text:
1978/79:27
 med anledning av propositionen 1978/79:86 om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, m. m. jämte motion
 I propositionen liar regeringen (justitiedepartementet) föreslagit rilcsdagen att anta i propositionen framlagda förslag till
 4. lag om mellankommunal skatterätt,
 5. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),
 6. lag om ändring i förordningen (1933:395) om ersättningsskatt,
 7. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,
 8. lag om ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt,
 9. lagom ändring i lagen(1951:763)om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst,
 10. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),
 11. lag om ändring i taxeringslagen (1956:623),
 12. lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt,
 13. lag om ändring i lagen (1959:92) om förfarandet vid viss konsumtionsbeskattning,
 14. lag om ändring i lagen (1960:63) om rätt till förlustutjämning vid taxering för inkomst,
 15. lag om ändring i förordningen (1963:587) om inkomstbeskattning av fideikommissbo, m. m.
 16. lag om ändring i folkbokföringsförordningen (1967:198),
 17. lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt,
 18. lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624),
 19. lag om upphävande av lagen (1971:398) med anledning av inrättande av skatterätter, m .m.,
 20. lag om ändring i bevissäkringslagen (1975:1027) för skatte- och avgiftsprocessen,
 21. lagom ändring i lagen (1975:1147)om särskilt investeringsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt,
 22. lag om ändring i lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter.
 1 Riksdagen 1978/79. 7 saml. Nr 27
 JuU 1978/79:27
 JuU 1978/79:27 2
 23. lag om ändring i lagen (1978:970) om uppskov med beskattning av realisationsvinst,
 24. lag om ändring i lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m.
 Lagändringen föranleds av riksdagens beslut under våren 1978 om utbrytning av de nuvarande länsdomstolarna från länsstyrelserna och inrättande av fristående allmänna förvaltningsdomstolar, länsrätter, i varje län.
 I ärendet har till utskottet ingetts en skrivelse från mellankommunala skatterätten.
 Rörande propositionens huvudsakliga innehåll hänvisar utskottet till vad som anförs nedan under rubriken Utskottet.
 De vid propositionen fogade lagförslagen är av följande lydelse.
 JuU 1978/79:27 3
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar
 dels att 18 § skall upphöra att gälla,
 dels att nuvarande 12 a och 13-17 §§ skall betecknas 13 respektive 22-26 §§,
 dels att 1 § och de nya 13 och 24 §§ skall ha nedan angivna lydelse,
 dels att rubriken närmast före nuvarande 13 § skall sättas närmast före nya 22 §,
 dels att i lagen skall införas åtta nya paragrafer, 14-21 §§, av nedan angivna lydelse,
 dels att i lagen, närmast före 14 och 19 §§, skall införas nya rubriker av nedan angivna lydelse.
 1§' Regeringsrätten är, i enlighet med vad i regeringsformen sägs, högsta allmänna förvaltningsdomstol. Den har sitt säte i Stockholm.
 Kammarrätt är allmän förvaltningsdomstol närmast under regeringsrätten.
 Länsrätt är allmän förvaltningsdomstol närmast under kammarrätt. I varje län finns en länsrätt.
 12 a §2 13 §
 I kammarrätts domkrets skall för kammarrätten finnas nämndemän till det antal, som föreskrives av regeringen. Regeringen fastställer för varje län inom domkretsen det antal nämndemän som skall utses. Kammarrätten fördelar tjänstgöringen mellan nämndemännen efter samråd med dem.
 Nämndeman i kammarrätt utses genom val. I fråga om val av samt valbarhet, rätt till avsägelse, mandat-perlod och behörighet för nämndeman i kammarrätt äger vad som föreskrivits om nämndeman i länsskatterätt och
 ' Senaste lydelse 1976:401.
 2 Senaste lydelse 1976:562. Ändringen innebär att andra och tredje styckena
 länsrätt motsvarande tillämpning.
 Regeringen får.för visst län förordna att nämndemän i kammarrätt skall väljas bland dem som för samma mandatperiod har utsetts till nämndemän i hovrätt. Nämndeman i hovrätt får även i annat fall. om han är behörig därtill, tjänstgöra som nämndeman i den kammarrätt inom vars domkrets han är kyrkobokförd.
