type: legislation

text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52006PC0099
 Pasiūlymas Tarybos sprendimas Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (EB, Euratomas) /* KOM/2006/0099 galutinis - CNS 2006/0039 */
 LTBriuselis, 8.3.2006KOM(2006) 99 galutinis2006/0039 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASEuropos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos(//EB, Euratomas)(pateikė Komisija)Komisijos darbo dokumentasdėl biudžeto disbalanso korekcijos apskaičiavimo, finansavimo, mokėjimo ir įtraukimo į biudžetą Jungtinės Karalystės naudai (JK palanki biudžeto disbalanso korekcija) pagal Tarybos sprendimo 2006/xxx/EB, Euratomas, dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos 4 ir 5 straipsniusAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Įvadas2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba pasiekė politinį susitarimą dėl 2007–2013 m. finansinės struktūros [1]. Ji taip pat paragino Komisiją parengti naują sprendimą dėl nuosavų išteklių ir pakeisti kartu pateikiamą darbo dokumentą dėl JK palankios biudžeto disbalanso korekcijos (toliau – JK korekcija), siekiant įgyvendinti jos išvadas dėl Europos Sąjungos finansavimo. Prie Europos Vadovų Tarybos išvadų pridedamo susitarimo dėl finansinės struktūros 78 dalyje teigiama:Sprendimas dėl nuosavų išteklių ir kartu su juo pateikiamas Darbo metodų dokumentas pakeičiami taip, kad visos valstybės narės galėtų užbaigti sprendimo dėl nuosavų išteklių ratifikavimo procesą taip, kad jis įsigaliotų ne vėliau kaip 2009 m. pradžioje, ir siekiant įgyvendinti toliau aprašomus pokyčius. Šie pokyčiai pradės veikti nuo 2007 m. sausio 1 d. ir prireikus bus taikomi atgaline data...”Be to, Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad:· nuosavų išteklių ir įsipareigojimų asignavimų aukščiausios ribos turėtų išlikti dabartinio dydžio (§ 76) ir kad· susitarimuose dėl nuosavų išteklių turėtų būti atsižvelgiama į bendrą teisingumo principą. Todėl šiais susitarimais turėtų būti užtikrinama, vadovaujantis atitinkamomis 1984 m. Fontenblo Europos Vadovų Tarybos išvadomis, kad nė vienai valstybei nebeliktų biudžeto naštos, kuri būtų didelė, lyginant su jos santykiniu gerovės lygiu. Todėl reikia įvesti nuostatas, taikomas tam tikroms valstybėms narėms (§ 77).Dabartinis Tarybos pasiūlymas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos ir kartu pateikiamas darbo dokumentas dėl JK korekcijos iš dalies pakeičia esančias nuostatas dėl nuosavų išteklių. Šie daliniai pakeitimai susiję su:· nuostatomis, kuriomis įgyvendinamos 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Tarybos išvados, susijusios su nuosavais ištekliais (žr. 2 ir 3 skirsnius toliau);· kai kuriais dabartinių nuostatų pakeitimas, siekiant atsižvelgti į pokyčius, įvykusius nuo 2000 m. rugsėjo mėn., kai buvo priimtas dabartinis sprendimas dėl nuosavų išteklių, ir patobulinti teisinį ir lingvistinį nuostatų nuoseklumą (žr. 3 ir 4 skirsnius toliau).Visos nuorodos į toliau pateikiamus straipsnius yra nuorodos į šį siūlomą Tarybos sprendimą dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos.2. Europos Vadovų Tarybos išvadų įgyvendinimas – naujo sprendimo dėl nuosavų išteklių pasiūlymas2.1. Vienodas PVM pareikalavimo tarifas – 2 straipsnio 4 dalies pirma pastraipaEuropos Vadovų Taryba nusprendė, kad PVM pareikalavimo tarifas turėtų būti fiksuotas ir lygus 0,30 % valstybių narių apribotų PVM bazių.Pagal dabartinį Sprendimą dėl nuosavų išteklių Nr. 2000/597/EB, Euratomas, [2] vienodas PVM pareikalavimo tarifas, faktiškai taikomas valstybių narių apribotoms PVM bazėms, nustatomas iš „maksimalaus pareikalavimo tarifo“ (šiuo metu 0,50 %) atimant „įšaldytą tarifą“, kuris apskaičiuojamas pagal sudėtingą formulę, susijusią su JK korekcijos dydžiu.Pagal naująją sistemą ilgam laikui nustatomas 0,3 % dydžio pareikalavimo tarifas, kuris lygus dabartinio maksimalaus 0,50 % tarifo ir 0,2 % vidutinio buvusio „įšaldyto tarifo“ skirtumui.Dabartinės sudėtingos ir neaiškios PVM pareikalavimo tarifo apskaičiavimo sistemos pakeitimas fiksuotu pareikalavimo tarifu yra sveikintinas supaprastinimas, kurį reikėjo atlikti gerokai anksčiau. Ryšys tarp PVM pareikalavimo tarifo ir JK korekcijos per „įšaldytą tarifą” susiformavo istoriškai iš iki 1988 m. galiojusios nuosavų išteklių sistemos, kai JK korekcija buvo finansuojama proporcingai valstybių narių neapribotoms PVM bazėms, o nuo 1988 m. ji finansuojama proporcingai valstybių narių bendrojo nacionalinio produkto/bendrųjų nacionalinių pajamų [3] bazėms. Todėl dabartinio lygio fiksuoto PVM pareikalavimo tarifo (vienodo tarifo) nustatymas yra logiškas žingsnis, kadangi „įšaldytas tarifas“ daugiau nebėra prasmingas.2.2. Laikinai sumažinti PVM pareikalavimo tarifai kai kurioms valstybėms narėms – 2 straipsnio 4 dalies antra pastraipaEuropos Vadovų Taryba nusprendė, kad 2007–2013 m. laikotarpiu keturioms šalims bus taikomas sumažintas PVM pareikalavimo tarifas, siekiant sumažinti jų atitinkamą biudžeto naštą. Šiuo laikotarpiu Austrijai nustatomas 0,225 % PVM pareikalavimo tarifas, Vokietijai – 0,15 %, o Nyderlandams ir Švedijai – po 0,10 %.2.3. Laikini bendrųjų nacionalinių pajamų įnašų sumažinimai kai kurioms valstybėms narėms – 2 straipsnio 5 dalisEuropos Vadovų Taryba nusprendė, kad 2007–2013 m. laikotarpiu Nyderlandams bus taikomas 605 mln. eurų bendrasis (bruto) bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) įnašo metinis sumažinamas, o Švedijai – 150 mln. eurų bendrasis BNP įnašo metinis sumažinamas, vertinant 2004 m. kainomis.Šiuos metinius sumažinimus finansuos valstybės narės, t. y. įskaitant Nyderlandus ir Švediją. Šiais sumažinimais nesiekiama padidinti JK korekcijos dydžio ar sumažinti Nyderlandų ir Švedijos dalių finansuojant JK korekciją. Todėl bendrieji sumažinimai bus taikomi po JK korekcijos apskaičiavimo ir jos finansavimo.Šia priemone siekiama sumažinti šių šalių biudžeto naštą.2.4. JK korekcijos patikslinimas atsižvelgiant į plėtrą – 4 straipsnio 1 dalies f ir g punktai ir 4 straipsnio 2 dalisEuropos Vadovų Taryba nusprendė, kad Jungtinei Karalystei palanki biudžeto disbalanso korekcija visiškai išlieka, išskyrus išlaidas valstybėse narėse, kurios tapo ES narėmis po 2004 m. balandžio 30 d.Todėl skaičiuojant JK korekciją, išlaidos šiose naujosiose valstybėse narėse, išskyrus bendrosios žemės ūkio politikos rinkos išlaidas (tiesiogines žemės ūkio išmokas ir su rinka susijusias išlaidas, taip pat dalį kaimo plėtros išlaidų iš EŽŪOGF Garantijų skyriaus), neįtraukiamos į bendras paskirstytas išlaidas.Visos paskirstytos išlaidos bus mažinamos palaipsniui, pradedant 2008 m. korekcija, pirmą kartą įtrauktina į biudžetą 2009 m.; šis procesas įsibėgės atliekant 2010 m. korekciją, pirmą kartą įtrauktiną į biudžetą 2011 m., pagal tokį tvarkaraštį:JK korekcija, į biudžetą pirmą kartą įtrauktina: | Su plėtra susijusių išlaidų procentinė dalis (kaip apibrėžta pirmiau), neįtrauktina į JK korekcijos apskaičiavimą: |2009 m. | 20 |2010 m. | 70 |2011 m. | 100 |Europos Vadovų Taryba taip pat nusprendė, kad 2007–2013 m. dėl šio paskirstytų išlaidų sumažėjimo visas JK korekcijos sumos patikslinimas neturėtų viršyti 10,5 mlrd. eurų, vertinant 2004 m. kainomis. Todėl siūlomame Tarybos sprendime numatoma, kad Komisijos tarnybos kiekvienais metais tikrins, ar sukauptas JK korekcijos patikslinimas neviršija šios sumos. Jeigu ji viršijama, atitinkamai mažinamas JK įnašas į biudžetą. Atliekant šį apskaičiavimą, taikomas naujausias Komisijos pateiktas ES BVP defliatorius, išreikštas eurais.Ši 10,5 mlrd. eurų suma bus didinama, jeigu iki 2013 m. vyktų tolesnė plėtra, neskaitant Rumunijos ir Bulgarijos prisijungimo prie ES.Kai tik šis JK korekcijos patikslinimo mechanizmas pradės veikti ir jeigu 2007–2013 m. nebus viršyta 10,5 mlrd. eurų suma, šis mechanizmas užtikrins, kad JK visaverčiai dalyvaus finansuojant plėtrą, išskyrus pirmiau minėtas žemės ūkio išlaidas.Kaip teigiama prie Europos Vadovų Tarybos išvadų pridedamo susitarimo dėl finansinės struktūros III priede, su plėtra susijęs patikslinimas dabartiniame Sprendime dėl nuosavų išteklių, t. y. visų paskirstytų išlaidų sumažinimas dydžiu, atitinkančiu į ES stojančių šalių pasirengimo narystei išlaidų sumą metais iki joms tampant ES narėmis, nebebus taikomas nuo 2013 m. korekcijos, pirmą kartą įtrauktinos į biudžetą 2014 m.2.5. Nuosavų išteklių sistemos peržiūra – 9 straipsnisEuropos Vadovų Taryba nusprendė (§ 80), kad Komisija turėtų atlikti išsamią, plačios apimties peržiūrą, apimančią visus ES finansavimo ir išlaidų aspektus, ir pateikti ją 2008 m. arba 2009 m.Siūlomame Tarybos sprendime numatoma, kad, atlikdama šią visapusišką peržiūrą, Komisija atliks bendrą nuosavų išteklių sistemos peržiūrą, prireikus ją papildydama atitinkamais pasiūlymais.2.6. Įsigaliojimas ir veikimas – 10 straipsnisEuropos Vadovų Taryba nusprendė, kad naujasis Sprendimas dėl nuosavų išteklių turi būti priimtas taip, kad visos valstybės narės galėtų užbaigti naujojo sprendimo ratifikavimo procesą, jog jis galėtų įsigalioti ne vėliau kaip nuo 2009 m. pradžios, jį taikant atgaline data nuo 2007 m. sausio 1 d.Ankstesnių sprendimų dėl nuosavų išteklių nuostatos tebebus taikomos apskaičiuojant ankstesnių nei 2007 m. metų nuosavus išteklius ir JK korekciją3. Europos Vadovų Tarybos išvadų įgyvendinimas – naujo darbo dokumento dėl JK korekcijos pasiūlymasKartu pateikiamas darbo dokumentas dėl JK korekcijos buvo pakeistas siekiant atsižvelgti į siūlomus pokyčius Sprendime dėl nuosavų išteklių. Šie pokyčiai apima:– Datą, kai pradeda veikti darbo dokumentas;– Patikslinimo, susijusio su pasirengimo narystei parama, panaikinimą;– Naują patikslinimą, susijusį su išlaidomis naujosiose valstybėse narėse;– Visam Jungtinei Karalystei palankios korekcijos sumažinimui taikomą aukščiausią ribą, susijusią su pirmiau minėtu naujuoju patikslinimu;– Pirmiau minėtų aukščiausių ribų patikslinimą dėl tolesnės plėtros;– „Įšaldyto tarifo“ apskaičiavimo panaikinimą ir visas nuorodas į JK korekcijos poveikį PVM pareikalavimo tarifui.Buvo atlikta ir kitų pakeitimų, siekiant pagerinti teksto vientisumą ir padaryti jį suprantamesnį. Šie pokyčiai susiję tik su pateikimu ir neturi jokio poveikio apskaičiavimo metodui. Šie pokyčiai apima:– Bereikalingo dvigubo korekcijos finansavimo apskaičiavimo panaikinimas. Dabartiniame darbo dokumente pakartojamos Sprendimo dėl nuosavų išteklių finansavimo taisyklės 2 dalies a ir b punktuose, papildant c punktu: „Šiam rezultatui užtikrinti atitinkamai patikslinamos BNP bazės.“ Šia nuostata nesiekiama jokio praktinio tikslo, todėl siūloma supaprastinti tekstą ir išlaikyti tik Sprendime dėl nuosavų išteklių išdėstytą apskaičiavimo metodą, kuris taip pat yra metodas, pateikiamas metinio biudžeto finansavimo lentelėse.– Buvo patobulinta skirtingų apskaičiavimo žingsnių matematinė išraiška.– Paskirstytų išlaidų pateikimas buvo pritaikytas prie 2007–2013 m. finansinės perspektyvos sandaros ir nomenklatūros.