type: other

text:
Omesso versamento IVA: la sanzione pecuniaria esclude il penale
 27/07/2015 28/04/2020 RMIVA, ne bis in idem, penale, sanzione
 Il principio del “ne bis in idem” è uno dei cardini del nostro sistema processuale e costituisce uno dei fondamenti di tutti gli ordinamenti penali a livello internazionale, al punto da essere considerato uno dei principi fondamentali anche dalla Convenzione Europea sui Diritti dell’Uomo.
 Il significato ultimo del principio è che un soggetto non può essere processato o punito due volte per lo stesso fatto materiale.
 Un principio antico, dunque, che oggi viene declinato in un senso del tutto nuovo ed originale da una recente sentenza del Tribunale di Asti, destinata di certo a far discutere e ad aprire nuove prospettive nella punizione di taluni reati, specie quelli tributari.
 Si tratta della Sentenza del Tribunale Penale di Asti n. 717/2015 che, senza mezzi termini, ha stabilito non doversi procedere nell’ambito di un processo penale per violazione dell’art. 5 D. Lgs. 274/2000 in relazione ad un’evasione di IVA della ragguardevole somma di € 494474,00, risalente all’anno 2008.
 La decisione, per quanto clamorosa, non ha in sé alcunché di scandaloso ed anzi è l’ovvio risultato di una corretta applicazione dei principi già stabiliti dalla Corte Europea dei Diritti dell’Uomo, in numerose sentenze fra le quali la Sentenza NYKANEN v. FINLAND e la più recente GRANDE STEVENS ET AUTRES v. ITALIE.
 Il punto focale di entrambe le sentenze è sempre lo stesso: esistono negli ordinamenti nazionali alcune sanzioni che, per quanto non definite “penali” hanno un contenuto ed una funzione essenzialmente punitivi.
 Laddove una di queste sanzioni sia prevista da un’ordinamento quale punizione di un determinato comportamento, l’ordinamento non può consentire che per lo stesso fatto sia prevista anche una diversa sanzione qualificata “penale”, salvo che non stabilisca, fra le due un criterio di alternatività.
 Come già osservato in un precedente articolo, infatti, la Corte ha stabilito nella celebre Sentenza ENGEL AND OTHERS v. THE NETHERLANDS del 1976 un criterio interpretativo per stabilire se una sanzione prevista da un ordinamento abbia natura oggettivamente penale.
 Tali parametri, meglio noti come “Engels criteria”, che stabiliscono che una norma debba considerarsi di natura penale:
 1. Legal classification criterium: se la legge nazionale definisce la norma come “penale” e la classifica nell’ambito del proprio sistema penale;
 2. “Very nature of the offence” criterium: se la norma, benché non qualificata come “penale” dalla legge nazionale, abbia una “reale natura penale“;
 3. “Degree of severity” criterium: se la norma, benché non qualificata come “penale”, abbia un grado elevato di severità della pena che il contravventore rischia di vedersi applicata in caso di infrazione.
 Fatto salvo il primo criterio – la cui evidenza è lapalissiana – occorre notare che premesso che il secondo e il terzo criterio menzionati sono tra loro alternativi e non cumulativi.
 Nel caso Nykanen v. Finland sopra menzionato la Corte ha affermato la natura (la “vera natura”) penale delle sovrattasse applicate secondo la legge nazionale finlandese che, per quanto non classificate come “penali” dal diritto interno:
 a) sono previste da una norma di legge generale, che può essere indistintamente applicata a tutti i contribuenti;
 b) non hanno una funzione compensativa del danno causato all’erario;
 c) hanno una funzione chiaramente punitiva e deterrente (ossia, realizzano una funzione punitiva e specialpreventiva che è intrinsecamente propria della sanzione penale).
 Tali principi di derivazione Convenzionale, si sono in passato affacciati timidamente anche nell’ambito nazionale, ma solo in oggi vengono portati all’onore delle cronache giudiziarie in modo così dirompente.
 Le conclusioni – condivisibili – del Tribunale di Asti non fanno che applicare in modo immediato e diretto, e con dovizia di argomentazione, ciò che nella giurisprudenza della CEDU è già da tempo un criterio consolidato: la normativa italiana prevede una sanzione amministrativa talmente elevata per le violazioni tributarie, da avere una natura intrinsecamente penale.
 Ne consegue che, laddove lo Stato decida di percorrere la via dell’applicazione della sanzione amministrativa (rectius “penale”!), richiedendo il pagamento, a tale titolo di una somma pari dal 100% al 200% dell’imposta evasa, non può poi sottoporre il medesimo soggetto, per lo stesso fatto, ad un procedimento penale ai fini dell’applicazione di un’altra sanzione questa volta definita dall’ordinamento “penale”.
 La sentenza del Tribunale di Asti è dunque destinata ad avere grande incidenza su tutti i procedimenti penali pendenti, basati su fatti che siano stati, in passato, già oggetto di applicazione di una sanzione amministrativa, anche perché denota un estremo “coraggio” interpretativo dapprima nel criticare talune posizioni espresse dalla Cassazione in alcune sentenze rese a Sezioni Unite (e poi sconfessate in altre...) alla luce dei principi espressi dalla CEDU, e quindi nell’applicare direttamente l’art. 649 c.p.p. sul rilievo della mera sussistenza di una sanzione (amministrativa) già applicata all’imputato.
 Tale ultimo rilievo appare di particolare interesse perché anticipa di molto, nel diritto interno, il momento in cui si può ritenere violato il principio del ne bis in idem: se infatti nella giurisprudenza della CEDU il principio di intende violato solo in presenza di un provvedimento definitivo ed irrevocabile di applicazione della sanzione amministrativa (sia esso un atto non impugnato, una sentenza non appellata o comunque passata in giudicato), sulla base di un’acuta interpretazione della giurisprudenza di Cassazione in relazione all’art. 649 c.p.p. e all’art. 12 delle preleggi, nell’ordinamento italiano sarebbe sufficiente anche solo una sentenza non irrevocabile per consentire la pronuncia di non doversi procedere ai sensi dell’art. 649 c.p.p.
 Il dado è tratto: ora vedremo come nella prassi dei Tribunali troveranno applicazione i suddetti principi.
 La successione ereditaria a Dubai e negli EAU
 Gli effetti penali degli istituti deflattivi del contenzioso tributario
 IVIE: credito di imposta a due velocità per i Paesi UE/SEE e per gli altri Paesi.
 Gli ISA: quando il fisco dà i voti all’impresa
 L’impresa sotto verifica fiscale: come prepararsi?
 Quali riflessi hanno...
 L'applicazione dell'IVIE e...
 BC Formula intervista...


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 18/Sv. 013
 HR
 Službeni list Europske unije
 267
 22012A1212(01)
 L 338/3
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 29.10.2012.
