible to the project sponsor; or(2)consider an alternative to the proposed action that is not within the jurisdiction of the Federal agency.(c)Environmental documents(1)EIS requiredIn carrying out the NEPA process for a proposed action that requires the preparation of an environmental impact statement, the head of a Federal agency shall produce for the proposed action not more than 1—(A)environmental impact statement;(B)if necessary, environmental assessment; and(C)record of decision.(2)EIS not requiredIn carrying out the NEPA process for a proposed action that does not require the preparation of an environmental impact statement, the head of a Federal agency shall produce for the proposed action not more than 1—(A)environmental assessment; or(B)finding of no significant impact. (d)Categorical exclusions(1)In generalNotwithstanding any other provision of law and subject to paragraph (2), the head of a Federal agency may, without further approval, use a categorical exclusion under this title that has been approved by—(A)(i)another Federal agency; and(ii)the Council on Environmental Quality; or(B)an Act of Congress.(2)RequirementsThe head of a Federal agency may use a categorical exclusion described in paragraph (1) if the head of the Federal agency—(A)carefully reviews the description of the proposed action to ensure that it fits within the category of actions described in the categorical exclusion; and(B)considers the circumstances associated with the proposed action to ensure that there are no extraordinary circumstances that warrant the preparation of an environmental assessment or an environmental impact statement.(3)Extraordinary circumstancesIf the head of a Federal agency determines that extraordinary circumstances are present with respect to a proposed action, the head of the Federal agency shall— (A)consider whether mitigating circumstances or other conditions are sufficient to avoid significant effects of the proposed action; and(B)if the head of the Federal agency determines that those significant effects can be avoided, apply a categorical exclusion to the proposed action.(e)Reuse of work; documents prepared by qualified 3rd parties; unexpected circumstances(1)In generalIn carrying out the NEPA process for a proposed action—(A)subject to paragraph (2), the head of a Federal agency shall—(i)use any applicable findings and research from a prior NEPA process of any Federal agency; and(ii)incorporate the findings and research described in clause (i) into any applicable analysis under the NEPA process; and(B)a Federal agency may adopt as an environmental impact statement, environmental assessment, or other environmental document to achieve compliance with this title—(i)an environmental document prepared under the law of the applicable State if the head of the Federal agency determines that the environmental laws of the applicable State—(I)provide the same level of environmental analysis as the analysis required under this title; and(II)allow for the opportunity of public comment; or(ii)subject to paragraph (3), an environmental document prepared by a qualified third party chosen by the project sponsor, at the expense of the project sponsor, if the head of the Federal agency—(I)provides oversight of the preparation of the environmental document by the third party; and(II)independently evaluates the environmental document for the compliance of the environmental document with this title.(2)Requirement for the reuse of findings and researchThe head of a Federal agency may reuse the applicable findings and research described in paragraph (1)(A) if—(A)(i)the project for which the head of the Federal agency is seeking to reuse the findings and research was in close geographic proximity to the proposed action; and(ii)the head of the Federal agency determines that the conditions under which the applicable findings and research were issued have not substantially changed; or(B)(i)the project for which the head of the Federal agency is seeking to reuse the findings and research was not in close geographic proximity to the proposed action; and(ii)the head of the Federal agency determines that the proposed action has similar issues or decisions as the project.(3)Requirements for creation of environmental document by qualified 3rd parties(A)In generalA qualified third party may prepare an environmental document intended to be adopted by a Federal agency as the environmental impact statement, environmental assessment, or other environmental document for a proposed action under paragraph (1)(B)(ii) if—(i)the project sponsor submits a written request to the head of the applicable Federal agency that the head of the Federal agency approve the qualified third party to create the document intended to be adopted by a Federal agency as the environmental impact statement, environmental assessment, or other environmental document; and(ii)the head of the Federal agency determines that—(I)the third party is qualified to prepare the document; and(II)the third party has no financial or other interest in the outcome of the proposed action.(B)DeadlineThe head of a Federal agency that receives a written request under subparagraph (A)(i) shall issue a written decision approving or denying the request not later than 30 days after the date on which the written request is received.(C)No prior workThe head of a Federal agency may not adopt an environmental document under paragraph (1)(B)(ii) if the qualified third party began preparing the document prior to the date on which the head of the Federal agency issues the written decision under subparagraph (B) approving the request.(D)DenialsIf the head of a Federal agency issues a written decision denying the request under subparagraph (A)(i), the head of the Federal agency shall submit to the project sponsor with the written decision the findings that served as the basis of the denial.