– Keli vien tik lingvistinio pobūdžio patobulinimai ar teksto išdėstymo pagerinimai.4. Kiti dabartinio Sprendimo dėl nuosavų išteklių 2000/597/EB, Euratomas, koregavimai4.1. Žemės ūkio ir muitų mokesčių skirtumo panaikinimas – 2 straipsnio 1 dalies a ir b punktaiĮ ES teisės aktus perkėlus daugiašalių derybų prekybos srityje Urugvajaus raunde pasiektus susitarimus, esminių skirtumų tarp žemės ūkio mokesčių ir muitų mokesčių nebeliko. Skirtumas susijęs ne su pačiais mokesčiais, o tik su produktų, kuriems taikomi tie mokesčiai, pobūdžiu (žemės ūkio ir ne žemės ūkio).Siekiant geriau atspindėti šią situaciją, siūlomame Tarybos sprendime sujungiami dabartinio Tarybos sprendimo 2 straipsnio 1 dalies a ir b punktai ir šiek tiek pakeičiama formuluotė siekiant panaikinti aiškų žemės ūkio ir ne žemės ūkio importo mokesčių skirtumą. Todėl PVM pagrįsti ištekliai tampa 2 straipsnio 1 dalies b punkto objektu, o bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįsti ištekliai – 2 straipsnio 1 dalies c punkto.Vis dar paliekama nuoroda į kitas rinkliavas, mokesčius ir pan., kurie jau nebetaikomi, kadangi dar gali būti likę susijusių neapmokėtų muitų mokesčių skolų vadinamosiose „B“ sąskaitose (t. y. susijusių su neišspręstais ginčijamais reikalavimais).4.2. Reikšmingų statistinių pokyčių taikymas bendrosioms nacionalinėms pajamoms, apskaičiuojant nuosavus išteklius – 2 straipsnio 7 dalisRemiantis dabartinio Sprendimo dėl nuosavų išteklių 2 straipsnio 7 dalies antra pastraipa, „Jeigu dėl ESS 95 (Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos) pakeitimų bendrosios nacionalinės pajamos labai pasikeistų,... Taryba, veikdama vieningai,... nusprendžia, ar minėtuosius pakeitimus reikia taikyti įgyvendinant šį sprendimą.“Tačiau nėra jokio pagrindo nuosavų išteklių srityje netaikyti ES priimtų statistinių pokyčių siekiant pagerinti ESS metodiką ir siekiant tikslesnio ekonominės veiklos palyginimo Europos Sąjungos teritorijoje. Kita vertus, svarbu, kad suderinti pokyčiai būtų taikomi vienodai visose valstybėse narėse, prieš pradedant jais remtis kaip baze nuosavų išteklių mokėjimams apskaičiuoti. Todėl ankstesnę formuluotę siūloma keisti taip:„Jeigu dėl ESS 95 pakeitimų bendrosios nacionalinės pajamos labai pasikeistų,... Taryba, veikdama vieningai,... nusprendžia, kada reikia taikyti minėtuosius pakeitimus įgyvendinant šį sprendimą.”4.3. Nuosavų išteklių ir įsipareigojimų aukščiausios ribos – 3 straipsnisAtsižvelgdama į perėjimą nuo ESS 79 prie ESS 95 biudžeto sudarymo ir nuosavų išteklių tikslams ir siekdama, kad Bendrijų dispozicijon perduodamų finansinių išteklių suma nepasikeistų, Komisija perskaičiavo nuosavų išteklių aukščiausią ribą ir įsipareigojimų asignavimų aukščiausią ribą, išreikštas šimtųjų tikslumu, pagal dabartinio Sprendimo dėl nuosavų išteklių 2000/597/EB Euratomas 3 straipsnio 1 dalies ir 3 straipsnio 2 dalies formulę. 2001 m. gruodžio mėn. [4] Komisija pateikė Tarybai ir Europos Parlamentui naujas aukščiausias ribas. Nustatyta nuosavų išteklių aukščiausia riba lygi 1,24 % valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų sumos rinkos kainomis, o įsipareigojimų asignavimams nustatyta aukščiausia riba lygi 1,31 % valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų sumos.2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad šios aukščiausios ribos turėtų išlikti dabartinio jų dydžio, išreikšto procentais, o tai atsispindi dabartiniame naujajame siūlomame Tarybos sprendime.4.4. Pašalintos nuorodos į rezervus – 2 straipsnio 6 dalis, 6 ir 7 straipsniaiDabartinio Sprendimo dėl nuosavų išteklių nuostatose nurodoma, kad pajamų, kurių reikia rezervams finansuoti, pareikalaujama tik tada, kai to reikia.Tačiau nuo 2003 m. Pinigų rezervo nebėra. Be to, naujo tarpinstitucinio susitarimo projekte siūloma Neatidėliotinos pagalbos rezervą įtraukti į biudžetą kaip atidėjinį ir galiausiai, kaip nurodyta 2006 m. vasario 1 d. Komisijos pateiktame tarpinstitucinio susitarimo projekte, trečiosioms šalims teikiamų paskolų garantavimo rezervas turi būti paverčiamas supaprastinta atidėjinių sistema, pagal kurią asignavimai, kurių reikia Paskolų garantijų fondui finansuoti, bus įtraukiami į biudžetą, taip panaikinant bet kokių specialių (ad hoc) nuostatų, susijusių su išteklių pareikalavimu, būtinybę.Todėl siūlomame Tarybos sprendime buvo panaikintos visos nuorodos į rezervus. Toks sprendimas gali turėti šalutinį poveikį, kad dėl galimų esamų rezervų pokyčių nebereikės keisti Sprendimo dėl nuosavų išteklių (tam reikėtų Tarybos vieningo balsavimo ir kad jį ratifikuotų valstybės narės).4.5. Nuorodos į įgyvendinimo priemonių priėmimą supaprastinimas – 8 straipsnio 2 dalisSavo nuomonėje dėl Komisijos 2004 m. siūlyto naujo Sprendimo dėl nuosavų išteklių Audito Rūmai kritikavo siūlytą 8 straipsnio 2 dalies formuluotę bei jos formuluotę dabartiniame Sprendime dėl nuosavų išteklių, „kadangi tai, kaip interpretuojamas Audito Rūmų atliekamų patikrinimų ir auditų objektas, tolygu Sutarties nuostatos daliniam pakeitimui nesilaikant tam tikslui nustatytos procedūros.“ [5] Be to, Audito Rūmai kritikavo tai, kad nedaroma nuoroda į Sutarties 279 straipsnį, kaip į teisinį įgyvendinimo priemonių priėmimo pagrindą, ir kad vėliau nereikalaujama Audito Rūmų nuomonės.Kadangi šiomis aplinkybėmis nereikia daryti nuorodų į Audito Rūmų kompetenciją, o pagal standartinę praktiką numatoma pasikonsultuoti su Audito Rūmais dėl įgyvendinimo priemonių šioje srityje, siūlomas tekstas buvo atitinkamai supaprastintas.2006/0039 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėlEuropos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos(//EB, Euratomas)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 269 straipsnį,atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos sutartį, ypač į jos 173 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [6],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [7],atsižvelgdama į Audito Rūmų nuomonę [8],atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [9],kadangi:(1) 2005 m. gruodžio 15–16 d. Briuselyje vykusioje Europos Vadovų Taryboje buvo nuspręsta, inter alia, kad susitarimams dėl nuosavų išteklių turi būti taikomas visuotinio teisingumo principas. Todėl šiais susitarimais turėtų būti užtikrinama, vadovaujantis atitinkamomis 1984 m. Fontenblo Europos Vadovų Tarybos išvadomis, kad nė vienai valstybei nebeliktų biudžeto naštos, kuri būtų didelė, lyginant su jos santykiniu gerovės lygiu. Todėl reikia įvesti nuostatas, taikomas tam tikroms valstybėms narėms.(2) Bendrijų nuosavų išteklių sistema turi užtikrinti pakankamus išteklius nuosekliam Bendrijų politikos vystymui, laikantis privalomos griežtos biudžetinės disciplinos;(3) Šiame sprendime bendrosios nacionalinės pajamos (BNP) apibrėžiamos kaip metinės BNP rinkos kainomis, kaip nustatė Komisija, taikydama Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemą (toliau – ESS 95), remdamasi Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2223/96 [10].(4) Atsižvelgdama į perėjimą nuo ESS 79 prie ESS 95 biudžeto sudarymo ir nuosavų išteklių tikslams ir siekdama, kad Bendrijų dispozicijon perduodamų finansinių išteklių suma nepasikeistų, Komisija, vadovaudamasi Tarybos sprendimo 2000/597/EB, Euratomas [11], 3 straipsnio 1 dalimi ir 3 straipsnio 2 dalimi, perskaičiavo pagal tuose straipsniuose išdėstytą formulę nuosavų išteklių aukščiausią ribą ir įsipareigojimų asignavimų aukščiausią ribą, išreikštas šimtųjų tikslumu. 2001 m. gruodžio mėn. Komisija pateikė Tarybai ir Europos Parlamentui naujas aukščiausias ribas [12]. Nustatyta nuosavų išteklių aukščiausia riba lygi 1,24 % valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų sumos rinkos kainomis, o įsipareigojimų asignavimams nustatyta aukščiausia riba lygi 1,31 % valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų sumos. 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad reikia išlaikyti dabartinį aukščiausių ribų lygį.(5) Siekiant, kad Europos Bendrijų dispozicijon perduodamų finansinių išteklių suma nepasikeistų, tikslinga pritaikyti šias aukščiausias ribas, išreikštas bendrųjų nacionalinių pajamų procentine dalimi tuo atveju, jeigu būtų pakeista ESS 95, dėl ko labai pasikeistų bendrųjų nacionalinių pajamų dydis.(6) Į ES teisės aktus perkėlus daugiašalių derybų prekybos srityje Urugvajaus raunde pasiektus susitarimus, nebeliko esminių skirtumų tarp žemės ūkio mokesčių ir muitų mokesčių. Todėl kalbant apie ES biudžetą, tikslinga panaikinti šių sąvokų atskyrimą;(7) Siekiant skaidrumo ir paprastumo, 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad reikėtų nustatyti fiksuotą vienodą 0,30 % dydžio PVM pareikalavimo tarifą.(8) 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė leisti, kad 2007–2013 m. Austrijai, Vokietijai, Nyderlandams ir Švedijai būtų sumažinami PVM pareikalavimo tarifai ir kad tuo pačiu laikotarpiu Nyderlandams ir Švedijai būtų suteikti bendrieji jų bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįsto metinio įnašo sumažinamai.(9) 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad turėtų būti išlaikytas Jungtinei Karalystei palankios biudžeto disbalanso korekcijos mechanizmas, tuo pat metu taikant Vokietijai, Austrijai, Švedijai ir Nyderlandams naudingą korekcijos finansavimo mažinimą. Tačiau po 2009–2011 m. pereinamojo laikotarpio Jungtinė Karalystė turėtų visapusiškai dalyvauti finansuojant plėtros sąnaudas, išskyrus tiesiogines žemės ūkio išmokas ir su rinka susijusias išlaidas, taip pat dalį kaimo plėtros išlaidų iš EŽŪOGF Garantijų skyriaus. Todėl Jungtinei Karalystei palankios korekcijos apskaičiavimas bus tikslinamas palaipsniui neįskaitant valstybėms narėms, kurios ES narėmis tapo po 2004 m. balandžio 30 d., paskirstytų išlaidų, išskyrus minėtąsias žemės ūkio ir kaimo plėtros išlaidas. Dėl tokio paskirstytų išlaidų sumažinimo Jungtinei Karalystei palankios korekcijos tikslinimas 2007–2013 m. neturėtų viršyti 10,5 mlrd. eurų 2004 m. kainomis. Ši suma būtų didinama, jeigu iki 2013 m. vyktų tolesnė plėtra, neskaitant Rumunijos ir Bulgarijos prisijungimo prie ES.(10) 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad Sprendimo 2000/597/EB, Euratomas, 4 straipsnio f punkto nuostatos, nustatančios, kad, apskaičiuojant Jungtinei Karalystei palankią korekciją, neįtraukiamos metinės į ES stojančių šalių pasirengimo narystei išlaidos, nebebus taikomos nuo korekcijos, pirmą kartą įtrauktinos į biudžetą 2014 m.(11) 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba paragino Komisiją atlikti išsamią, plačios apimties peržiūrą, apimančią visus ES išlaidų ir išteklių aspektus ir pateikti ją 2008 m. arba 2009 m. Todėl, atlikdama šią peržiūrą, Komisija turėtų peržiūrėti bendrą nuosavų išteklių sistemos veikimą, prireikus papildydama atitinkamais pasiūlymais.