 PRIJEVOD
 SPORAZUM
 između Europske unije i bivše jugoslavenske republike Makedonije o uspostavljanju okvira za sudjelovanje bivše jugoslavenske republike Makedonije u operacijama Europske unije za krizno upravljanje
 EUROPSKA UNIJA,
 s jedne strane, i
 BIVŠA JUGOSLAVENSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA,
 s druge strane,
 dalje u tekstu „stranke”,
 BUDUĆI DA:
 (1)
 Europska unija može odlučiti poduzeti mjere u području kriznog upravljanja.
 (2)
 Europska unija će odlučiti hoće li treće zemlje biti pozvane na sudjelovanje u operacijama EU-a za krizno upravljanje. Bivša jugoslavenska republika Makedonija može prihvatiti poziv Europske unije i ponuditi svoj doprinos. U takvom slučaju Europska unija će odlučiti o prihvaćanju predloženog doprinosa.
 (3)
 Uvjete u pogledu sudjelovanja bivše jugoslavenske republike Makedonije u operacijama EU-a za krizno upravljanje treba utvrditi u sporazumu o uspostavljanju okvira za takvo moguće buduće sudjelovanje, umjesto određivanja uvjeta od slučaja do slučaja za svaku pojedinu operaciju.
 (4)
 Takvim se sporazumom ne bi trebala dovoditi u pitanje samostalnost odlučivanja Europske unije i ne bi se trebala dovoditi u pitanje svaka pojedinačna odluka o sudjelovanju u operaciji EU-a za krizno upravljanje.
 (5)
 Takav sporazum bi se trebao odnositi samo na buduće operacije EU-a za krizno upravljanje i sporazumom se ne bi trebali dovoditi u pitanje postojeći sporazumi o sudjelovanju bivše jugoslavenske republike Makedonije u već započetim operacijama EU-a za krizno upravljanje,
 SPORAZUMJELE SU SE:
 ODJELJAK I.
 OPĆE ODREDBE
 Članak 1.
 Odluke u vezi sa sudjelovanjem
 1. Nakon što Europska unija donese odluku da na sudjelovanje u operaciji EU-a za krizno upravljanje pozove i bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju i ta se država odluči sudjelovati, ona Europskoj uniji dostavlja informacije o prijedlogu svog doprinosa.
 2. Europska unija se u ocjenjivanju predloženog doprinosa savjetuje s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom.
 3. Europska unija bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji što je prije moguće dostavlja obavijest o njezinom mogućem doprinosu zajedničkim troškovima operacije kako bi bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji pomogla u oblikovanju njezine ponude.
 4. Europska unija u pisanom obliku obavješćuje bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju o ishodu te procjene kako bi osigurala njezino sudjelovanje u skladu s odredbama ovog Sporazuma.
 Članak 2.
 Okvir
 1. Bivša jugoslavenska republika Makedonija se pridružuje Odluci Vijeća kojom Vijeće Europske unije odlučuje da će Europska unija provoditi operaciju za krizno upravljanje, kao i svakoj drugoj odluci kojom Vijeće Europske unije odluči produljiti operaciju EU-a za krizno upravljanje, u skladu s odredbama ovog Sporazuma i svim potrebnim provedbenim dogovorima.
 2. Doprinosom bivše jugoslavenske republike Makedonije operaciji EU-a za krizno upravljanje ne dovodi se u pitanje samostalnost odlučivanja EU-a.
 Članak 3.
 Status osoblja i snaga
 1. Status osoblja dodijeljenog civilnoj operaciji EU-a za krizno upravljanje i/ili snaga kojima bivša jugoslavenska republika Makedonija doprinosi vojnoj operaciji EU-a za krizno upravljanje uređuje se sporazumom o statusu snaga/misije, ako je sklopljen između Europske unije i države (država) u kojoj (kojima) se operacija provodi.
 2. Status osoblja dodijeljenog vojnom zapovjedništvu ili zapovjednim elementima smještenima izvan države (država) u kojoj (kojima) se odvija operacija EU-a za krizno upravljanje uređuje se dogovorima između zapovjedništva i dotičnih zapovjednih elemenata te bivše jugoslavenske republike Makedonije.
 3. Ne dovodeći u pitanje sporazum o statusu snaga/misije iz stavka 1., bivša jugoslavenska republika Makedonija ostvaruje sudsku nadležnost nad svojim osobljem koje sudjeluje u operaciji EU-a za krizno upravljanje. U slučajevima kada snage bivše jugoslavenske republike Makedonije djeluju na plovilu ili u zrakoplovu države članice Europske unije, ta država ostvaruje sudsku nadležnost u skladu sa svojim unutarnjim zakonima i postupcima.
 4. Bivša jugoslavenska republika Makedonija je nadležna za sve zahtjeve za naknadu štete u vezi sa sudjelovanjem u operaciji EU-a za krizno upravljanje koje podnese ili koje se odnose na njezino osoblje te je nadležna za pokretanje svih postupaka, posebno sudskih ili disciplinskih, protiv bilo kojeg člana svog osoblja u skladu sa svojim zakonima i propisima.
 5. Stranke su suglasne oko međusobnog odricanja od svih zahtjeva za naknadu štete, osim ugovornih potraživanja, zbog štete, gubitka ili uništenja sredstava koja pripadaju bilo kojoj stranci ili kojima ona upravlja ili zbog povrede ili smrti osoblja bilo koje stranke do kojih dođe zbog izvršavanja službenih zadaća povezanih s djelatnostima na temelju ovog Sporazuma, osim u slučaju grubog nemara ili namjerne povrede.
 6. Bivša jugoslavenska republika Makedonija se obvezuje da će prilikom potpisivanja ovog Sporazuma dati izjavu u pogledu odricanja od zahtjeva za naknadu štete u odnosu na sve države koje sudjeluju u operaciji EU-a za krizno upravljanje u kojoj sudjeluje bivša jugoslavenska republika Makedonija
 7. Europska unija se obvezuje da će prilikom potpisivanja ovog Sporazuma dati izjavu država članica Europske unije u pogledu odricanja od zahtjeva za naknadu štete u vezi s budućim sudjelovanjem bivše jugoslavenske republike Makedonije u operacijama EU-a za krizno upravljanje.
 Članak 4.
 Klasificirane informacije
 Sporazum između Vlade bivše jugoslavenske republike Makedonije i Europske unije o sigurnosnim postupcima za razmjenu klasificiranih informacija sklopljen 25. ožujka 2005. primjenjuje se u okviru operacije EU-a za krizno upravljanje.
 ODJELJAK II.
 ODREDBE O SUDJELOVANJU U CIVILNIM OPERACIJAMA ZA KRIZNO UPRAVLJANJE
 Članak 5.
 Osoblje dodijeljeno operaciji EU-a za krizno upravljanje
 1. Bivša jugoslavenska republika Makedonija:
 (a)
 osigurava da njezino osoblje dodijeljeno civilnoj operaciji EU-a za krizno upravljanje, izvršava svoje zadaće u skladu s:
 —
 Odlukom Vijeća i naknadnim izmjenama iz članka 2. stavka 1.,
 —
 operativnim planom,
 —
 provedbenim mjerama.