 L mål enligt skatte-, taxerings-, uppbörds- och folkbokföringsförfattningarna i den utsträckning som är föreskrivet i dessa författningar,
 2. mål enligt barnavårdslagen
 0960:97), lagen (1954:579) om nyk
 terhetsvård, utlänningslagen (1954:
 193), smittskyddslagen (1968:231) och
 lagen (1970:375) om utlämning till
 Danmark, Finland, Island eller Norge
 eller behandling i den utsträckning
 som är föreskrivet i dessa lagar samt
 mål enligt 21 kap. föräldrabalken,
 3. såvitt gäller svenskt körkort,
 trafikkort eller traktorkort, mål om
 varning eller återkallelse och, såvitt
 gäller utländskt körkort, mål om
 varning eller vägran att godkänna
 körkortet, allt enligt vad därom är
 särskilt föreskrivet.
 / länsrätt finns lagman och, om regeringen inte bestämmer annat, en eller flera rådmän. I de länsrätter som
 regeringen bestämmer finns också en eller fiera chefsrådmän.
 Lagman, chefsrådman och rådman skall vara lagfarna. De utnämnes av regeringen.
 Länsrätt får efter beslut av regeringen vara delad i avdelningar. Avdelning består av ordförande och minst två rådmän. Ordförande är lagmannen eller en chefsrådman.
 Om särskild sammansättning av länsrätt vid behandling av mål om fastighetstaxering finns bestämmelser i taxeringslagen (1956:623).
 Länsrätt är domför med en lagfaren domare och tre nämndemän om inte annat följer av 18 §. Fler än fyra nämndemän får inte sitta i rätten.
 Om domförhet vid behandling av mål om fastighetstaxering finns, förutom i 18 §, bestämmelser i taxeringslagen (1956:623).
 Regeringen bestämmer hur många nämndemän som skall finnas i varje län för tjänstgöring i länsrätten. Länsrätten fördelar tjänstgöringen mellan nämndemännen efter samråd med dem.
 1. när åtgärd som avser endast måls
 beredande vidtages,
 2. vid sådan t förhör med vittne eller
 sakkunnig som begärts av annan läns
 4. vid beslut, såvitt gäller svenskt körkort, trafikkort eller traktorkort, om återkallelse tills vidare eller, såvitt gäller utländskt körkort, om vägran lills vidare att godkänna körkortet, när det är uppenbart att sådant beslut bör meddelas,
 5. vid annat beslut som inte innefattar slutligt avgörande av mål.
 Om det inte är påkallat av särskild anledning att målet prövas av full-suiten rätt, är länsrätt domför med en lagfaren domare ensam vid beslut som inte innefattar prövning av målet i sak.
 2. mål enligt bevissäkringslagen (1975:1027) för skatte- och avgiftsprocessen, enligt lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, om handlings undantagande från taxeringsrevision, skatterevision eller annan granskning och om befrielse från skyldighet att lämna kontrolluppgift enligt taxeringslagen (1956:623),
 4. mål enligt uppbörds- och folkbokföringsförfattningarna med undantag av mål om arbetsgivares ansvarighet för arbetstagares skatt,
 5. mål om uppdelning av taxeringsvärde enligt 8§ 3 mom. sista stycket kommunalskattelagen (1928:3 70),
 Nuvarande tvdelse
 6. mål som avser ändring av taxerad inkomst med högst 500 kronor,
 7. mål enligt skatte- och taxerings-författningarna i vilket beslutet överensstämmer med parternas samstämmiga mening,
 8. mål i vilket saken är uppenbar.
 Nämndeman i kammarrätt och länsrätt utses genom val. Val förrättas av landstinget eller, om i länet finns kommun som inte ingår i landstingskommun, av landstinget och kommunfullmäktige med den fördelning dem emellan som länsstyrelsen bestämmer efter befolkningstalen. I Gotlands län förrättas val av kommunfullmäktige i Gotlands kommun.
 Valet skall vara proportionellt, om det begärs av minst så många ledamöter som motsvarar den kvot, som erhålls om antalet närvarande ledamöter delas med del antal personer som valet avser, ökad med 1. Om förfarandet vid sådant proportionellt val är särskilt föreskrivet.
 Vart tredje år väljes halva antalet nämndemän i kammarrätt och länsrätt. När val av de nämndemän som ingår i länsrätt vid behandling av mål om fastighetstaxering skall ske framgår av taxeringslagen (1956:623).