(12) Turi būti nustatytos nuostatos, padedančios pereiti nuo Sprendimu 2000/597/EB, Euratomas, nustatytos sistemos prie sistemos, išplaukiančios iš šio sprendimo.(13) 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad šis sprendimas turėtų pradėti veikti 2007 m. sausio 1 d.,NUSTATĖ ŠIAS NUOSTATAS, KURIAS REKOMENDUOJA VALSTYBĖMS NARĖMS PRIIMTI:1 straipsnisBendrijoms nuosavi ištekliai skiriami pagal toliau išdėstytuose straipsniuose nustatytas taisykles, siekiant užtikrinti, remiantis Europos bendrijos steigimo sutarties (toliau – EB sutartis) 269 straipsniu ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties (toliau – Euratomo sutartis) 173 straipsniu, Europos Sąjungos biudžeto finansavimą.Nepanaikinant teisės į kitas pajamas, Europos Sąjungos biudžetas finansuojamas tik iš Bendrijų nuosavų išteklių.2 straipsnis1. Šios pajamos sudaro nuosavus išteklius, įskaitomus į Europos Sąjungos biudžetą:a) rinkliavos, priemokos, papildomos arba kompensacinės sumos, papildomos sumos arba koeficientai, bendrojo muitų tarifo mokesčiai ir kiti mokesčiai, kuriuos nustatė ar nustatys Bendrijų institucijos prekybai su ES nepriklausančiomis valstybėmis; pagal jau nebegaliojančią Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutartį gaunami muitai už produktus, taip pat įnašai ir kiti mokesčiai, numatyti bendruose cukraus rinkų organizavimo principuose;b) nepažeidžiant šio straipsnio 4 dalies antros pastraipos, visoms valstybėms narėms taikomas vienodas tarifas suderintoms PVM apskaičiavimo bazėms, nustatytoms pagal Bendrijos taisykles. Apskaičiavimo bazė, į kurią reikia atsižvelgti minėtuoju tikslu, neturi viršyti 50 % kiekvienos valstybės narės bendrųjų nacionalinių pajamų, kaip nurodyta šio straipsnio 7 dalyje.c) nepažeidžiant šio straipsnio 5 dalies antros pastraipos, visų valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų sumai taikant vienodą tarifą, nustatytiną pagal biudžeto procedūrą atsižvelgiant į visų kitų pajamų sumą.2. Pajamos, gaunamos įvedus bet kuriuos naujus mokesčius pagal EB arba Euratomo sutartyse nustatytą bendrosios politikos sistemą, jeigu buvo laikomasi EB sutarties 269 straipsnyje ir Euratomo sutarties 173 straipsnyje nustatytos tvarkos, taip pat sudaro nuosavus išteklius, įskaitomus į Europos Sąjungos biudžetą.3. Valstybės narės pasilieka 25 % šio straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų sumų surinkimo išlaidoms padengti.4. Šio straipsnio 1 dalies b punkte nurodytas vienodas tarifas lygus 0,30 %.Tačiau 2007–2013 m. Austrijai nustatomas 0,225 % PVM išteklių pareikalavimo tarifas, Vokietijai – 0,15 %, o Nyderlandams ir Švedijai – po 0,10 %.5. Šio straipsnio 1 dalies c punkte nustatytas vienodas tarifas taikomas kiekvienos valstybės narės bendrosioms nacionalinėms pajamoms.Tačiau 2007–2013 m. Nyderlandams bus taikomas 605 mln. eurų bendrasis jos metinio bendrųjų nacionalinių pajamų įnašo sumažinamas, o Švedijai – 150 mln. eurų, vertinant 2004 m. kainomis. Šios sumos tikslinamos pagal dabartines kainas, taikant Komisijos pateiktą naujausią, preliminariojo biudžeto sudarymo metu turimą BVP defliatorių, išreikštą eurais, taikomą Europos Sąjungai. Šie bendrieji sumažinimai suteikiami po Jungtinei Karalystei palankios korekcijos apskaičiavimo ir po jos finansavimo, kaip minima šio sprendimo 4 ir 5 straipsniuose, ir neturi jiems jokio poveikio.6. Jeigu finansinių metų pradžioje biudžetas nepatvirtinamas, taikomi pirmiau taikyti PVM ir bendrųjų nacionalinių pajamų pareikalavimo tarifai, kol įsigalios nauji tarifai.7. Taikant šį sprendimą, bendrosios nacionalinės pajamos reiškia metines bendrąsias nacionalines pajamas tų metų rinkos kainomis, kaip nustatė Komisija, taikydama ESS 95 pagal Reglamento (EB) Nr. 2223/96 reikalavimus.Jeigu dėl ESS 95 pokyčių žymiai pasikeičia bendrosios nacionalinės pajamos, kaip numatė Komisija, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, veikdama vieningai, nusprendžia, kada šiuos pokyčius reikia taikyti įgyvendinant šį sprendimą.3 straipsnis1. Visa nuosavų išteklių suma, skirta Bendrijoms mokėjimų asignavimams padengti, negali viršyti 1,24 % valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų sumos.2. Į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą įskaitomų įsipareigojimų asignavimų suma negali viršyti 1,31 % valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų sumos.Turi būti išlaikomas tinkamas santykis tarp įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų, siekiant užtikrinti jų suderinamumą ir sudaryti sąlygas, kad šio straipsnio 1 dalyje nurodytų aukščiausių ribų būtų laikomasi vėlesniais metais.3. Jeigu dėl ESS 95 pasikeitimų žymiai keičiasi bendrųjų nacionalinių pajamų dydis, taikytinas šio sprendimo tikslams, Komisija perskaičiuoja mokėjimų ir įsipareigojimų aukščiausias ribas, nustatytas šio straipsnio 1 ir 2 dalyse, remdamasi šia formule:(...PICT...)kur t yra paskutinieji visi metai, kurių duomenys turimi pagal Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 [13] („Bendrųjų nacionalinių pajamų reglamentas“).4 straipsnis1. Jungtinei Karalystei leidžiama biudžeto disbalanso korekcija.Ši korekcija nustatoma taip:a) apskaičiuojamas skirtumas tarp praėjusių finansinių metų:- Jungtinei Karalystei tenkančios procentinės dalies visos neapribotų PVM bazių sumos atžvilgiu ir- Jungtinei Karalystei tenkančios procentinės dalies bendros paskirstytų išlaidų sumos atžvilgiu;b) gautas skirtumas padauginamas iš bendros paskirstytų išlaidų sumos;c) pagal b punktą apskaičiuotas dydis padauginamas iš 0,66;d) iš pagal c punktą apskaičiuoto dydžio atimami perėjimo prie apriboto PVM poveikio Jungtinei Karalystei rezultatai ir 2 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyti mokėjimai, t. y. skirtumas tarp:- to, ką Jungtinė Karalystė būtų turėjusi mokėti už sumas, finansuojamas iš 2 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose nurodytų išteklių, jeigu vienodas tarifas būtų taikomas neapribotoms PVM bazėms, ir- Jungtinės Karalystės mokamų sumų, numatytų 2 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose;e) iš pagal d punktą apskaičiuoto dydžio atimamos Jungtinės Karalystės grynosios pajamos, susidarančios dėl procentinės 2 straipsnio 1 dalies a punkte minimų išteklių dalies, kurią valstybės narės pasilieka pajamų surinkimo ir susijusioms išlaidoms padengti, padidėjimo;f) kiekvieną kartą padidėjus Europos Sąjungos valstybių narių skaičiui, tikslinamas pagal e punktą apskaičiuotas dydis, siekiant sumažinti kompensaciją, kartu užtikrinant, kad išlaidos nebūtų sumažintos ir liktų tokios, kokios buvo prieš įstojant naujoms valstybėms narėms. Darant šį patikslinimą, visos paskirstytos išlaidos sumažinamos metine stojančių šalių pasirengimo narystei išlaidų suma. Visos taip apskaičiuotos sumos perkeliamos į kitus metus ir kiekvienais metais tikslinamos, taikant naujausią Europos Sąjungai eurais išreikštą BVP defliatorių, kurį pateikė Komisija. Šis punktas nebegalios, kai korekcija bus pirmą kartą įtrauktina į biudžetą 2014 m.;g) šis apskaičiavimas tikslinamas, visas paskirstytas išlaidas sumažinant valstybių narių, kurios tapo ES narėmis po 2004 m. balandžio 30 d., visų paskirstytų išlaidų suma, išskyrus tiesiogines žemės ūkio išmokas ir su rinka susijusias išlaidas, taip pat dalį kaimo plėtros išlaidų iš EŽŪOGF Garantijų skyriaus.Paskirstytos išlaidos bus mažinamos palaipsniui, pagal tokį tvarkaraštį:JK korekcija, į biudžetą pirmą kartą įtrauktina: | Su plėtra susijusių išlaidų procentinė dalis (kaip apibrėžta pirmiau), neįtrauktina į Jungtinei Karalystei palankios korekcijos apskaičiavimą |2009 m. | 20 |2010 m. | 70 |2011 m. | 100 |2. Dėl šio straipsnio 1 dalies g punkte nurodyto paskirstytų išlaidų sumažinimo Jungtinei Karalystei palankios korekcijos tikslinimo suma 2007–2013 m. neturėtų viršyti 10,5 mlrd. eurų, vertinant 2004 m. kainomis. Komisijos tarnybos kiekvienais metais tikrins, ar sukauptas JK palankios korekcijos patikslinimas neviršija šios sumos. Atliekant šį apskaičiavimą, sumos dabartinėmis kainomis perskaičiuojamos pagal 2004 m. kainas, taikant Komisijos pateiktą naujausią eurais išreikštą BVP defliatorių, taikomą Europos Sąjungai. Jeigu 10,5 mlrd. eurų suma viršijama, atitinkamai mažinamas Jungtinės Karalystės įnašas.Jeigu iki 2013 m. vyktų tolesnė plėtra, neskaitant Rumunijos ir Bulgarijos prisijungimo prie ES, 10,5 mlrd. eurų aukščiausia suma būtų atitinkamai didinama.5 straipsnis1. Korekcijos sąnaudas padengia kitos valstybės narės toliau nurodytu būdu:Sąnaudų paskirstymas pirmiausia skaičiuojamas atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės mokamą dalį, nurodytą 2 straipsnio 1 dalies c punkte, neįtraukiant Jungtinės Karalystės ir neatsižvelgiant į Nyderlandams ir Švedijai suteiktus BNP (bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis) pagrįstų metinių įnašų bendruosius sumažinimus, kaip nurodyta 2 straipsnio 5 dalyje; vėliau jis koreguojamas taip, kad Austrijos, Vokietijos, Nyderlandų ir Švedijos finansuojama dalis būtų sumažinta iki vienos ketvirtosios jų įprastinės dalies, kuri nustatoma atliekant šį skaičiavimą.2. Jungtinei Karalystei leidžiama daryti korekciją sumažinant jos mokėjimus pagal 2 straipsnio 1 dalies b ir c punktus. Išlaidos, kurias turi padengti kitos valstybės narės, pridedamos prie mokėtinų sumų, kurias kiekviena valstybė narė turi mokėti pagal 2 straipsnio 1 dalies b ir c punktus.3. Komisija atlieka skaičiavimus, reikalingus 2 straipsnio 5 dalies, 4 straipsnio ir šio straipsnio taikymui.4. Jeigu finansinių metų pradžioje biudžetas nebuvo patvirtintas, Jungtinei Karalystei suteikta palanki korekcija ir kitoms valstybėms narėms tenkančios išlaidos, numatytos galutinai patvirtintame paskutiniame biudžete, galioja ir toliau.6 straipsnis2 straipsnyje nurodytos pajamos naudojamos visų į biudžetą įtrauktų išlaidų padengimui, nedarant jokių išimčių.7 straipsnisBet kuris perviršis, kuriuo Bendrijų finansinių metų pajamos viršija faktines išlaidas, perkeliamas į kitus finansinius metus.8 straipsnis1. 2 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytus Bendrijų nuosavus išteklius valstybės narės surenka pagal savo nacionalines nuostatas, įvestas įstatymais, reglamentais ar kitais teisės aktais, kurie, jeigu įmanoma, pritaikomi atsižvelgiant į Bendrijos taisyklių reikalavimus.Komisija reguliariai peržiūri valstybių narių jai perduotas nacionalines nuostatas ir praneša valstybėms narėms pataisymus, kurie jai atrodo būtini, siekiant užtikrinti, kad jos atitiktų Bendrijos taisykles, ir praneša apie tai biudžeto valdymo institucijai.Valstybės narės perduoda Komisijai 2 straipsnio 1 dalies a–c punktuose nurodytus išteklius.2. Remdamasi EB sutarties 279 straipsnio 2 dalyje išdėstyta procedūra, Taryba priima nuostatas, būtinas šio sprendimo taikymui ir pajamų surinkimo tikrinimo galimybių sudarymui bei 2 ir 5 straipsniuose nurodytų pajamų Komisijai perdavimui ir mokėjimui.9 straipsnisKomisija, atlikdama visapusišką, visus ES išlaidų ir išteklių aspektus apimančią peržiūrą, apie kurios rezultatus praneš 2008 m. arba 2009 m., atliks bendrą nuosavų išteklių sistemos peržiūrą, prireikus ją papildydama atitinkamais pasiūlymais.10 straipsnis1. Apie šį sprendimą valstybes nares informuoja Tarybos generalinis sekretorius. Sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Valstybės narės nedelsdamos praneša Tarybos generaliniam sekretoriui apie priemones, kurių jos ėmėsi, kad įgyvendintų šį sprendimą, laikydamosi savo atitinkamų konstitucinių reikalavimų.