 (b)
 pravodobno obavješćuje voditelja misije civilne operacije EU-a za krizno upravljanje (dalje u tekstu: voditelj misije) i visokog predstavnika Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku (dalje u tekstu: VP) o svakoj promjeni njezinog doprinosa civilnoj operaciji EU-a za krizno upravljanje.
 2. Osoblje dodijeljeno civilnoj operaciji EU-a za krizno upravljanje prolazi liječnički pregled, cijepljenje, a njegovu zdravstvenu sposobnost za obavljanje dužnosti potvrđuje nadležno tijelo bivše jugoslavenske republike Makedonije. Osoblje dodijeljeno civilnoj operaciji EU-a za krizno upravljanje ima presliku tog uvjerenja.
 Članak 6.
 Zapovjedni lanac
 1. Osoblje koje dodijeli država sudionica vrši svoje dužnosti i postupa isključivo u interesu civilne operacije EU-a za krizno upravljanje.
 2. Cjelokupno osoblje ostaje pod punim zapovjedništvom svojih nacionalnih tijela.
 3. Nacionalna tijela operativni nadzor prenose na EU.
 4. Voditelj misije preuzima odgovornost za civilnu operaciju EU-a za krizno upravljanje i na terenu vrši zapovjedništvo i nadzor nad operacijom.
 5. Voditelj misije vodi operaciju EU-a za krizno upravljanje i preuzima svakodnevno upravljanje operacijom.
 6. Bivša jugoslavenska republika Makedonija, u skladu s pravnim instrumentima iz članka 2. stavka 1., ima ista prava i obveze u svakodnevnom upravljanju operacijom kao i države članice Europske unije koje sudjeluju u operaciji.
 7. Voditelj misije je odgovoran za stegovni nadzor nad osobljem civilne operacije EU-a za krizno upravljanje. Stegovne mjere, prema potrebi, poduzima nadležno nacionalno tijelo.
 8. Bivša jugoslavenska republika Makedonija određuje kontaktnu točku nacionalnog kontingenta (NPC) koja zastupa njezin nacionalni kontingent u operaciji. NPC izvješćuje voditelja misije o nacionalnim pitanjima i odgovoran je za svakodnevnu disciplinu u kontingentu.
 9. Europska unija donosi odluku o završetku operacije nakon savjetovanja s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom, ako ona na dan prestanka operacije još uvijek doprinosi civilnoj operaciji EU-a za krizno upravljanje.
 Članak 7.
 Financijski aspekti
 1. Ne dovodeći u pitanje članak 8., država sudionica snosi sve troškove povezane sa svojim sudjelovanjem u operaciji, osim tekućih troškova, kako je utvrđeno u operativnom proračunu operacije.
 2. U slučaju smrti, povrede, gubitka ili štete fizičkih ili pravnih osoba iz države(a) u kojoj (kojima) se operacija provodi, bivša jugoslavenska republika Makedonija, ako se utvrdi njezina odgovornost, isplaćuje nadoknadu pod uvjetima koji su predviđeni u važećem sporazumu o statusu misije iz članka 3. stavka 1.
 Članak 8.
 Doprinos operativnom proračunu
 1. Bivša jugoslavenska republika Makedonija doprinosi financiranju operativnog proračuna civilne operacije EU-a za krizno upravljanje.
 2. Predmetni doprinos operativnom proračunu izračunava se na osnovi jedne od sljedećih formula, odnosno one koja daje niži izračun:
 (a)
 dio referentnog iznosa koji je razmjeran omjeru BND-a bivše jugoslavenske republike Makedonije i sveukupnog BND-a svih država koje doprinose operativnom proračunu operacije; ili
 (b)
 dio referentnog iznosa za operativni proračun koji je razmjeran omjeru broja osoblja iz bivše jugoslavenske republike Makedonije koje sudjeluje u operaciji i sveukupnog broja osoblja svih država koje sudjeluju u operaciji.
 3. Neovisno o stavcima 1. i 2. država sudionica ne doprinosi financiranju dnevnica koje se isplaćuju osoblju iz država članica Europske unije.
 4. Neovisno o stavku 1. Europska unija u načelu oslobađa državu sudionicu od financijskih doprinosa određenoj civilnoj operaciji EU-a za krizno upravljanje, kada:
 (a)
 Europska unija utvrdi da je doprinos bivše jugoslavenske republike Makedonije toliko velik da je bitan za tu operaciju; ili
 (b)
 BND po glavi stanovnika bivše jugoslavenske republike Makedonije ne prelazi BND nijedne države članice Europske unije.
 5. Voditelj misije i odgovarajuće upravne službe bivše jugoslavenske republike Makedonije potpisuju dogovor o plaćanju doprinosa bivše jugoslavenske republike Makedonije operativnom proračunu civilne operacije EU-a za krizno upravljanje. Taj dogovor, između ostalog, uključuje odredbe o:
 (a)
 odnosnom iznosu;
 (b)
 dogovorima za plaćanje financijskog doprinosa;
 (c)
 postupku revizije.
 ODJELJAK III.
 ODREDBE O SUDJELOVANJU U VOJNIM OPERACIJAMA ZA KRIZNO UPRAVLJANJE
 Članak 9.
 Sudjelovanje u vojnoj operaciji EU-a za krizno upravljanje
 1. Bivša jugoslavenska republika Makedonija osigurava da njezine snage i osoblje koje sudjeluju u vojnoj operaciji EU-a za krizno upravljanje obavljaju svoju misiju u skladu s:
 (a)
 Odlukom Vijeća i naknadnim izmjenama iz članka 2. stavka 1.;
 (b)
 operativnim planom;
 (c)
 provedbenim mjerama.
 2. Osoblje koje dodijeli bivša jugoslavenska republika Makedonija vrši svoje dužnosti i postupa isključivo u interesu vojne operacije EU-a za krizno upravljanje.
 3. Bivša jugoslavenska republika Makedonija pravovremeno obavješćuje zapovjednika operacije EU-a o svim promjenama u svojem sudjelovanju u operaciji.
 Članak 10.
 Zapovjedni lanac
 1. Cjelokupne snage i osoblje koji sudjeluju u vojnoj operaciji EU-a za krizno upravljanje ostaju pod punim zapovjedništvom svojih nacionalnih tijela.
 2. Nacionalna tijela operativno i taktičko zapovjedništvo i/ili nadzor nad svojim snagama i nad svojim osobljem prenose na zapovjednika operacije EU-a koji ima pravo svoju ovlast delegirati.
 3. Bivša jugoslavenska republika Makedonija ima ista prava i obveze u svakodnevnom upravljanju operacijom kao i države članice EU-a koje sudjeluju u operaciji.
 4. Zapovjednik operacije EU-a, nakon savjetovanja sa bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom, u svakom trenutku može zatražiti povlačenje doprinosa države sudionice.