 Regeringen fårför visst län förordna att nämndemän i kammarrätt skall väljas bland dem som för samma mandatperiod har utsetts till nämndemän i hovrätt.. Nämndeman i
 hovrätt får även i annat fall, om han är behörig därtill, tjänstgöra som nämndeman i den kammarrätt inom vars domkrets han är kyrkobokförd.
 Valbar till nämndeman i kammarrätt och länsrätt är myndig svensk medborgare, som är kyrkobokförd i länet och inte har fyllt sjuttio år.
 Tjänsteman vid allmän förvaltningsdomstol, länsstyrelse, länsnyk-terhelsnämnd eller under länsstyrelse lydande myndighet, länsläkare, biträdande länsläkare, socialvårdskonsulent, lagfaren domare, åklagare eller advokat eller annan som har till yrke att föra andras talan inför rätta får inte vara nämndeman.
 Nämndeman i länsrätt får inte samtidigt vara nämndeman i kammarrätt.
 Den som har fyllt sextio år eller uppger annat giltigt hinder är inte skyldig att mottaga uppdrag som nämndeman. Den som har avgått som nämndeman är inte skyldig att mottaga nytt uppdrag .förrän efter sex år.
 Nämndeman i kammarrätt och länsrätt utses för sex år men får avgå efter två år. Om nämndeman i sådan rätt visar giltigt hinder, får rätten entlediga honom tidigare. Den som har fyllt sextio år har rätt attfrånträda uppdraget. Upphör nämndeman att vara valbar eller behörig, föifaller uppdraget.
 JuU 1978/79:27 9
 Bestämmelser om mandatperiod för sådan nämndeman som ingår i länsrätt vid behandling av mål om fastighetstaxering finns i taxeringslagen (1956:623).
 När ledighet uppkommer, utses ny nämndeman för den tid som återstår. Andras antalet nämndemän, får ny-tillträdande nämndeman utses för kortare lid än som följer av första stycket.
 15 §3 Ledamot och föredragande i allmän förvaltningsdomstol skall vara svensk medborgare. Den som är omyndig eller i konkurstillstånd får ej utöva befattning som ledamot eller föredragande. I fråga om nämndeman i kammarrätt gäller vad som är särskilt föreskrivet.
 24 § Ledamot och föredragande i allmän förvaltningsdomstol skall vara svensk medborgare. Den som är omyndig eller i konkurstillstånd flr ej utöva befattning som ledamot eller föredragande. I fråga om nämndeman i kammarrätt och länsrätt gäller 20 och 21 §§. Ledamot och föredragande i allmän förvaltningsdomstol skall ha avlagt domared.
 De som står i sådant förhållande till varandra som sägs i 4 kap. 12 § rättegångsbalken får ej samtidigt tjänstgöra som ledamöter i allmän förvaltningsdomstol.
 Mål som vid ikraftträdandet är anhängigt hos länsskatterätt, fastighetstaxeringsrätt eller länsrätt prövas av länsrätt.
 Om uppdrag att vara nämndeman i länsskatterätt, fastighetstaxeringsrätt eller länsrätt inte är förfallet och inte heller har upphört den 30 juni 1979, skall uppdraget från och med den 1 juli 1979 avse länsrätt.
 3 Senaste lydelse 1976:562.
 1» Riksdagen 1978/79. 7 saml. Nr 27
 JuU 1978/79:27 10
 Härigenom föreskrivs i fråga om rättegångsbalken dels att 1 kap. 2 § skall ha nedan angivna lydelse, te/5 att punkt 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (1969:244)om ändring i rättegångsbalken skall upphöra att gälla.
 I tingsrätt skola finnas lagman och 1 tingsrätt skola finnas lagman
 en eller flera rådmän. De skola vara och, om regeringen inte bestämmer
 lagfarna. annat, en eller flera rådmän. / de
 tingsrätter som regeringen bestämmer
 skola också finnas en eller flera chefs
 rådmän. Lagman, chefsrådman och
 rådman skola vara lagfarna.
 Tingsrätt må vara delad i avdel- Tingsrätt må vara delad i avdel
 ningar, ningar. Ordförande på avdelning är
 lagmannen eller en chefsrådman. Vid tingsrätt skall finnas kansli, som hålles öppet för allmänheten å bestämda tider.
 Denna lag träder i krafi den 1 juli 1979. 1 Senaste lydelse 1969:244.