Šis sprendimas įsigalioja pirmąją mėnesio, einančio po šio straipsnio antroje pastraipoje nurodyto paskutinio pranešimo gavimo, dieną. Jis pradeda veikti 2007 m. sausio 1 d.2. a) Atsižvelgiant į b punktą, nuo 2007 m. sausio 1 d. Sprendimas 2000/597/EB, Euratomas, pripažįstamas netekusiu galios. Visos nuorodos į 1970 m. balandžio 21 d. Tarybos sprendimą dėl valstybių narių finansinių įnašų pakeitimo Bendrijų nuosavais ištekliais [14], 1985 m. gegužės 7 d. Tarybos sprendimą 85/257/EEB, Euratomas, dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos [15], Sprendimą 88/376/EEB, Euratomas [16], Sprendimą 94/728/EB, Euratomas [17], arba Sprendimą 2000/597/EB, Euratomas, laikomos nuorodomis į šį sprendimą.b) Sprendimų 88/376/EEB, Euratomas, 94/728/EB, Euratomas, ir 2000/597/EB Euratomas, 2, 4 ir 5 straipsniai ir toliau taikomi skaičiuojant ir tikslinant pajamas, gaunamas taikant visoms valstybėms narėms galiojantį vienodą tarifą PVM bazei, kuri nustatoma vienoda tvarka ir atitinkamais metais apribojama taip, kad sudarytų 50–55 % kiekvienos valstybės bendrojo nacionalinio produkto arba bendrųjų nacionalinių pajamų, ir skaičiuojant Jungtinei Karalystei palankią biudžeto disbalanso korekciją 1988–2006 m.c) Pajamų surinkimo išlaidoms padengti valstybės narės ir toliau pasilieka 10 % sumų, nurodytų 2 straipsnio 1 dalies a punkte, kurias iki 2001 m. vasario 28 d. jos turėjo pateikti Komisijai pagal galiojančias Bendrijos taisykles.Briuselis,Tarybos varduPirmininkasKOMISIJOS DARBO DOKUMENTASdėl biudžeto disbalanso korekcijos apskaičiavimo, finansavimo, mokėjimo ir įtraukimo į biudžetą Jungtinės Karalystės naudai (JK korekcija) pagal Tarybos sprendimo 2006/xxx/EB, Euratomas, dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos [18] 4 ir 5 straipsniusĮŽANGARemiantis 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Tarybos išvadomis ir (.........) Tarybos sprendimu dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, šis dokumentas pakeičia 2000 m. rugsėjo 21 d. Komisijos darbo dokumentą 10646/00 [19]. Jeigu nenurodyta kitaip, bet kurios nuorodos į straipsnius yra nuorodos į (.....) sprendimą dėl nuosavų išteklių, toliau vadinamą „2006 m. sprendimu dėl nuosavų išteklių“.Šiame dokumente išdėstomos tokios nuostatos, susijusios su JK korekcija:(1) korekcijos dydžio apskaičiavimas tam tikrais metais;(2) jos finansavimas kitais metais;(3) biudžeto sudedamųjų dalių apibrėžimai;(4) korekcijos įtraukimas į biudžetą.Nuosavų išteklių sistemos pakeitimas remiantis 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Tarybos išvadomis neturi jokio poveikio JK korekcijai iki 2007 m. Atsižvelgiant į 2006 m. sprendimo dėl nuosavų išteklių įsigaliojimą, šio dokumento nuostatos pradeda veikti 2007 m. sausio 1 d. Taigi jas pradedama taikyti apskaičiuojant 2007 m. JK korekciją, pirmą kartą įtrauktiną į biudžetą 2008 m.1. JK korekcija1.1. Korekcijos apskaičiavimas (2006 m. sprendimo dėl nuosavų išteklių 4 straipsnis)Remiantis 4 straipsniu, t metų korekcijos dydis nustatomas taip:(a) apskaičiuojamas skirtumas tarp:– Jungtinės Karalystės procentinės dalies visos neapribotų PVM bazių sumos atžvilgiu ir– Jungtinei Karalystei tenkančios procentinės dalies bendros paskirstytų išlaidų sumos atžvilgiu;(b) pagal a punktą apskaičiuotas skirtumas padauginamas iš bendros paskirstytų išlaidų sumos;(c) pagal b punktą apskaičiuotas rezultatas padauginamas iš 0,66;· Pagal a–c punktus apskaičiuotas dydis vadinamas JK korekcijos pradine suma;(d) iš pagal c punktą apskaičiuoto dydžio atimamas skirtumas tarp:– procentais išreikštos Jungtinės Karalystės dalies neapribotų PVM apmokestinimo bazių atžvilgiu ir 2 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose nurodytų visų valstybių narių bendros mokėjimų sumos, susijusios su konkrečiais t finansiniais metais (t. y. mokėjimų, kuriuos Jungtinė Karalystė būtų turėjusi mokėti, jeigu nebūtų buvę bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) išteklių ir PVM ištekliai nebūtų buvę apriboti), visų išlaidų finansavimui (kaip apibrėžta 3 skirsnio 1 dalyje toliau), sandaugosir– 2 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose nurodytų Jungtinės Karalystės mokėjimų, susijusių su t finansiniais metais visoms išlaidoms finansuoti (kaip apibrėžta 3 skirsnio 1 dalyje toliau), neįskaitant mokėjimų bendriesiems Nyderlandams ir Švedijai taikomiems BNP pagrįstų įnašų sumažinimams finansuoti, kaip nurodyta 2 straipsnio 5 dalyje,· pagal d punktą apskaičiuotas skirtumas vadinamas JK pranašumu (kadangi tai yra nauda, kurią JK gauna dėl PVM bazės apribojimo, PVM vienodo tarifo sumažinimo ir BNP išteklių įvedimo ir );· iš pradinės sumos atėmus JK pranašumą (t. y. d punkte apskaičiuotą dydį), gautas dydis vadinamas pagrindine JK korekcija;(e) iš d punkte apskaičiuoto dydžio atimamas Jungtinės Karalystės pelnas, gaunamas dėl 2 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų išteklių procentinės dalies, kurią valstybės narės pasilieka savo pajamų surinkimo išlaidoms padengti, padidėjimo (nuo 10 % iki 25 %) Tai reiškia, kad iš pagal d punktą apskaičiuoto dydžio atimamas dydis, lygus toliau nurodytų dydžių sandaugai:– 20 % 2 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų grynųjų išteklių sumos, įtraukiamos į ES biudžetą jau atėmus surinkimo išlaidas, ir– Jungtinei Karalystei tenkančios 2 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų išteklių dalies ir jos dalies neapribotoje ES PVM bazėje skirtumo.· e punkte minimas pelnas vadinamas tradicinių nuosavų išteklių nenumatytu pelnu (toliau – TNI nenumatytas pelnas).· Iš pagrindinės JK korekcijos atimant TNI nenumatytą pelną, JK korekcijos skaičiavimas užbaigiamas (t. y. e punkto rezultatas).(f) Nuo pirmųjų plėtros metų (t. y. 2004 m.) visos paskirstytos išlaidos, minimos a punkto antroje įtraukoje ir b punkte pirmiau, mažinamos suma, lygia paskutiniųjų iki plėtros metų (t. y. 2003 m.) pasirengimo narystei išlaidų suma.Šis patikslinimas pakeičia pagal c punktą apskaičiuotą dydį (pradinę sumą), taigi ir e punkte apskaičiuotą dydį. Suma, lygi pasirengimo narystei išlaidų sumai, perkeliama į kitus metus ir kiekvienais metais tikslinama, taikant ES naujausią eurais išreikštą BVP defliatorių, kurį pateikė Komisija.Tolesnės plėtros atveju taikoma ta pati procedūra.Šis f punktas nebebus taikomas nuo 2013 m. korekcijos, pirmą kartą įtrauktinos į biudžetą 2014 m.(g) Nuo 2008 m. korekcijos, pirmą kartą įtrauktinos į biudžetą 2009 m., visos paskirstytos išlaidos, minimos a punkto antroje įtraukoje ir b punkte pirmiau, mažinamos, paskirstytų išlaidų, priskirtų valstybėms narėms, kurios tapo ES narėmis po 2004 m. balandžio 30 d., suma, išskyrus tiesiogines žemės ūkio išmokas ir su rinka susijusias išlaidas, taip pat dalį kaimo plėtros išlaidų iš EŽŪOGF Garantijų skyriausŠis mažinimas bus atliekamas palaipsniui, pagal tokį tvarkaraštį:JK korekcija, į biudžetą pirmą kartą įtrauktina: | Su plėtra susijusių išlaidų procentinė dalis (kaip apibrėžta pirmiau), neįtrauktina į Jungtinei Karalystei palankios korekcijos apskaičiavimą |2009 m. | 20 |2010 m. | 70 |2011 m. | 100 | JK korekcijos patikslinimo dėl pirmiau minėtų su plėtra susijusių išlaidų neįtraukimo suma (toliau – JK korekcijos patikslinimas) 2007–2013 m. neturėtų viršyti 10,5 mlrd. eurų, vertinant 2004 m. kainomis. Kiekvieną kartą JK korekciją įtraukiant į biudžetą, Komisijos tarnybos tikrina, ar sukauptas JK korekcijos patikslinimas neviršija šios sumos. Atliekant šį apskaičiavimą, sumos dabartinėmis kainomis perskaičiuojamos pagal 2004 m. kainas, taikant Komisijos pateiktą naujausią eurais išreikštą BVP defliatorių, taikomą Europos Sąjungai. Jeigu aukščiausioji 10,5 mlrd. eurų riba viršijama, atitinkamai mažinamas JK įnašas. JK įnašas mažinamas tikslinant JK korekcijos sumą.Jeigu 2006–2012 m. vyktų tolesnė plėtra, neskaitant Rumunijos ir Bulgarijos prisijungimo prie ES, 10,5 mlrd. eurų aukščiausia riba būtų atitinkamai didinama, atsižvelgiant į šios plėtros poveikį JK korekcijos patikslinimui. Šis poveikis apskaičiuojamas palyginant JK korekcijos patikslinimą, kai įtraukiama (-os) stojanti (-čios) šalis (-ys), su JK korekcijos patikslinimu, kai stojanti (-čios) šalis (-ys) neįtraukiama (-os). Skirtumas tarp abiejų šių atvejų perskaičiuojamas 2004 m. kainomis ir pridedamas prie aukščiausios ribos. Aukščiausios ribos patikslinimas atnaujinamas kiekvienais vėlesniais metais, apskaičiuojant ir į biudžetą įtraukiant JK korekciją.1.2. JK korekcijos apskaičiavimo algoritmast metų JK korekcija (pirmą kartą įtrauktina į biudžetą t+1 metais) lygi:JK korekcijat = Pradinė sumat – JK pranašumast – TNI nenumatytas pelnastŠios formulės elementai tiksliai apskaičiuojami taip:PRADINĖ SUMA – (1 skirsnio 1 dalies a–c punktai, įskaitant 1 skirsnio 1 dalies f ir g punktus)Pradinė suma t =(...PICT...)kur(...PICT...)(...PICT...)(...PICT...)= valstybės narės (valstybių narių grupės) XX neapribota PVM bazė (kur XX = JK arba ES) t metais; = ES išlaidos, paskirstytos XX (kur XX = JK arba ES) t metais; = ne žemės ūkio paskirties ES išlaidos (kaip nurodyta g punkte pirmiau), t metais paskirtos valstybėms narėms, kurios ES narėmis tapo po 2004 m. balandžio 30 d., atsižvelgiant į palaipsnišką mažinimą, kaip nurodyta 1 skirsnio 1 dalies g punkte pirmiau;(...PICT...)= pasirengimo narystei išlaidos (kaip nurodyta 1 skirsnio 1 dalies f punkte pirmiau), paskirtos stojančioms šalims metais iki joms tampant ES narėmis, patikslintos pagal t–1 metų infliaciją. Šis elementas neįtraukiamas į skaičiavimus nuo 2013 m. susidarančios korekcijos, pirmą kartą įtrauktinos į biudžetą 2014 m. Jį galima toliau pateikti tokia išraiška(...PICT...)(...PICT...)=kur(...PICT...)= 1, kol t bus lygu 2012 m., ir 0 nuo 2013 m.;i = metai nuo 2004 m. iki t metų, kai įvyksta plėtra;(...PICT...)= Komisijos pateiktas Europos Sąjungai taikomas naujausias BVP defliatorius, išreikštas eurais, laikotarpiui nuo i–1 iki t–1.2007–2013 M. JK KOREKCIJOS PATIKSLINIMO AUKŠČIAUSIA RIBA, KAI „NE ŽEMĖS ŪKIO PASKIRTIES ES IŠLAIDOS", PRISKIRTOS VALSTYBĖMS NARĖMS, KURIOS TAPO ES NARĖMIS PO 2004 M. BALANDŽIO 30 D., NEĮTRAUKIAMOS Į JK KOREKCIJĄ2007–2013 m. JK korekcijos patikslinimas dėl to, kad į JK korekciją neįtraukiamos „ne žemės ūkio paskirties ES išlaidos“ (kaip apibrėžta g punkte pirmiau), paskirtos valstybėms narėms, kurios tapo ES narėmis po 2004 m. balandžio 30 d, 2004 m. kainomis negali viršyti aukščiausios 10,5 mlrd. eurų ribos (ši riba koreguojama kiekvieno plėtros, galinčios įvykti 2006–2012 m., etapo atveju, išskyrus Bulgarijos ir Rumunijos įstojimą į ES).Tai reiškia, kad toliau nurodytas JK korekcijos bendras sumažinimas 2008–2012 m. (sumažinimas palaipsniui taikomas nuo 2008 m. korekcijos, pirmą kartą įtrauktinos į biudžetą 2009 m., o aukščiausia riba taikoma ir 2012 m. korekcijai, pirmą kartą įtrauktinai į biudžetą 2013 m.), kuris lygus(...PICT...)negali viršyti 10,5 mlrd. eurų aukščiausios ribos, kuri didinama, atsižvelgiant į situaciją, šia suma (eurais):(...PICT...)kur(...PICT...)