 5. Bivša jugoslavenska republika Makedonija imenuje visokoga vojnoga predstavnika (VVP) koji zastupa njezin nacionalni kontingent u vojnoj operaciji EU-a za krizno upravljanje. VVP se sa zapovjednikom snaga EU-a savjetuje u svim pitanjima vezanima za operaciju i odgovoran je za svakodnevnu disciplinu kontingenta bivše jugoslavenske republike Makedonije.
 Članak 11.
 Financijski aspekti
 1. Ne dovodeći u pitanje članak 12. ovog Sporazuma država sudionica snosi sve troškove povezane sa svojim sudjelovanjem u operaciji, osim troškova za koje je predviđeno zajedničko financiranje, kako je utvrđeno pravnim instrumentima iz članka 2. stavka 1. kao i Odlukom Vijeća 2011/871/ZVSP od 19. prosinca 2008. o uspostavi mehanizma radi upravljanja financiranjem zajedničkih troškova operacija Europske unije koje imaju vojne ili obrambene implikacije (Athena) (1).
 2. U slučaju smrti, povrede, gubitka ili štete fizičkih ili pravnih osoba iz države(a) u kojoj (kojima) se operacije provode, bivša jugoslavenska republika Makedonija, ako se utvrdi njezina odgovornost, isplaćuje nadoknadu pod uvjetima koji su predviđeni u važećem sporazumu o statusu snaga iz članka 3. stavka 1.
 Članak 12.
 Doprinos zajedničkim troškovima
 1. Bivša jugoslavenska republika Makedonija doprinosi financiranju zajedničkih troškova vojne operacije EU-a za krizno upravljanje.
 2. Predmetni doprinos zajedničkim troškovima izračunava se na osnovi jedne od sljedećih dviju formula, odnosno one koja daje niži izračun:
 (a)
 dio zajedničkih troškova koji je razmjeran omjeru BND-a bivše jugoslavenske republike Makedonije i sveukupnog BND-a svih država koje doprinose zajedničkim troškovima operacije; ili
 (b)
 dio zajedničkih troškova koji je razmjeran omjeru broja osoblja iz bivše jugoslavenske republike Makedonije koje sudjeluje u operaciji i sveukupnog broja osoblja svih država koje sudjeluju u operaciji.
 Kada se koristi formula iz prvoga podstavka točke (b) i bivša jugoslavenska republika Makedonija daje doprinos u osoblju samo vojnom zapovjedništvu operacije ili snaga, omjer koji se koristi jest omjer između njezinog osoblja i sveukupnog broja osoblja odnosnog zapovjedništva. U ostalim slučajevima koristi se omjer između osoblja koje dodjeljuje država sudionica i sveukupnog osoblja operacije.
 3. Neovisno o stavku 1. Europska unija u načelu oslobađa državu sudionicu od financijskih doprinosa zajedničkim troškovima određene vojne operacije EU-a za krizno upravljanje, kada:
 (a)
 Europska unija utvrdi da je doprinos bivše jugoslavenske republike Makedonije sredstvima i/ili kapacitetima toliko velik da je bitan za tu operaciju; ili
 (b)
 BND po glavi stanovnika bivše jugoslavenske republike Makedonije ne prelazi BND nijedne države članice EU-a.
 4. Upravitelj predviđen Odlukom Vijeća 2011/871/ZVSP i nadležna upravna tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije sklapaju dogovor. Taj dogovor, između ostalog, uključuje odredbe o:
 (a)
 odnosnom iznosu;
 (b)
 dogovorima za plaćanje financijskog doprinosa;
 (c)
 postupku revizije.
 ODJELJAK IV.
 ZAVRŠNE ODREDBE
 Članak 13.
 Dogovori o provedbi Sporazuma
 Ne dovodeći u pitanje članak 8. stavak 5. niti članak 12. stavak 4., svi potrebni tehnički i upravni dogovori u vezi s provedbom ovog Sporazuma sklapaju se između VP-a i odgovarajućih tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije.
 Članak 14.
 Neispunjavanje obveza
 Ako jedna od stranaka ne ispuni svoje obveze iz ovog Sporazuma, druga stranka ima pravo otkazati ovaj Sporazum pisanom obaviješću s otkaznim rokom od jednoga mjeseca.
 Članak 15.
 Rješavanje sporova
 Sporovi povezani s tumačenjem ili primjenom ovog Sporazuma rješavaju se diplomatskim putem među strankama.
 Članak 16.
 Stupanje na snagu
 1. Ovaj Sporazum stupa na snagu prvog dana prvog mjeseca od dana uzajamne obavijesti stranaka o završetku unutarnjih pravnih postupaka potrebnih za njegovo stupanje na snagu.
 2. Ovaj se Sporazum privremeno primjenjuje od datuma potpisivanja.
 3. Ovaj Sporazum podliježe redovitom preispitivanju.
 4. Ovaj se Sporazum može izmijeniti na osnovi uzajamnog pisanoga sporazuma među strankama.
 5. Svaka stranka može ovaj Sporazum otkazati tako da o otkazivanju pisanim putem obavijesti drugu stranku. Takvo otkazivanje proizvodi pravne učinke šest mjeseci nakon što druga stranka zaprimi službenu obavijest.
 Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset devetog dana listopada godine dvije tisuće i dvanaeste u po dva primjerka na engleskom jeziku.
 (1) SL L 343, 23.12.2011., str. 35.
 РЕПУБЛИКА МАКЕДОНИЈА
 МИНИСТЕРСТВО ЗА НАДВОРЕШНИ РАБОТИ
 REPUBLIC PF MACEDONIA
 MINISTRY OF FOREIGN AFFAIRS
 Министер/ Minister
 Brussels, 29 October 2012
 Sir,
 On behalf of the Government of the Republic of Macedonia I have the honour to acknowledge receipt of your letter dated 29 of October 2012 regarding the signature of the Agreement between the Republic of Macedonia and the European Union establishing a framework for the participation of the Republic of Macedonia in European Union crisis management operations.
 I hereby confirm that the Government of the Republic of Macedonia agrees with the provisions of the aforementioned Agreement, and considers the said Agreement as being signed with your letter and this letter of confirmation.
 However, I declare that the Republic of Macedonia does not accept the denomination used for my country in the text of the above-mentioned Agreement having in view that the constitutional name of my country is the Republic of Macedonia.
 Please accept, Sir, the assurances of my highest consideration.
 Nikola POPOSKI
 To
 Mr. Pierre Vimont
 Executive Secretary General
 European External Action Service
 COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION
 COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION
 Brussels, 29 October 2012
 H.E. Mr. Nikola POPOSKI,
 Minister of Foreign Affairs
 of the former Yugoslav Republic of Macedonia.
 Sir,
 I have the honour to acknowledge receipt of your letter of today's date.
 The European Union notes that the Exchange of Letters between the European Union and the former Yugoslav Republic of Macedonia, which takes the place of signature of the Agreement between the European Union and the former Yugoslav Republic of Macedonia establishing a framework for the participation of the former Yugoslav Republic of Macedonia in European Union crisis management operations, has been accomplished and that this cannot be interpreted as acceptance or recognition by the European Union in whatever form or content of a denomination other than the "former Yugoslav Republic of Macedonia".
 Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration.
 For the European Union
 Pierre VIMONT
 Executive Secretary General
 European External Action Service
 175 Rue de la Loi,
 1048 Brussels, Belgium
 IZJAVE
 Izjava država članica EU-a
 „Države članice EU-a u primjeni Odluke Vijeća EU-a o operaciji EU-a za krizno upravljanje u kojoj sudjeluje bivša jugoslavenska republika Makedonija nastojat će, koliko im to dopušta njihov unutarnji pravni sustav, odreći se, koliko god je to moguće, od zahtjeva za naknadu štete od bivše jugoslavenske republike Makedonije za povredu, smrt njihova osoblja ili štetu ili gubitak bilo kojih sredstava u njihovom vlasništvu, a koja se koriste u operaciji EU-a za krizno upravljanje, ako takvu povredu, smrt, štetu ili gubitak:
 —
 prouzroči osoblje iz bivše jugoslavenske republike Makedonije u obavljanju svojih dužnosti povezanih s operacijom EU-a za krizno upravljanje, osim u slučaju grubog nemara ili namjerne povrede, ili
 —
 nastanu zbog uporabe bilo kojih sredstava u vlasništvu bivše jugoslavenske republike Makedonije, pod uvjetom da su sredstva korištena u vezi s operacijom, osim u slučaju grubog nemara ili namjerne povrede osoblja operacije EU-a za krizno upravljanje iz bivše jugoslavenske republike Makedonije koje koristi ta sredstva.”
 Izjava bivše jugoslavenske republike Makedonije
 „Bivša jugoslavenska republika Makedonija u primjeni Odluke Vijeća EU-a o operaciji EU-a za krizno upravljanje nastojat će, koliko joj to dopušta njezin unutarnji pravni sustav, odreći se, koliko god je to moguće, od zahtjeva za naknadu štete od bilo koje druge države koja sudjeluje u operaciji EU-a za krizno upravljanje za povredu, smrt njezina osoblja ili štetu ili gubitak bilo kojih sredstava u njezinu vlasništvu. a koje se koristi u operaciji EU-a za krizno upravljanje, ako takvu povredu, smrt, štetu ili gubitak:
 —
 prouzroči osoblje u obavljanju svojih dužnosti povezanih s operacijom EU-a za krizno upravljanje, osim u slučaju grubog nemara i namjerne povrede, ili
 —
 nastanu zbog uporabe bilo kojih sredstava u vlasništvu država koje sudjeluju u operaciji EU-a za krizno upravljanje, pod uvjetom da su sredstva korištena u vezi s operacijom, osim u slučaju grubog nemara ili namjerne povrede osoblja operacije EU-a za krizno upravljanje, koje koristi ta sredstva.”


type: wikipedia

text:
The 1991 Kansas State Wildcats football team represented Kansas State University in the 1991 NCAA Division I-A football season. The team's head football coach was Bill Snyder. The Wildcats played their home games in KSU Stadium. 1991 saw the Wildcats finish with a record of 7–4, and a 4–3 record in Big Eight Conference play.
 1991 saw the first winning season for Kansas State since 1982. Kansas State recorded their first shutout of an opponent since September 20, 1975, when they shut out Wichita State at home. The Wildcats shut out Missouri on November 16, 1991.
 Schedule
 Roster
 Game summaries
 at Washington
 at Nebraska
 Colorado
 References
 Kansas State
 Kansas State Wildcats football seasons
 Kansas State Wildcats footbal


text:
Kawża F-73/06
 “Servizz pubbliku – Uffiċjali – Kompetizzjoni ġenerali – Evalwazzjoni ta’ l-eżami bil-miktub – Terminu sabiex jiġi ppreżentat ilment – Ammissibbiltà – Obbligu ta’ motivazzjoni”
 Suġġett: Rikors, ippreżentat skond l-Artikoli 236 KE u 152 Euratom, li permezz tiegħu Kris Van Neyghem essenzjalment jitlob, minn naħa, l-annullament tad-deċiżjoni tal-Bord ta’ l-Għażla tal-kompetizzjoni ġenerali EPSO/A/19/04, tal-1 ta’ Ġunju 2005, li tirrifjuta lir-rikorrent aċċess għall-parti orali ta’ l-imsemmija kompetizzjoni u, min-naħa l-oħra, il-kundanna tal-Kummissjoni għall-ħlas tad-danni bħala kumpens tad-dannu materjali u morali allegatament imġarrab.
 1. Uffiċjali – Rikors – Deċiżjoni ta’ Bord ta’ l-Għażla – Ilment amministrattiv preliminari – Natura fakultattiva – Introduzzjoni – Konsegwenzi
 2. Uffiċjali – Rikors – Att li jikkawża preġudizzju – Deċiżjoni meħuda wara eżami mill-ġdid ta’ deċiżjoni preċedent
 3. Uffiċjali – Rikors – Ilment amministrattiv preliminari – Data ta’ introduzzjoni
 (Regolamenti tal-Persunal, Artikolu 90(2); Regolament tal-Kunsill Nru 1182/71, Aritkolu 3(4))
 4. Uffiċjali – Kompetizzjoni – Bord ta’ l-Għażla – Ċaħda tal-kandidatura – Obbligu ta’ motivazzjoni
 (Aritkolu 253 KE; Regolamenti tal-Persunal, it-tieni paragrafu ta’ l-Artikolu 25; Anness III, Aritkolu 6)
 5. Uffiċjali – Kompetizzjoni – Evalwazzjoni tal-kompetenzi tal-kandidati – Setgħa diskrezzjonali tal-Bord ta’ l-Għażla
 1. Deċiżjoni ta’ Bord ta’ l-Għażla tista’ tiġi kkontestata direttament quddiem il-qorti Komunitarja mingħajr ma jkun ġie ppreżentat ilment preliminari fis-sens ta’ l-Artikolu 90 tar-Regolamenti tal-Persunal.
 Madankollu, jekk il-persuna kkonċernata, minflok ma taġixxi direttament quddiem il-qorti Komunitarja, tinvoka d-dispożizzjonijiet tar-Regolamenti tal-Persunal sabiex, fil-forma ta’ lment amministrattiv, tressaq il-każ tagħha quddiem l-Awtorità tal-Ħatra, l-ammissibbiltà tar-rikors imressaq sussegwentement quddiem il-qorti Komunitarja tiddependi mill-osservanza, min-naħa tal-persuna kkonċernata, tar-rekwiżiti proċedurali kollha li huma marbuta mar-rimedju ta’ l-ilment preliminari.