(4)Unexpected circumstancesIf, while carrying out a proposed action after the completion of the NEPA process for that proposed action, a Federal agency or project sponsor encounters a new or unexpected circumstance or condition that may require the reevaluation of the proposed action under this title, the head of the Federal agency with responsibility for carrying out the NEPA process for the proposed action shall—(A)consider whether mitigating the new or unexpected circumstance or condition is sufficient to avoid significant effects that may result from the circumstance or condition; and(B)if the head of the Federal agency determines under subparagraph (A) that the significant effects that result from the circumstance or condition can be avoided, mitigate the circumstance or condition without carrying out the NEPA process again. (f)Multi-Agency projects(1)DefinitionsIn this subsection:(A)Cooperating agencyThe term cooperating agency means a Federal agency involved in a proposed action that—(i)is not the lead agency; and(ii)has the jurisdiction or special expertise such that the Federal agency needs to be consulted—(I)to use a categorical exclusion; or(II)to prepare an environmental assessment or environmental impact statement, as applicable.(B)Lead agencyThe term lead agency means the Federal agency selected under paragraph (2)(A).(2)Agency designation(A)Lead agencyIn carrying out the NEPA process for a proposed action that requires authorization from multiple Federal agencies, the heads of the applicable Federal agencies shall determine the lead agency for the proposed action.(B)InvitationThe head of the lead agency may invite any relevant State, local, or Tribal agency with Federal authorization decision responsibility to be a cooperating agency.(3)Responsibilities of lead agencyThe lead agency for a proposed action shall—(A)as soon as practicable and in consultation with the cooperating agencies, determine whether a proposed action requires the preparation of an environmental impact statement; and(B)if the head of the lead agency determines under subparagraph (A) that an environmental impact statement is necessary—(i)be responsible for coordinating the preparation of an environmental impact statement;(ii)provide cooperating agencies with an opportunity to review and contribute to the preparation of the environmental impact statement and environmental assessment, as applicable, of the proposed action, except that the cooperating agency shall limit comments to issues within the special expertise or jurisdiction of the cooperating agency; and(iii)subject to subsection (b), as soon as practicable and in consultation with the cooperating agencies, determine the range of alternatives to be considered for the proposed action.(4)Environmental documentsIn carrying out the NEPA process for a proposed action, the lead agency shall prepare not more than 1 of each type of document described in paragraph (1) or (2) of subsection (c), as applicable—(A)in consultation with cooperating agencies; and(B)for all applicable Federal agencies.(5)Prohibitions(A)In generalA cooperating agency may not evaluate an alternative to the proposed action that has not been determined to be within the range of alternatives considered under paragraph (3)(B)(iii).(B)OmissionIf a cooperating agency submits to the lead agency an evaluation of an alternative that does not meet the requirements of subsection (b), the lead agency shall omit the alternative from the environmental impact statement.(g)Reports(1)NEPA data(A)In generalThe head of each Federal agency that carries out the NEPA process shall carry out a process to track, and annually submit to Congress a report containing, the information described in subparagraph (B).(B)Information describedThe information referred to in subparagraph (A) is, with respect to the Federal agency issuing the report under that subparagraph—(i)the number of proposed actions for which a categorical exclusion was issued during the reporting period;(ii)the length of time the Federal agency took to issue the categorical exclusions described in clause (i);(iii)the number of proposed actions pending on the date on which the report is submitted for which the issuance of a categorical exclusion is pending;(iv)the number of proposed actions for which an environmental assessment was issued during the reporting period;(v)the length of time the Federal agency took to complete each environmental assessment described in clause (iv);(vi)the number of proposed actions pending on the date on which the report is submitted for which an environmental assessment is being drafted;(vii)the number of proposed actions for which an environmental impact statement was issued during the reporting period;(viii)the length of time the Federal agency took to complete each environmental impact statement described in clause (vii); and(ix)the number of proposed actions pending on the date on which the report is submitted for which an environmental impact statement is being drafted.(2)NEPA costs(A)In generalNot later than 1 year after the date of enactment of this subsection, the Chair of the Council on Environmental Quality and the Director of the Office of Management and Budget shall jointly develop a methodology to assess the comprehensive costs of the NEPA process.(B)RequirementsThe head of each Federal agency that carries out the NEPA process shall—(i)adopt the methodology developed under subparagraph (A); and(ii)use the methodology developed under subparagraph (A) to annually submit to Congress a report describing—(I)the comprehensive cost of the NEPA process for each proposed action that was carried out within the reporting period; and(II)for a proposed action for which the head of the Federal agency is still completing the NEPA process at the time the report is submitted—(aa)the amount of money expended to date to carry out the NEPA process for the proposed action; and(bb)an estimate of the remaining costs before the NEPA process for the proposed action is complete..