= valstybės narės (valstybių narių grupės) XX neapribota PVM bazė (kur XX = JK, ES arba ES–27) t metais;(...PICT...)= ne žemės ūkio paskirties ES išlaidos (kaip apibrėžta g punkte pirmiau), t metais paskirtos valstybėms narėms, kurios tapo ES narėmis po 2004 m. balandžio 30 d.;(...PICT...)= ne žemės ūkio paskirties ES išlaidos (kaip apibrėžta g punkte pirmiau), t metais paskirtos 10 valstybių narių, kurios tapo ES narėmis 2004 m. gegužės 1 d., taip pat Bulgarijai ir Rumunijai.(...PICT...)= NAgE procentinis sumažinimas, atitinkantis t metus (t. y. 0 % iki 2008 m.; 20 % – 2008 m.; 70 % – 2009 m. ir 100 % nuo 2010 m.);(...PICT...)= Komisijos pateiktas naujausias BVP defliatorius, išreikštas eurais, taikomas Europos Sąjungai nuo 2004 m. iki t metų.Jeigu patikslinta aukščiausia riba viršijama (bet kuriais metais iki 2013 m.), JK korekcija padidinama perviršio suma. Tolesnių metų JK korekcijos taip tikslinamos, siekiant užtikrinti, kad nebūtų viršijama aukščiausia riba, iki pat 2012 m. JK korekcijos, pirmą kartą įtrauktinos į biudžetą 2013 m.JK PRANAŠUMAS (1 skirsnio1 dalies d punktas)(...PICT...)JK pranašumas t =kur(...PICT...)= valstybės narės (valstybių narių grupės) XX neapribota PVM bazė (kur XX = JK arba ES) t metais;(...PICT...)= XX mokami BNP (bendrųjų nacionalinių pajamų) mokėjimai iš viso (kur XX = JK arba ES) t metais;(...PICT...)= XX mokami apribotos PVM bazės mokėjimai (kur XX = JK arba ES) t metais;TNI NENUMATYTAS PELNAS (žr. 1 skirsnio1 dalies e punktą pirmiau)(...PICT...)(...PICT...)TNI nenumatytas pelnast = 0.20 * *kur(...PICT...)= valstybės narės (valstybių narių grupės) XX grynieji tradiciniai nuosavi ištekliai (kur XX = JK arba ES) t metais;(...PICT...)= XX neapribota PVM bazė (kur XX = JK arba ES) t metais.2. JK korekcijos finansavimas kitais metais (2006 m. sprendimo dėl nuosavų išteklių 5 straipsnis)JK korekcijos t metų sąnaudas padengia kitos valstybės narės t+1 metais toliau nurodytu būdu:a) Sąnaudų paskirstymas pirmiausia skaičiuojamas atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės mokamą dalį, susijusią su t+1 metais ir nurodytą 2 straipsnio 1 dalies c punkte, neįtraukiant Jungtinės Karalystės ir neatsižvelgiant į Nyderlandams ir Švedijai suteiktų BNP (bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis) pagrįstų metinių įnašų bendruosius sumažinimus, kaip nurodyta 2 straipsnio 5 dalyje;b) vėliau jis koreguojamas taip, kad Austrijos, Vokietijos, Nyderlandų ir Švedijos finansuojama dalis būtų sumažinta iki vienos ketvirtosios jų dalies, kuri nustatoma atliekant skaičiavimą pagal a punktą.Jungtinei Karalystei korekcijos suma suteikiama sumažinant jos PVM mokėjimus; jeigu korekcijos suma viršija PVM mokėjimus, korekcija suteikiama sumažinant jos BNP mokėjimus.Sąnaudos, kurias turi padengti kitos valstybės narės, pridedamos prie jų PVM ir BNP mokėjimų.Lentelėje toliau pateikiamas pavyzdys, iliustruojantis šio skaičiavimo metodo taikymą, remiantis BNP įverčiais, įtrauktais į 2006 m. patvirtintą biudžetą.(...PICT...)Valstybių narių įnašai BNP mokėjimais (2 straipsnio 1 dalies c punktas) t+1 metais parodyti pirmame lentelės stulpelyje. Antrame stulpelyje parodytos dalys, apskaičiuotos pagal a punktą pirmiau. Trečiame stulpelyje parodytas Vokietijos, Nyderlandų Austrijos ir Švedijos dalių sumažinimas (trys ketvirtadaliai jų dalių, apskaičiuotų pagal a punktą pirmiau), o ketvirtame – Vokietijai, Nyderlandams, Austrijai ir Švedijai taikomų sumažinimų paskirstymas kitoms valstybėms narėms, neskaitant šių keturių šalių ir Jungtinės Karalystės.Penktame stulpelyje parodytos JK korekcijos finansavimo dalys, apskaičiuotos pagal šį metodą.3. biudžeto sudedamųjų dalių apibrėžimai3.1. t metų išlaidos iš visoTai, kas suprantama kaip išlaidos, apskaičiuojant JK korekciją, atitinka faktinius mokėjimus (mokėjimų asignavimų vykdymą), susijusius su konkrečiais metais (t metais) pagal tų metų biudžeto asignavimus arba pagal neįvykdytų asignavimų perkėlimus į kitus metus (iš t metų į t+1 metus). Atsižvelgiama tik į panaudotus mokėjimų asignavimus, t. y. tik į realiai atliktų mokėjimų sumą.3.2. Paskirstytos išlaidos iš visoVisų išlaidų paskirstymas valstybėms narėms, kaip apibrėžta 3 skirsnio 1 dalyje pirmiau, atliekamas pagal tokias taisykles:Paprastai mokėjimai priskiriami tai valstybei narei, kurioje gyvena pagrindinis gavėjas.Tačiau tais atvejais, kai Komisija žino, kad konkretus gavėjas veikia kaip tarpininkas, mokėjimai, kiek tai įmanoma, turi būti priskiriami tai valstybei narei (toms valstybėms narėms), kurioje (kuriose) gyvena galutinis naudos gavėjas (galutiniai naudos gavėjai), atsižvelgiant į jų dalį tuose mokėjimuose.Kai kurių išlaidų sudedamųjų dalių negalima visiškai ar iš dalies priskirti valstybėms narėms. Europos Sąjungos bendrojo biudžeto visą išlaidų sumą laikant pagrindu, reikia išskirti bent dvi pagrindines išlaidų kategorijas (nors šis sąrašas yra orientacinis ir nebūtinai išsamus):1. Išorės išlaidos, iš esmės atitinkančios 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose minimos 2007–2013 m. finansinės struktūros 4 išlaidų kategoriją „ES – pasaulinė partnerė“.Šiai kategorijai taip pat priskiriamos ir kitų kategorijų išlaidos, teikiančios naudos ne Europos Sąjungoje, kaip antai vystymosi bendradarbiavimo išlaidos, mokslinių tyrimų išlaidos ne ES, administracinės išlaidos, sumokėtos gavėjams ne Sąjungoje, ir pan.2. Išlaidos, kurių negalima paskirstyti ar identifikuoti Tai gali būti dėl konceptualių sunkumų, pvz., atstovavimo, misijų, oficialių ir kitokių susitikimų išlaidos, taip pat mokėjimai, susiję su tarpvalstybinėmis Bendrijos iniciatyvomis, tarpregioninių bendradarbiavimo operacijų skatinimu ir kita tarpvalstybine veikla ar veiksmais.Paskirstytų išlaidų apibrėžimas iš esmės atitinka 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose minimos 2007–2013 m. finansinės struktūros 1, 2, 3, 5 ir 6 išlaidų kategorijas.3.3. Pasirengimo narystei išlaidosPasirengimo narystei išlaidos, į kurias reikia atsižvelgti apskaičiuojant su plėtra susijusį patikslinimą 4 straipsnio 1 dalies f punkte, – tai paskirstytos išlaidos (kaip apibrėžta 3 skirsnio 1 ir 2 dalyse pirmiau) stojančioms šalims paskutiniais metais iki joms tampant ES narėmis.4. t metų JK korekcijos įtraukimas į biudžetą4.1. Preliminarus įvertis (įtrauktinas į t+1 metų preliminarų biudžeto projektą)t metų preliminarus JK korekcijos dydžio apskaičiavimas atliekamas sudarant t+1 metų preliminarų biudžeto projektą. Skaičiavimas grindžiamas naujausiais turimais įnašų ir išlaidų duomenimis.JK korekcija atliekama sumažinant JK PVM ir BNP mokėjimus. Kitų valstybių narių PVM ir BNP mokėjimai padidėja jų atitinkamos dalies finansuojant korekciją dydžiu.4.2. Preliminaraus įverčio atnaujinimas (nuo t+1 metų iki t+3 metų)Prireikus Komisija gali bet kada nuo t+1 metų iki t+3 metų siūlyti atnaujinti preliminarų įvertį. Toks atnaujinimas įtraukiamas į preliminarų biudžeto pakeitimo projektą.Toks atnaujinimas siūlomas tada, kai Komisija turi pagrindo manyti, kad pradinė preliminaraus skaičiavimo prognozė iš esmės skirsis nuo galutinio JK korekcijos, kuri bus siūloma t+4 metų preliminariame biudžeto pakeitimo projekte, apskaičiavimo (žr. toliau).Atnaujinimas taip pat gali būti siūlomas tada, kai paaiškėja, kad apskaičiuotos BNP bazės, įtrauktos į t+1 m. preliminarų biudžeto projektą, iš esmės skirsis nuo galutinių BNP bazių, taip iš esmės pakeisdamos JK korekcijos finansavimo pasidalijimą.4.3. Galutinis JK korekcijos apskaičiavimas (įtrauktinas į t+4 metų preliminarų biudžeto pakeitimo projektą)4.3.1. Galutinės sumos apskaičiavimasGalutinės sumos apskaičiavimo procedūra išdėstyta šio dokumento 1 skirsnyje.Apskaičiuojant galutinę JK korekciją, remiamasi šiais duomenimis: su t metais susijusiomis PVM ir BNP bazėmis ir paskirstytų išlaidų įverčiais, žinomais t+3 m. gruodžio 31 d., perskaičiuojant eurais pagal vidutinį t metų valiutos keitimo kursą.Siekiant įvertinti JK pranašumą, reikalingą galutiniam skaičiavimui (1 skirsnio 1 dalies d punktas), reikia atsižvelgti į t metų tradicinių nuosavų išteklių įnašus ir kitas pajamas. Tai reiškia, kad reikia perskaičiuoti hipotetinį biudžetą, atsiradus bet kurio išteklių ir pajamų tipo galutiniams duomenims.4.3.2. Galutinio korekcijos finansavimo apskaičiavimas ir jos įtraukimas į biudžetą2 skirsnyje išdėstyta galutinės korekcijos finansavimo apskaičiavimo procedūra.Apskaičiuojant galutinį finansavimą, remiamasi t+3 metų gruodžio 31 d. žinomomis t+1 metų PVM ir BNP bazėmisGalutinio finansavimo duomenys palyginami su jau į biudžetą įtrauktais mokėjimais (t. y. į t+1 m. biudžetą ir galbūt į t+2 m. arba t+3 m. biudžetą, jeigu tais metais buvo atliktas atnaujinimas).Valstybių narių skirtumai įtraukiami į atitinkamą t+4 m. preliminaraus biudžeto pakeitimo projekto biudžeto skyrių ir perskaičiuojami nacionaline valiuta taikant vidutinį korekcijos finansavimo metų (t+1 metų) valiutos keitimo kursą.[1] 2005 12 19 dokumentas 15915/05 CADREFIN 268.[2] OL L 253, 2000 10 7, p. 42.[3] Nuo 2002 m. nuosavų išteklių srityje bendrasis nacionalinis produktas (BNP) buvo pakeistas bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis (BNP).[4] COM(2001) 801 galutinis.[5] Nuomonė Nr. 4/2005, OL C 167, p. 1.[6] OL C[7] Nuomonė pateikta dėl[8] OL C[9] OL C[10] OL L 310, 1996 11 30, p. 1, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1267/2003 (OL L 180, 2003 7 18, p. 1).[11] OL L 253, 2000 10 7, p. 42.[12] COM(2001) 801 galutinis.[13] OL L 181, 2003 7 19, p. 1.[14] OL L 94, 1970 4 28, p. 19.[15] OL L 128, 1985 5 14, p. 15.[16] OL L 185, 1988 7 15, p. 24.[17] OL L 293, 1994 11 12, p. 9.[18] OL L[19] Biudžeto disbalanso korekcijos apskaičiavimas, finansavimas, mokėjimas ir įvedimas į biudžetą pagal Tarybos sprendimo dėl ES nuosavų išteklių sistemos 4 ir 5 straipsnius (Europos Sąjungos Taryba, 10646/00 ADD 2, 2000 m. rugsėjo 21 d.).--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
Morze Flores – morze w zachodniej części Oceanu Spokojnego, jedno z mórz wewnętrznych Archipelagu Malajskiego, położone między wyspami Flores i Sumbawa (Małe Wyspy Sundajskie) a Celebes. Morze Flores łączy się szerokimi kanałami morskimi z wodami Morza Jawajskiego (na zachodzie) i Banda (na wschodzie). Na morzu znajduje się kilkanaście małych wysp otoczonych rafami koralowymi. Znaczące łowiska tuńczyka.