 (ara l-punti 36 u 37)
 Referenza: Il-Qorti tal-Ġustiżżja: 7 ta’ Mejju 1986, Rihoux et vs Il-Kummissjoni, 52/85, Ġabra p. 1555, punt 9; Il-Qorti tal-Prim’Istanza: 23 ta’ Jannar 2002, Gonçalves vs Il-Parlament, T‐386/00, ĠabraSP p. I‐A‐13 u II‐55, punt 35; 21 ta’ Ottubru 2004, Schumann vs Il-Kummissjoni, T‐49/03, ĠabraSP p. I‐A‐301 u II‐1371, punt 25
 2. Meta kandidat li l-applikazzjoni tiegħu sabiex jingħata aċċess għal kompetizzjoni Komunitarja tkun ġiet miċħuda jitlob l-eżami mill-ġdid ta’ din id-deċiżjoni fuq il-bażi ta’ dispożizzjoni preċiża li torbot lill-amministrazzjoni, hija d-deċiżjoni meħuda mill-Bord ta’ l-Għażla wara eżami mill-ġdid li tikkostitwixxi l-att li jikkawża preġudizzju fis-sens ta’ l-Artikolu 90(2), jew, jekk ikun il-każ, ta’ l-Artikolu 91(1) tar-Regolamenti tal-Persunal. Hija wkoll din id-deċiżjoni, meħuda wara eżami mill-ġdid, li tiskatta t-terminu sabiex jitressaq ilment u rikors mingħajr ma jkun meħtieġ li jiġi vverifikat jekk, f’sitwazzjoni bħal din, l-imsemmija deċiżjoni tistax eventwalment tiġi kkunsidrata bħala att ta’ sempliċi konferma.
 Referenza: Il-Qorti tal-Prim’Istanza: Gonçalves vs Il-Parlament, iċċitata iktar ’il fuq, punt 39; 7 ta’ Ġunju 2005, Cavallaro vs Il-Kummissjoni, T‐375/02, ĠabraSP p. I‐A‐151 u II‐673, punt 58; 31 ta’ Jannar 2006, Giulietti vs Il-Kummissjoni, T‐293/03, ĠabraSP p. I‐A‐2‐5 u II‐A‐2‐19, punt 28
 3. Fir-rigward tad-determinazzjoni tad-data ta’ l-introduzzjoni ta’ lment amministrattiv preliminari, l-Artikolu 90(2) tar-Regolamenti tal-Persunal għandu jiġi interpretat fis-sens li l-ilment ma “jsirx” meta jintbagħat lill-istituzzjoni iżda meta jasal għandha.
 It-terminu ta’ tliet xhur previst f’din id-dispożizzjoni jintemm fl-aħħar tal-ġurnata li, fit-tielet xahar, ikollha l-istess numru bħall-ġurnata ta’ l-avveniment jew ta’ l-att li jkun skatta t-terminu. Skond l-Artikolu 3(4) tar-Regolament Nru 1182/71, li jistabbilixxi r-regoli applikabbli għal perijodi, dati u limiti ta’ żmien, meta dan it-terminu jintemm, b’mod partikolari, nhar ta’ Sibt, it-terminu jintemm meta tispiċċa l-aħħar siegħa tal-ġurnata ta’ xogħol sussegwenti.
 (ara l-punti 43, 45, 47 u 48)
 Referenza: Il-Qorti tal-Ġustiżżja: 26 ta’ Novembru 1981, Michel vs Il-Parlament, 195/80, Ġabra p. 2861, punti 8 u 13; 15 ta’ Jannar 1987, Misset vs Il-Kunsill, 152/85, Ġabra p. 223, punti 8 u 9; Il-Qorti tal-Prim’Istanza: 25 ta’ Settembru 1991, Lacroix vs Il-Kummissjoni, T‐54/90, Ġabra p. II‐749, punti 28 u 29; 26 ta’ Settembru 1996, Maurissen vs Il-Qorti ta’ l-Awdituri, T‐192/94, ĠabraSP p. I‐A‐425 u II‐1229, punt 28; 13 ta’ Marzu 1998, Lonuzzo-Murgante vs Il-Parlament, T‐247/97, ĠabraSP p. I‐A‐119 u II‐317, punt 38; 30 ta’ Mejju 2002, Onidi vs Il-Kummissjoni, T‐197/00, ĠabraSP p. I‐A‐69 u II‐325, punt 47; It-Tribunal għas-Serviżż Publikku: 15 ta’ Mejju 2006, Schmit vs Il-Kummissjoni, F‐3/05, ĠabraSP p. I‐A‐1‐9 u II‐A‐1‐33, punt 28; 24 ta’ Mejju 2007, Lofaro vs Il-Kummissjoni, F‐27/06 u F‐75/06, ĠabraSP p. I-A-1-0000 u II-A-1-0000, punti 31 u 32, u li hija s-suġġett ta’ appell quddiem il-Qorti tal-Prim’Istanza
 4. Mill-Artikolu 253 KE u mit-tieni paragrafu ta’ l-Artikolu 25 tar-Regolamenti tal-Persunal jirriżulta li kull deċiżjoni relatata ma’ individwu meħuda b’applikazzjoni tar-Regolamenti tal-Persunal u li tikkawża preġudizzju għandha tkun motivata. L-obbligu ta’ motivazzjoni ta’ deċiżjoni li tikkawża preġudizzju għandu l-għan, minn naħa, li jipprovdi lill-persuna kkonċernata bl-indizji meħtieġa sabiex tkun taf jekk id-deċiżjoni hijiex fondata jew le u, min-naħa l-oħra, li jagħmel possibbli l-istħarriġ ġudizzjarju tagħha.
 Fir-rigward tad-deċiżjonijiet meħuda minn Bord ta’ l-Għażla ta’ kompetizzjoni, l-obbligu ta’ motivazzjoni għandu jiġi kkonċiljat mal-osservanza tas-segretezza marbuta mal-ħidma tal-Bord ta’ l-Għażla skond l-Artikolu 6 ta’ l-Anness III tar-Regolamenti tal-Persunal u li ġiet stabbilita sabiex tiġi ggarantita l-indipendenza tal-Bord ta’ l-Għażla u l-imparzjalità tal-ħidma tiegħu, billi jiġi protett minn kull interferenza u pressjoni esterna, kemm min-naħa ta’ l-amministrazzjoni Komunitarja stess u kif ukoll mill-kandidati kkonċernati jew minn terzi. L-osservanza ta’ din is-segretezza tipprekludi, għalhekk, kemm l-iżvelar tal-pożizzjonijiet meħuda mill-membri individwali tal-Bord ta’ l-Għażla u kif ukoll l-iżvelar ta’ l-elementi kollha marbuta mal-evalwazzjonijiet tal-karattru personali jew komparattivi fir-rigward tal-kandidati.
 L-evalwazzjonijiet ta’ natura komparattiva mwettqa mill-Bord ta’ l-Għażla huma riflessi fil-marki li dan il-Bord jagħti lill-kandidati u huma l-espressjoni ta’ l-opinjoni personali magħmula fuq kull wieħed minnhom. Fid-dawl ta’ din is-segretezza, il-komunikazzjoni tal-marki miksuba fid-diversi partijiet tal-kompetizzjoni tikkostitwixxi motivazzjoni suffiċjenti tad-deċiżjonijiet tal-Bord ta’ l-Għażla. Tali motivazzjoni ma tippreġudikax id-drittijiet tal-kandidati. Din tippermettilhom li jagħrfu l-opinjoni personali li saret fil-konfront tal-prestazzjoni tagħhom u li jivverifikaw, jekk ikun il-każ, li effettivament ma kisbux in-numru ta’ punti meħtieġ mill-avviż tal-kompetizzjoni sabiex jingħataw aċċess għal ċerti eżamijiet jew għall-eżamijiet kollha.