 Härigenom föreskrivs i fråga om förvaltningsprocesslagen (1971:291)' dels att i 1, 9 och 33 §§ orden "skatterätt, fastighetstaxeringsrätt och
 länsrätt" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "länsrätt och den
 mellankommunala skatterätten" i motsvarande form, dels att 27 § skall ha nedan angivna lydelse.
 ' Senaste lydelse av 1 § 1978:29 Senaste lydelse av 9 § 1978:29 Senaste lydelse av 33 § 1978:29.
 JuU 1978/79:27 11
 Finner skatterätt, fastighetstaxe- Finner länsrätt att förhör med
 ringsrätt eller länsrätt att förhör med vittne eller sakkunnig lämpligen bör
 vittne eller sakkunnig lämpligen bör hållas av annan länsrätt eller av den
 hkW&sdi-ainndLn skatterätt, fastighets- mellankommunala skatterätten, får
 taxeringsrätt eller länsrätt, får rätten rätten efter samråd med denna
 efter samråd med denna besluta besluta härom. Vad nu har sagts
 härom. gäller också den mellankommunala
 skatterätten, om denna finner att förhör med vittne eller sakkunnig lämpligen bör hållas av länsrätt. I fråga om bevisupptagning enligt första stycket gäller 35 kap. 10 och 11 §§ rättegångsbalken i tillämpliga delar.
 2 Senaste lydelse 1973:1107.
 Lag om mellankommunal skatterätt
 1 § Den mellankommunala skatterätten prövar besvär över beslut av taxeringsnämnd enligt vad som föreskrivs i taxeringslagen (1956:623).
 2§ Den mellankommunala skatterätten har sitt kansli i riksskatteverket.
 Rätten sammanträder på den ort där den har sitt kansli. När det föreligger särskilda skäl, får rätten sammanträda på annan ort.
 3 § I den mellankommunala skatterätten finns en eller flera ordförande vilka förordnas av regeringen för viss tid. Ordförande skall vara lagfaren.
 4 § Föreskrifterna i 17 § första stycket, 18, 22 och 24 §§ lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolarom domförhet, omröstning, behörighet och domared är tillämpliga på den mellankommunala skatterätten. Därvid skall vad som sägs om länsrätt eller allmän förvaltningsdomstol i stället avse den mellankommunala skatterätten.
 5 § Nämndeman i den mellankommunala skatterätten förordnas av regeringen. Till nämndeman får utses endast myndig svensk medborgare, som
 JuU 1978/79:27 12
 inte har fyllt sjuttio år.
 Föreskrifterna i 20 § andra, tredje och fjärde styckena samt 21 § första och tredje styckena lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar om behörighet och skyldighet att vara nämndeman är tillämpliga på den mellankommunala skatterätten. Därvid skall vad som sägs om länsrätt i stället avse den mellankommunala skatterätten.
 Genom denna lag upphävs lagen (1971:52) om skatterätt, fastighetstaxeringsrätt och länsrätt.
 Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskattelagen (1928:370)' dels att i 49 §, 50 § 2 mom. och 75 § 1 mom. samt i anvisningarna till 29 § 3 c
 och 4 ordet "skatterätt" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "länsrätt" i
 motsvarande form, dels att 3 § skall ha nedan angivna lydelse.
 Med taxeringsår förstås i denna lag det kalenderår, under vilket taxering i första instans verkställes, och med beskattningsår det kalenderår, som närmast föregått taxeringsåret, eller, där räkenskapsår icke sammanfaller med kalenderår (brutet räkenskapsår), det räkenskapsår, som gått till ända närmast före den 1 mars under taxeringsåret.
 Med länsrätt förstås i denna lag även den mellankommunala skatterätten, om inte annat framgår av omständigheterna. (Se vidare anvisningarna.)
 ' Senaste lydelse av 49 §1972:77 Senaste lydelse av 50 § 2 mom. 1977:572 Senaste lydelse av 75 § 1 mom. 1972:77 Senaste lydelse av anvisningarna till 29§ 3c 1971:407 Senaste lydelse av anvisningarna till 29 § 4 1971:407.
 2 Senaste lydelse 1978:942.
 Lag om ändring i förordningen (1933:395) om ersättningsskatt
 Härigenom föreskrivs att 4 och 7 §§ förordningen (1933:395) om ersättningsskatt skall ha nedan angivna lydelse.
 Fråga om taxering till ersättningsskatt prövas, efter framställning från taxeringsintendent, av den prövningsnämnd, som har att upptaga besvär rörande företagets taxering till statlig inkomst- och förmögenhetsskatt.