 Temperatura wód powierzchniowych przez cały rok bardzo wysoka, wynosi od 26 °C w sierpniu do 29 °C w listopadzie. Morze Flores znajduje się w strefie oddziaływania monsunów. Obszary dna morskiego są terenem bardzo aktywnym sejsmicznie i wulkanicznie. Pływy przekraczają 1,5 m.
 Flores, Morze


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 30.1.2010
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 24/71
 Hotărârea Tribunalului Funcției Publice (Camera întâi) din 30 noiembrie 2009 — Zangerl-Posselt/Comisia
 (Cauza F-83/07) (1)
 (Funcție publică - Concurs general - Neadmiterea la probele practice și orale - Diplome cerute - Noțiunea de învățământ superior - Discriminare în funcție de vârstă)
 2010/C 24/128
 Limba de procedură: germana
 Părțile
 Reclamantă: Brigitte Zangerl-Posselt (Merzig, Germania) (reprezentant: S. Paulmann, avocat)
 Pârâtă: Comisia Comunităților Europene (reprezentanți: J. Currall și B. Eggers, agenți)
 Obiectul
 Anularea deciziei comisiei de evaluare a concursului din 18 iunie 2007 în vederea constituirea unei rezerve pentru recrutări de asistenți de limba germană pentru activități de secretariat (AST 1) de a nu permite participarea reclamantei la probele practice și orale
 Dispozitivul
 1.
 Respinge acțiunea.
 2.
 Comisia Comunităților Europene suportă, pe lângă propriile cheltuieli de judecată, două treimi din cheltuielile de judecată efectuate de doamna Zangerl-Posselt.
 3.
 Doamna Zangerl-Posselt suportă o treime din propriile cheltuieli de judecată.
 (1) JO C 235, 6.10.2007 p. 32.


text:
 15.2.2014
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 45/22
 Rechtsmittel, eingelegt am 4. Dezember 2013 von der Total Marketing Services, Rechtsnachfolgerin der Total Raffinage Marketing, gegen das Urteil des Gerichts (Vierte Kammer) vom 13. September 2013 in der Rechtssache T-566/08, Total Raffinage Marketing/Kommission
 (Rechtssache C-634/13 P)
 2014/C 45/38
 Verfahrenssprache: Französisch
 Verfahrensbeteiligte
 Rechtsmittelführerin: Total Marketing Services, Rechtsnachfolgerin der Total Raffinage Marketing (Prozessbevollmächtigte: Rechtsanwälte A. Vandencasteele, C. Lemaire, S. Naudin)
 Andere Verfahrensbeteiligte: Europäische Kommission
 Anträge
 Die Rechtsmittelführerin beantragt,
 —
 das erlassene Urteil aufzuheben, soweit das Gericht zu Unrecht ausgeschlossen hat, dass die Total Marketing Services (im Folgenden: TMS) ihre Teilnahme an der Zuwiderhandlung nach dem 12. Mai 2004 beendet hat;
 —
 das erlassene Urteil aufzuheben, soweit das Gericht zu Unrecht jegliche ungerechtfertigte Ungleichbehandlung von TMS gegenüber Repsol hinsichtlich der Dauer ihrer Teilnahme an der Zuwiderhandlung ausgeschlossen hat;
 —
 das erlassene Urteil aufzuheben, soweit das Gericht zu Unrecht eine Unterbrechung der Beteiligung von TMS an der Zuwiderhandlung zwischen dem 26. Mai 2000 und dem 27. Juni 2001 ausgeschlossen hat;
 —
 das erlassene Urteil aufzuheben, soweit das Gericht nicht auf den Klagegrund eingegangen ist, dass die Beweise dafür, dass das Verhalten von TMS auf dem Markt nicht gegen die Wettbewerbsregeln verstieß, nicht geprüft wurden;
 —
 gemäß Art. 61 der Satzung des Gerichtshofs endgültig zu entscheiden und insofern die Entscheidung, soweit sie TMS betrifft, für nichtig zu erklären sowie die Befugnis zur unbeschränkten Nachprüfung zu nutzen, um die gegen TMS verhängte Geldbuße herabzusetzen;
 —
 für den Fall, dass der Gerichtshof den vorliegenden Rechtsstreit nicht endgültig entscheiden sollte, die Kostenentscheidung vorzubehalten und die Rechtssache an das Gericht zur erneuten Prüfung im Einklang mit dem Urteil des Gerichtshofs zurückzuverweisen;
 —
 schließlich gemäß Art. (184) der Verfahrensordnung der Kommission die sowohl vor dem Gericht als auch vor dem Gerichtshof entstandenen Kosten aufzuerlegen.
 Rechtsmittelgründe und wesentliche Argumente
 Die Rechtsmittelführerin stützt ihr Rechtsmittel auf vier Rechtsmittelgründe. Mit ihrem ersten Rechtsmittelgrund rügt sie, das Gericht habe gegen Art. 101 AEUV, die Regeln über die Beweisführung, die Grundsätze der Unschuldsvermutung und der Rechtssicherheit sowie gegen das Begründungserfordernis verstoßen, indem es festgestellt habe, sie habe sich in der Zeit vom 12. Mai 2004 bis 28. April 2005, da sie sich in dieser Zeit nicht offen vom Kartell distanziert habe, an der Zuwiderhandlung beteiligt.
 Mit ihrem zweiten Rechtsmittelgrund, der sich in zwei Teile gliedert, macht die Rechtsmittelführerin geltend, das Gericht habe zum einen gegen den Grundsatz der Gleichbehandlung verstoßen und seine Begründungspflicht verletzt und zum anderen die urkundlichen Beweise für die Einladungen, die TMS und Repsol erhalten hätten, verfälscht, indem es jeglichen Rückzug von TMS aus dem Kartell nach der Zusammenkunft vom 11.-12. Mai 2004 ausgeschlossen, den Rückzug von Repsol nach der Zusammenkunft vom 3.-4. August 2004 jedoch anerkannt habe.
 Mit ihrem dritten Rechtsmittelgrund, der sich in zwei Teile gliedert, rügt die Rechtsmittelführerin, das Gericht habe gegen Art. 101 AEUV, die Regeln über die Beweisführung, die Grundsätze der Unschuldsvermutung und der Rechtssicherheit sowie gegen das Begründungserfordernis verstoßen, indem es festgestellt habe, sie habe ihre Teilnahme an der Zuwiderhandlung in der Zeit vom 26. Mai 2000 bis 26. Juli 2001 nicht unterbrochen, denn sie habe sich in dieser Zeit nicht offen vom Kartell distanziert.
 Mit ihrem vierten Rechtsmittelgrund schließlich wirft die Rechtsmittelführerin dem Gericht vor, gegen den Grundsatz eines effektiven gerichtlichen Rechtsschutzes, den Grundsatz der individuellen Zumessung von Strafen und Sanktionen sowie gegen das Begründungserfordernis verstoßen zu haben, indem es den Klagegrund, wonach die Beweise dafür, dass ihr Verhalten nicht gegen die Wettbewerbsregeln verstoßen habe, nicht berücksichtigt worden seien, ungeprüft zurückgewiesen habe.


text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52007PC0070
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 26.2.2007KOM(2007) 70 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1346/2000 dėl bankroto bylų A, B ir C priedus(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Pasiūlymo aplinkybės- Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiBūtina iš dalies pakeisti Reglamento (EB) Nr. 1346/2000 dėl bankroto bylų A, B ir C priedus.- Bendrosios aplinkybėsTarybos reglamento (EB) Nr. 1346/2000 A priede išvardijamos reglamento 2 straipsnio a dalyje nurodytos bankroto bylos. B priede išvardijamos 2 straipsnio c dalyje nurodytos bylos dėl įmonės likvidavimo. C priede išvardijami 2 straipsnio b dalyje nurodyti likvidatoriai.Tarybos reglamento (EB) Nr. 1346/2000 priedai paskutinį kartą buvo iš dalies pakeisti 2006 m. balandžio 27 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 694/2006.2006 m. rugpjūčio 29 d. Čekijos Respublika pranešė Komisijai apie tolesnius A, B ir C prieduose išdėstytų sąrašų pakeitimus.- Pasiūlymo srityje taikomos nuostatosReglamentas (EB) Nr. 1346/2000 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas šiuo pasiūlymu.- Derėjimas su kitomis politikos kryptimisŠis reglamentas atitinka kitas Bendrijos politikos kryptis.2. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas- Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisIšorės konsultacijos nebuvo reikalingos.- Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasNepriklausomo tyrimo neprireikė.- Poveikio vertinimasReglamento pakeitimas gali turėti teigiamą poveikį verslo reorganizavimui.Tikėtina, kad jis turės teigiamą arba neutralų poveikį užimtumui.Tikėtina, kad jis turės teigiamą arba neutralų poveikį aplinkai.3. Teisiniai pasiūlymo aspektai- Siūlomų veiksmų santraukaPasiūlymu siekiama iš dalies keisti Reglamento (EB) Nr. 1346/2000 priedus, kad būtų atsižvelgta į bankrotą reglamentuojančių valstybių narių teisės aktų pakeitimus.- Teisinis pagrindasPasiūlymas grindžiamas Reglamento (EB) Nr. 1346/2000 45 straipsniu.- Subsidiarumo principasPasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai, todėl subsidiarumo principas netaikomas.- Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šių priežasčių:Komisijos pasiūlymu Tarybos reglamento (EB) Nr. 1346/2000 A, B ir C priedų sąrašai, kuriuose daroma nuoroda į Čekijos Respubliką, pakeičiami naujais sąrašais, kuriais atsižvelgiama į Čekijos Respublikos perduotą informaciją.Reglamentas tiesiogiai taikomas valstybėse narėse ir nereikalauja jokių įgyvendinimo priemonių. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje , todėl su jo turiniu gali susipažinti visos suinteresuotosios šalys.- Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė – reglamentas.Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytų priežasčių:Remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1346/2000 45 straipsnio nuostatomis, reglamento priedus valstybių narių iniciatyva arba Komisijos siūlymu iš dalies gali keisti tik Taryba. Įsigaliojus Amsterdamo sutarčiai, pereinamuoju penkerių metų laikotarpiu Taryba teisės aktus galėjo priimti, remdamasi šia bendra iniciatyva (EB sutarties 67 straipsnio 1 dalis), tačiau įsigaliojus Nicos sutarčiai (EB sutarties 67 straipsnio 2 dalis), iniciatyva priklauso tik Komisijai. Todėl Komisija gali Tarybai siūlyti reglamento priedų pakeitimus pagal reglamento 45 straipsnį.4. Poveikis biudžetuiPasiūlymas neturi poveikio biudžetui.5. SupaprastinimasPasiūlyme numatyta supaprastinti (ES arba nacionalinių) valdžios institucijų ir viešųjų bei privačiųjų subjektų administracines procedūras.Valstybių narių teismai bus laiku informuojami apie bankroto bylas, kurių teismingumas turi būti pripažintas.Kreditoriai, skolininkai ir nemokumo specialistai bus informuojami apie bankroto bylas šiuo reglamentu nustatyta tvarka.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1346/2000 dėl bankroto bylų A, B ir C priedusEUROPOS SąJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1346/2000 dėl bankroto bylų[1], ypač į jo 45 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[2],kadangi:(1) Reglamento (EB) Nr. 1346/2000 A, B ir C prieduose atitinkamai išvardijami bankroto bylų, bylų dėl įmonės likvidavimo ir likvidatorių pavadinimai valstybių narių teisėje.(2) 2006 m. rugpjūčio 29 d. Čekijos Respublika, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1346/2000 45 straipsniu, pranešė Komisijai apie šio reglamento A, B ir C prieduose išdėstytų sąrašų pakeitimus.(3) Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir todėl jis nėra jai privalomas ir joje netaikomas.(4) Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1346/2000 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 1346/2000 iš dalies keičiamas taip:(1) A priede Čekijos Respublikos bankroto bylų pavadinimai pakeičiami taip:„ČESKÁ REPUBLIKA– Konkurs– Reorganizace– Oddlužení“(2) B priede Čekijos Respublikos bylų dėl įmonės likvidavimo pavadinimai pakeičiami taip:„ČESKÁ REPUBLIKA– Konkurs“(3) C priede Čekijos Respublikos likvidatorių pavadinimai pakeičiami taip:„ČESKÁ REPUBLIKA– Insolvenční správce– Předběžný insolvenční správce– Oddělený insolvenční správce–Zvláštní insolvenční správce– Zástupce insolvenčního správce“2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 160, 2000 6 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 694/2006 (OL L 121, 2006 5 6, p. 1–13).[2] OL C, , p. .