 (ara l-punti 70 u 74 sa 77)
 Referenza: Il-Qorti tal-Ġustiżżja: Michel vs Il-Parlament, iċċitata iktar ’il fuq, punt 22; 4 ta’ Lulju 1996, Il-Parlament vs Innamorati, C‐254/95 P, Ġabra p. I‐3423, punti 23 u 24; It-Tribunal tal-Prim’Istanza: 23 ta’ Jannar 2003, Angioli vs Il-Kummissjoni, T‐53/00, ĠabraSP p. I‐A‐13 u II‐73, punt 67; 27 ta’ Marzu 2003, Martínez Páramo et vs Il-Kummissjoni, T‐33/00, ĠabraSP p. I‐A‐105 u II‐541, punti 43 u 44; 19 ta’ Frar 2004, Konstantopoulou vs Il-Qorti tal-Ġustizzja, T‐19/03, ĠabraSP p. I‐A‐25 u II‐107, punti 27 u 31 sa 33
 5. L-evalwazzjonijiet li jagħmel il-Bord ta’ l-Għażla ta’ kompetizzjoni meta jevalwa l-konoxxenzi u l-kapaċitajiet tal-kandidati, kif ukoll id-deċiżjonijiet li permezz tagħhom dan il-Bord jikkonstata li kandidat ma għaddiex minn eżami, jikkostitwixxu l-espressjoni ta’ opinjoni personali. Għalhekk, huma jaqgħu taħt is-setgħa diskrezzjonali wiesgħa li jgawdi minnha l-Bord ta’ l-Għażla li, madankollu, ma tistax ma tkunx suġġetta għall-istħarriġ tal-qorti Komunitarja fil-każ ta’ żball manifest. Għaldaqstant, il-Bord ta’ l-Għażla mhuwiex marbut jippreċiża liema risposti tal-kandidati ġew ikkunsidrati insuffiċjenti jew li jispjega għalxiex dawn ir-risposti ġew ikkunsidrati insuffiċjenti.
 (ara l-punti 78 u 86)
 Referenza: Il-Qorti tal-Ġustiżżja: 16 ta’ Ġunju 1987, Kolivas vs Il-Kummissjoni, 40/86, Ġabra p. 2643, punt 11; Il-Qorti tal-Prim’Istanza: 11 ta’ Frar 1999, Jiménez vs UASI, T‐200/97, ĠabraSP p. I‐A‐19 u II‐73, punt 40; Konstantopoulou vs Il-Qorti tal-Ġustizzja, iċċitata iktar ’il quddiem, punt 34; 5 ta’ April 2005, Christensen vs Il-Kummissjoni, T‐336/02, ĠabraSP p. I‐A‐75 u II‐341, punt 25


text:
Ostrov Man (také Mann, v manštině Mannin) leží v Irském moři mezi Anglií, Skotskem, Irskem a Walesem. Má rozměry asi 48×16 km a jeho rozloha činí 572 km2.
 Man je samosprávným britským korunním závislým územím (British Crown Dependency) Ostrov Man (, ). Toto území není integrální součástí Spojeného království Velké Británie a Severního Irska. Jeho správním střediskem je hlavní město Douglas.
 Historie
 Vikingové (anglicky Norsemen) osídlili ostrov Man na konci 8. století. V roce 1079 vytvořil vikinsko-galský dobyvatel Godred Crovan, který již byl vládcem Království dublinského (Kingdom of Dublin), tzv. Království Mann a Ostrovů (Kingdom of Mann and the Isles). Jeho hlavní město se nacházelo na ostrově Svatého Patricka a král sídlil na hradě Peel (Peel Castle). K tomuto malému království patřily kromě ostrova Man také další ostrovy na jihozápad od Skotska. Existovalo v této podobě do roku 1164, kdy bylo rozděleno na samostatné Království Man a Království Ostrovů.
 Godred Crovan, na ostrově známý jako král Orry nebo Gorry, zemřel v roce 1095 na mor. Zanechal po sobě tři syny, jejichž jména byla Lagmann, Olaf I. a Harald. Lagmann se postavil proti Haraldovi a nechal jej oslepit. Potomci Lagmanna a Olafa I. vládli pak nad královstvím až do doby, kdy se ho zmocnil jistý Somerled. Rod tohoto muže vládl až do roku 1265, kdy se ostrova Man zmocnil skotský král Alexandr III. Ještě v roce 1275 se Godred VI., syn posledního krále malé ostrovní říše, pokoušel vrátit se na její trůn.
 Království Mann a Ostrovů bylo po staletí vikinské nadvlády formálně součástí Norského království. V roce 1266 odstoupil norský král Magnus VI. na základě smlouvy z Perthu všechny tyto ostrovy připadly Skotsku. Roku 1284 ustanovil Alexandr III. hlavu rodu (klanu) Macdonaldů Anguse Macdonalda (zvaného též Aonghas Mór) pánem Ostrova Man a Vnějších Hebrid. Vůdcové klanu Macdonaldů po další dvě staletí vystupovali jako téměř nezávislí vládci a velmi často se stavěli proti skotskému králi. Ve 14. století vznikly spory Anglie a Skotska o ostrov Man. Po období střídavé nadvlády jedné nebo druhé země přešel ostrov v roce 1399 definitivně pod anglickou kontrolu (v podobě tzv. feudal lordship anglické koruny). V důsledku státoprávních změn a vzniku Velké Británie je ostrov Man od roku 1765 britským závislým územím.
 V průběhu obou světových válek byly na ostrově Man zřízeny cizinecké internační tábory.
 Většina území ostrova Man – oblast o rozloze 457 000 ha – byla v roce 2016 zařazena mezi biosférické rezervace UNESCO.
 Geografie
 Ostrov Man je částí Britských ostrovů, které leží severozápadně od evropské pevniny. Ostrov leží v Irském moři, přibližně uprostřed mezi Anglií, Skotskem a Severním Irskem.
 Ostrov je dlouhý asi 48 km a široký 13–24 km.
 Kopce na severu a jihu jsou rozpůleny údolím uprostřed. Úplný sever je výjimečně plochý, tvořený glaciálními depozity. Nejvyšší hora Snaefell je vysoká 621 metrů. Podle legendy je z jejího vrcholu možné vidět šest království: bývalé království Man, království skotské, anglické, irské, waleské a království nebeské. Některé verze ještě přidávají sedmé království – království mořské (resp. království Neptunovo).