 Framställning om taxering skall ske hos prövningsnämnden senast andra året efter det år, då företaget rätteligen skolat taxeras till statlig inkomst- och förmögenhetsskatt för sin inkomst under det i 1 § avsedda verksamhetsåret.
 Fråga om taxering till ersättningsskatt prövas, efter framställning från taxeringsintendent, av den länsrätt, som har att upptaga besvär rörande företagets taxering till statlig inkomst- och förmögenhetsskatt.
 Framställning om taxering skall ske hos länsrätten senast andra året efter det år, då företaget rätteligen skolat taxeras till statlig inkomst-och förmögenhetsskatt för sin inkomst under det i 1 § avsedda verksamhetsåret.
 Med länsrätt förslås i denna förordning även den mellankommunala skatterätten, om inte annat framgår av omständigheterna.
 Därest företaget före augusti månads utgång året efter det, då ersättningsskatt påförts företaget, till delägarna utdelar sålunda beskattat belopp, må restitution ske av därå belöpande ersättningsskatt. Dylik restitution beslutas av prövningsnämnd, som i 4 § sägs, och verkställes av länsstyrelsen. Till prövningsnämnden ställd ansökan om sådan restitution skall senast den 1 september vara inkommen till
 Därest företaget före augusti månads utgång året efter det, då ersättningsskatt påförts företaget, till delägarna utdelar sålunda beskattat belopp, må restitution ske av därå belöpande ersättningsskatt. Dylik restitution beslutas av länsrätt, som i 4 § sägs, och verkställes av länsstyrelsen. Till länsrätten ställd ansökan om sådan restitution skall senast den 1 september vara inkommen till rättens kansli.
 nämndens kansli. Vid bedömande av frågan, huruvida utdelningen avsett genom ersätt-
 1 Senaste lydelse 1957:68.
 2 Senaste lydelse 1957:68.
 JuU 1978/79:27 14
 ningsskatt beskattat belopp, skall iakttagas, att senare intjänad vinst, i den mån den ej använts för lagstadgad avsättning till reservfond eller för erforderlig avsättning till på vinsten belöpande skatter, skall anses utdelad före tidigare intjänad vinst. Å medel, som i enlighet med vad ovan sagts restitueras, utgår ej ränta.
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt'
 dels att i 9 § 2 mom., 15 § 1 mom. och 27 § ordet "skatterätt" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "länsrätt" i motsvarande form,
 dels att 1 § skall ha nedan angivna lydelse.
 Till staten skall årligen erläggas inkomstskatt enligt i denna lag givna bestämmelser.
 Beträffande statlig inkomstskatt i form av kupongskatt för utdelning å aktie i svenskt aktiebolag och beträffande sjömansskatt skall gälla vad därom finnes särskilt stadgat.
 Angående taxeringsmyndigheter och förfarandet vid taxering till statlig inkomstskatt stadgas i taxeringslagen.
 Med länsrätt förstås i denna lag även den mellankommunala skatterätten, om inte annat framgår av omständigheterna.
 ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770
 Senaste lydelse av 9 § 2 mom. 1977:573
 Senaste lydelse av 15 § 1 mom. 1974:770
 Senaste lydelse av 27 § 1974:770. 2 Senaste lydelse 1974:773.
 8 Förslag tUl
 Lag om ändring 1 lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt
 Härigenom föreskrivs att 15 § 1 mom. lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt' skall ha nedan angivna lydelse.
 ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:859.
 JuU 1978/79:27 15
 1 mom.2 Har här i riket bosatt skattskyldig avlidit och efterlämnat bodelägare,som vid hans frånfälle var beroende av honom för sin försörjning, och har dödsboet att på grund av taxering för förmögenhet enligt denna lag erlägga kvarstående eller tillkommande skatt under uppbördstermin, som äger rum eller avslutas efter dödsfallet, kan, där ömmande omständigheter föreligga, befrielse från erläggande helt eller delvis av nämnda skatt medgivas efter framställning från dödsboet. Befrielse, som nyss sagts må avse skatt, som påförts den avlidne eller, såvitt angår det beskattningsår varunder dödsfallet inträffade, oskift dödsbo efter honom. Befrielse må dock icke avse skatt, som påförts på grund av eftertaxering och som rätteligen skolat erläggas under uppbördstermin, vilken ägt rum före dödsfallet.