text:
 4.9.2017
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 293/29
 Presuda Općeg suda od 20. srpnja 2017. – ADR Center protiv Komisije
 (Predmet T-644/14) (1)
 ((„Financijska potpora - Opći program ‚Temeljna prava i pravda’ za razdoblje 2007. – 2013. - Posebni program ‚Civilno pravosuđe’ - Tužba za poništenje - Odluka koja je izvršna isprava - Članak 299. UFEU-a - Nadležnost autora akta - Načelo dobre uprave - Tužba kojom se traži da se Komisiji naloži plaćanje preostalog iznosa na temelju sporazumâ o bespovratnim sredstvima - Djelomična preinaka tužbe - Arbitražna klauzula - Nadležnost Općeg suda - Prihvatljivi troškovi”))
 (2017/C 293/32)
 Jezik postupka: engleski
 Stranke
 Tužitelj: ADR Center SpA (Rim, Italija) (zastupnici: L. Tantalo, potom A. Guillerme, odvjetnici)
 Tuženik: Europska komisija (zastupnici: J. Estrada de Solà i L. Cappelletti, potom J. Estrada de Solà i S. Delaude, agenti)
 Predmet
 Zahtjev, s jedne strane, na temelju članka 263. UFEU-a za poništenje Odluke Komisije C(2014) 4485 final od 27. lipnja 2014. o povratu dijela financijskoga doprinosa isplaćenoga tužitelju pri provedbi triju sporazuma o bespovratnim sredstvima sklopljenih u okviru posebnog programa „Civilno pravosuđe”, i, s druge strane, zahtjev, na temelju članka 272. UFEU-a, da se Komisiji naloži da tužitelju plati preostali iznos koji mu se duguje na temelju triju sporazuma o bespovratnim sredstvima u visini od 49 172,52 eura kao i naknadu štete.
 Izreka
 1.
 Tužba se odbija.
 2.
 ADR Center SpA snosit će troškove Europske komisije, uključujući i troškove te institucije u vezi s postupkom privremene pravne zaštite, i polovinu vlastitih troškova, uključujući one u vezi s postupkom privremene pravne zaštite.
 3.
 Komisija će snositi polovinu troškova društva ADR Center, uključujući i polovinu njegovih troškova u vezi s postupkom privremene pravne zaštite.
 (1) SL C 388, 3. 11. 2014.


text:
28.8.2017
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 283/49
 Rettens kendelse af 5. juli 2017 — EEB mod Kommissionen
 (Sag T-38/16) (1)
 ((Aktindsigt - forordning (EF) nr. 1049/2001 - dokumenter vedrørende tilbagetrækning af forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv KOM(2014) 397 final - delvist afslag på aktindsigt - ufornødent at træffe afgørelse))
 (2017/C 283/76)
 Processprog: engelsk
 Parter
 Sagsøger: Det Europæiske Miljøkontor (EEB) (Bruxelles, Belgien) (ved advokat B. Kloostra)
 Sagsøgt: Europa-Kommissionen (ved A. Buchet, F. Clotuche-Duvieusart og E. Sanfrutos Cano, som befuldmægtigede)
 Sagens genstand
 Søgsmål i henhold til artikel 263 TEUF med påstand om annullation af Kommissionens afgørelse Ares(2015) 5212500 af 19. november 2015.
 Konklusion
 1)
 Det er ufornødent at træffe afgørelse i sagen.
 2)
 Europa-Kommissionen bærer sine egne omkostninger og betaler de af Det Europæiske Miljøkontor (EEB) afholdte omkostninger.
 (1) EUT C 118 af 4.4.2016.


type: other

text:
REGULAMENTUL (CE) NR. 85/2009 AL CONSILIULUI
 Criza fără precedent care afectează piețele financiare internaționale a adus cu sine provocări majore pentru Comunitate, care necesită o reacție rapidă pentru a contracara efectele acesteia asupra economiei în ansamblul său și, îndeosebi, pentru a susține investițiile, astfel încât să fie promovate creșterea economică și ocuparea forței de muncă.
 Cadrul de reglementare pentru perioada de programare 2007-2013 a fost adoptat cu scopul de a continua simplificarea programării și a gestionării Fondului European de Dezvoltare Regională, a Fondului Social European și a Fondului de coeziune, eficacitatea acestora și subsidiaritatea în ceea ce privește punerea lor în aplicare.
 Este necesară adaptarea anumitor dispoziții ale Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune (1) pentru facilitarea mobilizării resurselor financiare comunitare la demararea programelor operaționale, precum și a proiectelor subvenționate în cadrul acestor programe, astfel încât să se accelereze punerea în aplicare și impactul acestor investiții asupra economiei.
 Este necesar să se consolideze posibilitatea Băncii Europene de Investiții (BEI) și a Fondului European de Investiții (FEI) de a furniza asistență statelor membre la pregătirea și la punerea în aplicare a programelor operaționale.
 Având în vedere statutul pe care îl dețin BEI și FEI ca entități financiare recunoscute prin tratat, atunci când se organizează operațiuni de inginerie financiară în care acestea sunt implicate ca fonduri de participare, ar trebui să existe posibilitatea de a li se atribui în mod direct un contract.
 Pentru a facilita recursul la instrumente de inginerie financiară, în special în sectorul dezvoltării urbane durabile, ar trebui să se prevadă posibilitatea de a face contribuții în natură considerate ca fiind cheltuieli eligibile la constituirea de și la contribuția la fonduri.
 Pentru a sprijini întreprinderile și, în special, întreprinderile mici și mijlocii, condițiile privind plata avansurilor în cadrul ajutoarelor de stat acordate în conformitate cu articolul 87 din tratat ar trebui, de asemenea, să devină mai flexibile.
 Pentru a accelera punerea în aplicare a proiectelor majore, este necesar să se permită cheltuielilor privind proiectele majore care nu au fost încă adoptate de Comisie să poată fi incluse în declarația de cheltuieli.
 Pentru a susține resursele financiare ale statelor membre și a facilita astfel demararea rapidă a programelor operaționale într-un context de criză, este necesară modificarea dispozițiilor privind prefinanțarea.
 Plata unui avans la începutul programelor operaționale ar trebui să poată permite un flux de lichidități regulat și să faciliteze plățile către beneficiari pe perioada punerii în aplicare a programului. Din acest motiv, ar trebui adoptate dispoziții în vederea acestor plăți de avansuri pentru fondurile structurale: 7,5 % (pentru statele membre care au aderat la Uniunea Europeană astfel cum era constituită înainte de 1 mai 2004) și 9 % (pentru statele membre care au aderat la Uniunea Europeană la 1 mai 2004 sau ulterior), pentru a accelera punerea în aplicare a programelor operaționale.
 În virtutea principiilor de egalitate de tratament și de siguranță juridică, modificările privind articolul 56 alineatul (2) și articolul 78 alineatul (1) ar trebui să se aplice pe durata întregii perioade de programare 2007-2013. Aplicarea retroactivă este, prin urmare, necesară, de la data de 1 august 2006, dată la care Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 a intrat în vigoare. Deoarece criza fără precedent care afectează piețele financiare internaționale necesită o reacție rapidă pentru a contracara efectele acesteia asupra economiei în ansamblul său, alte modificări ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 ar trebui modificat,
 La articolul 44, paragraful al doilea se modifică după cum urmează:
 în cazul în care acordul nu este un contract public de servicii în sensul legislației aplicabile în materie de achiziții publice, acordarea unei subvenții, definită în acest sens ca fiind o contribuție financiară directă sub formă de donație către o instituție financiară fără cerere de oferte, în cazul în care acest lucru se realizează în conformitate cu un act cu putere de lege național compatibil cu tratatul;”;
 se adaugă litera (c) cu următorul conținut:
 atribuirea directă a unui contract către BEI sau FEI.”
 La articolul 46 alineatul (1) se adaugă al doilea paragraf, după cum urmează:
 „La cererea statelor membre, BEI sau FEI pot participa la acțiunile de asistență tehnică menționate la primul paragraf.”
 Articolul 56 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
 „(2) Prin derogare de la alineatul (1), contribuțiile în natură, costurile de amortizare și cheltuielile generale pot fi tratate ca și cheltuieli angajate de beneficiari la aplicarea operațiunilor, în condițiile stabilite la paragraful al treilea din prezentul alineat.
 Prin derogare de la alineatul (1), contribuțiile în natură, în cazul instrumentelor care intră sub incidența ingineriei financiare în conformitate cu articolul 78 alineatul (6) primul paragraf, pot fi considerate cheltuieli plătite la constituirea fondurilor sau a fondurilor cu participare sau de contribuție la acestea, în condițiile stabilite la paragraful al treilea din prezentul alineat.
 normele de eligibilitate stabilite în temeiul alineatului (4) prevăd eligibilitatea unor astfel de cheltuieli;
 valoarea cheltuielii este justificată prin documente contabile cu valoare de dovadă echivalentă facturilor, fără a aduce atingere dispozițiilor prevăzute în regulamentele specifice;
 în cazul unor contribuții în natură, cofinanțarea din fonduri nu depășește totalul cheltuielilor eligibile prin excluderea valorii contribuțiilor respective.”
 Articolul 78 se modifică după cum urmează:
 la articolul 78 alineatul (1) primul paragraf, ultima frază se înlocuiește cu următorul text:
 „Cheltuielile plătite de beneficiari se justifică prin facturi achitate sau documente contabile cu valoare echivalentă de dovadă, cu excepția cazurilor în care există dispoziții contrarii în regulamentele specifice pentru fiecare fond.”;
 la articolul 78 alineatul (2), litera (b) se elimină;
 articolul 78 alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
 „(4) În cazul în care, în conformitate cu articolul 41 alineatul (3), Comisia refuză contribuția financiară a fondurilor la un proiect major, declarația de cheltuieli ulterioară adoptării deciziei Comisiei trebuie să fie rectificată în consecință.”
 La articolul 82 alineatul (1) paragraful al doilea, literele (a), (b) și (c) se înlocuiesc cu următorul text:
 pentru statele membre care au aderat la Uniunea Europeană astfel cum era constituită înainte de 1 mai 2004: în 2007, 2 % din contribuția din fondurile structurale la programul operațional, în 2008, 3 % din contribuția din fondurile structurale la programul operațional și în 2009, 2,5 % din contribuția din fondurile structurale la programul operațional;
 pentru statele membre care au aderat la Uniunea Europeană la 1 mai 2004 sau ulterior: în 2007, 2 % din contribuția din fondurile structurale la programul operațional, în 2008, 3 % din contribuția din fondurile structurale la programul operațional și în 2009, 4 % din contribuția din fondurile structurale la programul operațional;
 în cazul în care programul operațional intră sub incidența obiectivului de cooperare teritorială europeană și cel puțin unul dintre participanți este un stat membru care a aderat la Uniunea Europeană la 1 mai 2004 sau ulterior: în 2007, 2 % din contribuția din Fondul European de Dezvoltare Regională la programul operațional, în 2008, 3 % din contribuția din Fondul European de Dezvoltare Regională la programul operațional și în 2009, 4 % din contribuția din Fondul European de Dezvoltare Regională la programul operațional.”


text:
What Do I Call You é o quarto extended play (EP) em língua coreana e o sétimo EP geral da cantora sul-coreana Taeyeon. O seu lançamento ocorreu em 15 de dezembro de 2020 pela SM Entertainment e consiste de seis faixas, incluindo a faixa-título de mesmo nome e "Happy", single digital lançado previamente, em maio de 2020.
 What Do I Call You incorpora diversos gêneros musicais, sendo mais notadamente o R&B e o pop. Comercialmente, o EP se estabeleceu em número quatro pela parada sul-coreana Gaon Album Chart e atingiu o topo do número de vendas de álbuns digitais na China, em seu lançamento.