 Obyvatelstvo
 Ostrov Man má asi 80 tisíc obyvatel (80 058 dle cenzu z roku 2006), z nichž přibližně 26 tisíc (26 218 dle cenzu z roku 2006) žije v hlavním městě Douglas). Hustota obyvatel je 140 obyvatel na čtvereční kilometr. Poslední rodilý mluvčí, hovořící manštinou, sice zemřel v r. 1974, v poslední době je však jazyk znovu vyučován.
 Hospodářství
 Chov dobytka (ovce, skot, drůbež), rybolov, turistický ruch (325 tisíc návštěvníků v roce 1990).
 Vláda
 Ostrov Man je samosprávné závislé území britské koruny. Má vlastní měnu (manská libra), zákony a parlament s rozsáhlou autonomií. Hlavou státu je Lord of Mann, kterým je od roku 1765 britský panovník, v současnosti král Karel III. Panovníka reprezentuje na ostrově guvernér (v tomto případě Lieutenant Governor). Spojené království je zodpovědné za obranu ostrova, mezinárodní zastupování a „dobrou správu“. Parlament ostrova, nazývaný Tynwald, má pravomoci prakticky nad všemi domácími záležitostmi.
 Tynwald
 Tynwald, parlament ostrova Man, založený v roce 979, je považován za jeden z nejstarších nepřetržitých parlamentů na světě. Každoroční slavnostní shromáždění, které se koná v červenci, je na ostrově národním dnem. Schůze se stále koná na kopci Tynwald Hill. Při ní je podán krátký přehled zákonů a opatření přijatých za uplynulý rok. Zákony a opatření se čtou v manštině.
 Parlament je dvoukomorový a skládá se z House of Keys (přímo volený) a Legislative Council (členové jsou buď voleni nepřímo, nebo jmenováni). Tyto dva orgány se setkávají na společných schůzích jako Tynwald.
 Exekutiva je vykonávána Radou ministrů, která je vytvořena ze členů Tynwaldu.
 Zajímavosti
 Na silnicích ostrova Man je mimo obce neomezená rychlost pro všechna motorová vozidla. To je jeden z důvodů, proč si tento ostrov vybírá štáb BBC k natáčení populárního pořadu Top Gear. Bývalý hlavní představitel tohoto pořadu Jeremy Clarkson si jej vybral jako místo svého trvalého bydliště.
 Od roku 1907 se zde koná legendární TT-Tourist Trophy, závod silničních motocyklů charakteristický přírodním okruhem tvořeným běžnými silnicemi o celkové délce 37,73 mil (60 km). Vysoké rychlosti s průměrem až 210 km/h a charakter silnic činí tento závod velmi nebezpečným. Doposud bylo více než 230 obětí na životech. Závodu se účastní také čeští jezdci, v minulosti např. František Šťastný nebo Václav Parus, pak třeba Michal Dokoupil. Pro příznivce motocyklového sportu jde o kultovní podnik označovaný jako nejstarší a nejnebezpečnější závod na světě.
 Z ostrova Man pocházejí Barry, Robin a Maurice Gibbovi ze skupiny Bee Gees a také známý silniční profesionální cyklista Mark Cavendish.
 Na ostrově Man žijí bezocasé kočky.
 Odkazy
 Reference
 Související články
 Triskelion
 Externí odkazy
 Man
 Zámořská území a korunní dependence Spojeného království
 Autonomní části států
 Ostrovní státy a území
 Man
 Man
 Biosférické rezervace na Britských ostrovech
 Ostrovy Irského moře


text:
 Avis juridique important
 |
 21997D0710(04)
 Απόφαση της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧ αριθ. 5/97 της 14ης Μαρτίου 1997 για την τροποποίηση του παραρτήματος IV (ενέργεια) της συμφωνίας για τον ΕΟΧ
 Επίσημη Εφημερίδα αριθ. L 182 της 10/07/1997 σ. 0034 - 0034
 ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΗΣ ΜΕΙΚΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ ΤΟΥ ΕΟΧ αριθ. 5/97 της 14ης Μαρτίου 1997 για την τροποποίηση του παραρτήματος IV (ενέργεια) της συμφωνίας για τον ΕΟΧΗ ΜΕΙΚΤΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΟΥ ΕΟΧ,Έχοντας υπόψη τη συμφωνία για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο, όπως τροποποιήθηκε από το πρωτόκολλο προσαρμογής της συμφωνίας για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο που στο εξής καλείται «η συμφωνία», και ιδίως το άρθρο 98,Εκτιμώντας:ότι το παράρτημα IV της συμφωνίας τροποποιήθηκε τελευταία από την απόφαση της Μεικτής Επιτροπής ΕΟΧ αριθ. 33/96 (1) 7ότι πρέπει να ενσωματωθεί στη συμφωνία ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2964/95 του Συμβουλίου, της 20ής Δεκεμβρίου 1995 για τη θέσπιση συστήματος καταγραφής των εισαγωγών και παραδόσεων αργού πετρελαίου στην Κοινότητα (2),ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ:Άρθρο 1 Το σημείο 5 [κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 1893/79] του παραρτήματος IV της συμφωνίας αντικαθίσταται από τα ακόλουθα:«5. 395 R 2964: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2964/95 του Συμβουλίου, της 20ής Δεκεμβρίου 1995, για τη θέσπιση συστήματος καταγραφής των εισαγωγών και παραδόσεων αργού πετρελαίου στην Κοινότητα (ΕΕ αριθ. L 310 της 22. 12. 1995, σ. 5).Για τους σκοπούς της παρούσας συμφωνίας, παρεμβάλλεται στις διατάξεις του κανονισμού η ακόλουθη προσαρμογή:"Οι διατάξεις του κανονισμού δεν ισχύουν στην Ισλανδία και το Λιχτενστάιν, εφόσον τα κράτη αυτά δεν εισάγουν ή δεν παραδίδουν αργό πετρέλαιο."».Άρθρο 2 Τα κείμενα του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2964/95 του Συμβουλίου στην ισλανδική και νορβηγική γλώσσα, τα οποία προσαρτώνται στις αντίστοιχες γλωσσικές αποδόσεις της παρούσας απόφασης, είναι αυθεντικά.Άρθρο 3 Η παρούσα απόφαση αρχίζει να ισχύει στις 1 Απριλίου 1997, υπό την προϋπόθεση ότι έχουν πραγματοποιηθεί προς τη Μεικτή Επιτροπή του ΕΟΧ όλες οι κοινοποιήσεις δυνάμει του άρθρου 103 παράγραφος 1 της συμφωνίας.Άρθρο 4 Η παρούσα απόφαση δημοσιεύεται στο τμήμα ΕΟΧ και στο συμπλήρωμα ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.Βρυξέλλες, 14 Μαρτίου 1997.Για τη Μεικτή Επιτροπή του ΕΟΧΟ ΠρόεδροςC. DAY(1) ΕΕ αριθ. L 237 της 19. 9. 1996, σ. 25.(2) ΕΕ αριθ. L 310 της 22. 12. 1995, σ. 5.