 Antecedentes e lançamento
 Em 20 de novembro de 2020, a SM anunciou que Taeyeon estava se preparando para o lançamento de um EP, previsto para o próximo mês. Mais tarde, em 30 de novembro, Taeyeon anunciou seu retorno, através de suas redes sociais com a mensagem: ""Voltarei em breve". Em 3 de dezembro, a SM anunciou que o EP What Do I Call You, seria lançado em 15 de dezembro. A pré-venda do mesmo iniciou-se no mesmo dia. O lançamento marcou o retorno doméstico de Taeyeon em sete meses, desde o lançamente de "Happy" em maio de 2020.
 A edição digital de What Do I Call You contém cinco canções, enquanto seu lançamento físico inclui o single "Happy" totalizando seis canções. Existem duas versões de sua edição física, com cada uma contendo uma versão de capa diferente, design de CD-Rom, encarte, pôster, cartão postal, marcador e cartão de foto.
 Recepção da crítica
 A publicação Teen Vogue escolheu What Do I Call You como um dos melhores momentos do K-pop de 2020, com a contribuidora Hannah Weiss escrevendo: "Com sua paisagem sonora relaxante e os vocais arejados de Taeyeon, 'What Do I Call You' é a trilha sonora perfeita para encerrar 2020. O álbum examina a solidão, o desejo e o arrependimento através de um filtro suave, compartilhando um toque de calor para nos transportar neste inverno".
 Lim Seon-hee da revista IZM, comparou os conceitos utilizados no EP aos da cantora estadunidense Taylor Swift e seus estilos musicais a também estadunidense Ariana Grande, analisando que What Do I Call You é "uma colaboração de temperamento e sinceridade, com uma gama mais ampla de emoções, apesar do método de 'remoção' sem enfeites e excessos. Agora, não importa o gênero que tente, ela pode facilmente construir um mastro com seu nome inscrito" e por fim, realizou elogios aos vocais de Taeyeon dizendo: "Além de tudo, o álbum ganha vida apenas pelo toque profundo da voz que sopra quente na estação do vento cortante".
 Lista de faixas
 Desempenho nas paradas musicais
 Após o lançamento de What Do I Call You, sua faixa-título homônima atingiu o primeiro lugar nas paradas musicais dos serviços de música online sul-coreanos e as outras faixas do EP também obteram classificações. What Do I Call You se posicionou no iTunes Albums Charts em 22 regiões, empatando com seu segundo álbum de estúdio Purpose de 2019. O material também atingiu o primeiro lugar de vendas de álbuns digitais, no QQ Music e KuGou, os maiores serviços de música chineses.
 Na Coreia do Sul, What Do I Call You estreou na quarta posição da Gaon Album Chart com 99.065 cópias vendidas. O EP tornou-se o sétimo álbum top dez de Taeyeon no país, e quebrou o recorde de maior vendagem de uma solista feminina em 2020, com 89.263 cópias no Hanteo. Em fevereiro de 2021, vendeu mais de 124.442 unidades na Coreia do Sul, tornando-se seu quinto álbum a conquistar vendas superiores a 100.000 cópias e levou Taeyeon a tornar-se a primeira artista solo feminina a ter cinco álbuns vendidos com mais de 100.000 unidades pela Gaon Album Chart.
 Posições semanais
 Posições mensais
 Fim de ano
 Vendas
 Histórico de lançamento
 EPs de Taeyeon
 EP de 2020
 EPs lançados pela SM Entertainment
 EPs em língua coreana


type: contracts

text:
 Anunţ juridic important
 |
 21999D0415(10)
 Jurnalul Oficial L 100 , 15/04/1999 p. 0052 - 0053 ediţie specială în limba cehă capitol 11 volum 03 p. 204 - 205 ediţie specială în limba estonă capitol 11 volum 03 p. 204 - 205 ediţie specială în limba maghiară capitol 11 volum 03 p. 204 - 205 ediţie specială în limba lituaniană capitol 11 volum 03 p. 204 - 205 LV.ES capitol 11 volum 03 p. 204 - 205 MT.ES capitol 11 volum 03 p. 204 - 205 PL.ES capitol 11 volum 03 p. 204 - 205 SK.ES capitol 11 volum 03 p. 204 - 205 ediţie specială în limba slovenă capitol 11 volum 03 p. 204 - 205
 Decizia nr. 64/98 a Comitetului mixt al SEEdin 14 iulie 1998de modificare a anexei II (Norme tehnice, standarde, încercări și certificare) la Acordul SEECOMITETUL MIXT AL SEE,având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare "acord", în special articolul 98,întrucât anexa II la acord a fost modificată prin Decizia nr. 95/97 a Comitetului mixt al SEE din 9 decembrie 1997 [1];întrucât Rezoluția Consiliului din 8 iulie 1996 privind cooperarea între administrații pentru aplicarea legislației privind piața internă [2] și Rezoluția Consiliului din 8 iulie 1996 privind simplificarea legislativă și administrativă în domeniul pieței interne [3] trebuie să fie încorporate în acord,DECIDE:Articolul 1La capitolul XIX, după punctul 12 [Rezoluția Consiliului (94/C 179/01) din 16 iunie 1994] din anexa II la acord se inserează următoarele puncte:"13. 96/C 224/03: Rezoluția Consiliului din 8 iulie 1996 privind cooperarea între administrații pentru aplicarea legislației privind piața internă (JO C 224, 1.8.1996, p. 3).14. 96/C 224/05: Rezoluția Consiliului din 8 iulie 1996 privind simplificarea legislativă și administrativă în domeniul pieței interne (JO C 224, 1.8.1996, p. 5)."Articolul 2Textele rezoluțiilor 96/C 224/03 și 96/C 224/05 în limbile islandeză și norvegiană, anexate la versiunile în limbile respective ale prezentei decizii, sunt autentice.Articolul 3Prezenta decizie intră în vigoare la 15 iulie 1998, cu condiția transmiterii prealabile către Comitetul mixt al SEE a tuturor notificărilor prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din acord.Articolul 4Prezenta decizie se publică în Secțiunea SEE și în Suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Comunităților Europene.Adoptată la Bruxelles, 4 iulie 1998.Pentru Comitetul mixt al SEEPreședinteleF. Barbaso[1] JO L 193, 9.7.1998, p. 51.[2] JO C 224, 1.8.1996, p. 3.[3] JO C 224, 1.8.1996, p. 5.--------------------------------------------------


text:
 3.12.2011
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 355/5
 Urteil des Gerichtshofs (Vierte Kammer) vom 13. Oktober 2011 (Vorabentscheidungsersuchen des Hoge Raad der Nederlanden — Niederlande) — Prism Investments BV/J. A. van der Meer in seiner Eigenschaft als Insolvenzverwalter der Arilco Holland BV
 (Rechtssache C-139/10) (1)
 (Justizielle Zusammenarbeit in Zivilsachen - Verordnung (EG) Nr. 44/2001 - Vollstreckbarerklärung - Versagungsgründe - Befolgung der gerichtlichen Entscheidung, deren Vollstreckbarerklärung beantragt wurde, im Urteilsstaat)
 2011/C 355/07
 Verfahrenssprache: Niederländisch
 Vorlegendes Gericht
 Hoge Raad der Nederlanden
 Parteien des Ausgangsverfahrens
 Klägerin: Prism Investments BV
 Beklagter: J. A. van der Meer in seiner Eigenschaft als Insolvenzverwalter der Arilco Holland BV
 Gegenstand
 Vorabentscheidungsersuchen — Hoge Raad der Nederlanden — Auslegung der Art. 34, 35, 43, 44 und 45 der Verordnung (EG) Nr. 44/2001 des Rates vom 22. Dezember 2000 über die gerichtliche Zuständigkeit und die Anerkennung und Vollstreckung von Entscheidungen in Zivil- und Handelssachen (ABl. L 12, S. 1) — Versagungsgründe — Abschließende Aufzählung — Erfüllung der Verpflichtung, die sich aus einer nationalen Entscheidung ergibt, deren Vollstreckbarerklärung beantragt wurde
 Tenor
 Art. 45 der Verordnung (EG) Nr. 44/2001 des Rates vom 22. Dezember 2000 über die gerichtliche Zuständigkeit und die Anerkennung und Vollstreckung von Entscheidungen in Zivil- und Handelssachen ist dahin auszulegen, dass er der Versagung oder Aufhebung einer Vollstreckbarerklärung einer Entscheidung durch ein Gericht, das über einen Rechtsbehelf gemäß Art. 43 oder 44 dieser Verordnung zu entscheiden hat, aus einem anderen als einem in den Art. 34 und 35 dieser Verordnung genannten Grund, wie etwa dem, dass der Entscheidung im Ursprungsmitgliedstaat nachgekommen wurde, entgegensteht.
 (1) ABl. C 134 vom 22.5.2010.


text:
 23.6.2005
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 161/35
 BESLUIT VAN HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER
 Nr. 15/2005
 van 8 februari 2005
 tot wijziging van bijlage XIII (Vervoer) bij de EER-overeenkomst
 HET GEMENGD COMITE VAN DE EER,
 Gelet op de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, aangepast bij het Protocol tot aanpassing van de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, hierna „de Overeenkomst” genoemd, en met name op artikel 98,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Bijlage XIII bij de Overeenkomst werd gewijzigd bij Besluit nr. 179/2004 van het Gemengd Comité van de EER van 9 december 2004 (1).
 (2)
 Verordening (EG) nr. 1592/2002 van het Europees Parlement en de Raad van 15 juli 2002 tot vaststelling van gemeenschappelijke regels op het gebied van burgerluchtvaart en tot oprichting van een Europees Agentschap voor de veiligheid van de luchtvaart (2) is bij Besluit nr. 179/2004 van het Gemengd Comité van de EER van 9 december 2004 in de Overeenkomst opgenomen, met specifieke aanpassingen per land.
 (3)
 Verordening (EG) nr. 1643/2003 van de het Europees Parlement en de Raad van 22 juli 2003 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 1592/2002 tot vaststelling van gemeenschappelijke regels op het gebied van burgerluchtvaart en tot oprichting van een Europees Agentschap voor de veiligheid van de luchtvaart (3) moet in de Overeenkomst worden opgenomen.
 (4)
 Verordening (EG) nr. 1701/2003 van de Commissie van 24 september 2003 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 1592/2002 van het Europees Parlement en de Raad tot vaststelling van gemeenschappelijke regels op het gebied van burgerluchtvaart en tot oprichting van een Europees Agentschap voor de veiligheid van de luchtvaart (4) moet in de Overeenkomst worden opgenomen.
 (5)
 Verordening (EG) nr. 104/2004 van de Commissie van 22 januari 2004 tot vaststelling van de regels voor de organisatie en de samenstelling van de kamer van beroep van het Europees Agentschap voor de veiligheid van de luchtvaart (5) moet in de Overeenkomst worden opgenomen,
 BESLUIT:
 Artikel 1
 Bijlage XIII bij de Overeenkomst wordt als volgt gewijzigd:
 1.
 Na punt 66n (Verordening (EG) nr. 1592/2002 van het Europees Parlement en de Raad) wordt het volgende streepje toegevoegd:
 „, zoals gewijzigd bij:
 —
 32003 R 1643: Verordening (EG) nr. 1643/2003 van het Europees Parlement en de Raad van 22 juli 2003 (PB L 245 van 29.9.2003, blz. 7),
 —
 32003 R 1701: Verordening (EG) nr. 1701/2003 van de Commissie van 24 september 2003 (PB L 243 van 27.9.2003, blz. 5).”
 2.
 Na punt 66n (Richtlijn nr. 1592/2002/EG van het Europees Parlement en de Raad) wordt het volgende streepje toegevoegd:
 „66o.
 32004 R 0104: Verordening (EG) nr. 104/2004 van de Commissie van 22 januari 2004 tot vaststelling van de regels voor de organisatie en de samenstelling van de kamer van beroep van het Europees Agentschap voor de veiligheid van de luchtvaart (PB L 16, 23.1.2004, blz. 20).”
 Artikel 2
 De in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken teksten in de IJslandse en Noorse taal van de verordeningen (EG) nr. 1643/2003, 1701/2003 en 104/2004 zijn authentiek.
 Artikel 3
 Dit besluit treedt in werking op 9 februari 2005 op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de Overeenkomst bedoelde kennisgevingen aan het Gemengd Comité van de EER (6) hebben plaatsgevonden, of op de datum van inwerkingtreding van Besluit nr. 179/2004 van het Gemengd Comité van de EER van 9 december 2004, afhankelijk van hetgeen het laatste plaatsvindt.
 Artikel 4
 Dit Besluit wordt gepubliceerd in het EER-gedeelte en het EER-Supplement van het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Gedaan te Brussel, 8 februari 2005.
 Voor het Gemengd Comité van de EER
 De Voorzitter
 Richard WRIGHT
 (1) PB L 133 van 26.5.2005, blz. 37.
 (2) PB L 240 van 07.09.2002, blz. 1.
 (3) PB L 245 van 29.09.2003, blz. 7.
 (4) PB L 243 van 27.09.2003, blz. 5.
 (5) PB L 16 van 23.01.2004, blz. 20.
 (6) Geen grondwettelijke vereisten aangegeven.