 Beslut i ärende angående befrielse Beslut i ärende angående befrielse
 meddelas av den skatterätt, som har meddelas av den länsrätt, som har att
 att upptaga besvär rörande boets upptaga besvär rörande boets taxe
 taxering till statlig inkomstskatt. ring till statlig inkomstskatt, eZ/e/-om
 sådana besvär förs hos den mellankommunala skatterätten, av denna.
 Framställning om befrielse skall avlämnas senast under andra kalenderåret efter dödsåret.
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1979. 2 Senaste lydelse 1974:859.
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1951:763)om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst'
 dels att i 6-9 §§ samt i anvisningarna till 4 § ordet "skatterätt" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "länsrätt" i motsvarande form,
 dels att 4 § skall ha nedan angivna lydelse.
 4 §2 Skattskyldig, som vill åtnjuta förmånen av skatteberäkning enligt 1 §, har att därom göra ansökan. I fråga om sådan ansökan och beslut i anledning
 ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:860
 Senaste lydelse av 6 § 1978:317
 Senaste lydelse av 7 § 1971:411
 Senaste lydelse av 8 § 1978:317
 Senaste lydelse av 9 § 1978:317. 2 Senaste lydelse 1978:317.
 JuU 1978/79:27 16
 därav skall vad i taxeringslagen (1956:623) är föreskrivet om yrkanden och beslut rörande taxering tillämpas, om icke annat följer av bestämmelserna i denna lag.
 Härigenom föreskrivs i fråga om uppbördslagen (1953:272)'
 dels att i 83 § och 85 § 1 mom. ordet "länsskatterätten" skall bytas ut mot "länsrätten",
 dels att i 73 § och 85 § 1 mom. ordet "skatterätt" skall bytas ut mot "länsrätt",
 dels att 2 § 1 mom. skall ha nedan angivna lydelse.
 2§ 1 mom.2 Där beteckningar, som användas i kommunalskattelagen, lagen om statlig inkomstskatt, lagen om statlig förmögenhetsskatt eller taxeringslagen, begagnas i denna lag, hava de, såvida ej annat angives eller av sammanhanget framgår, samma innebörd som i nämnda författningar.
 ' Lagen omtryckt 1972:75. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771 Senaste lydelse av 73 § 1978:355 Senaste lydelse av 83 § 1978:318 Senaste lydelse av 85 § ) mom. 1978:318.
 2 Senaste lydelse 1974:773.
 Härigenom föreskrivs i fråga om taxeringslagen (1956:623)' dels att i 67 och 73 §§ ordet "länskatterätt" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "länsrätt" i motsvarande form,
 dels att i 39 § 4 mom., 56 § 4 mom., 72 a, 75, 76,96, 99, 103, 104,108, 111, 113, 115, 116, 116d, 116j, 1161, 116m, 116n, 116o och 124§§ ordet "skatterätt" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "länsrätt" i motsvarande form,
 de/satii 102,147,156,158och 159 §§, 164 § 1-3 mom., 167 § 3och4 mom., 168, 169, 184, 191 och 193 §§, 195 § 3 och 5 mom. samt 197 § ordet "fastighetstaxeringsrätt" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "länsrätt" i motsvarande form, dels att 2 § 1 mom. och 105 § 2 mom. skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas tre nya paragrafer, 160-162 §§, av nedan angivna lydelse.
 1 mom.2 I denna lag förstås med
 inkomsttaxering: taxering till kommunal inkomstskatt och till statlig inkomstskatt;
 förmögenhetstaxering: taxering till statlig förmögenhetsskatt;
 allmän fastighetstaxering: sådan taxering av fastighet, som enligt 12 § kommunalskattelagen skall verkställas vart femte år; samt
 särskildjastighetstaxering: sådan taxering av fastighet, som skall verkställas de år, då allmän fastighetstaxering icke äger rum.
 Inkomsttaxering och förmögenhelstaxering samt särskild fastighetstaxering innefattas under benämningen årlig taxering.
 Lagen omtryckt 1971:399 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:773 Senaste lydelse av 72 a § 1974:773 Senaste lydelse av 73 § 1974:868 Senaste lydelse av 76 § 1978:316 Senaste lydelse av 99 § 1978:316 Senaste lydelse av 102 § 1973:1106 Senaste lydelse av 115§ 1978:196 Senaste lydelse av 116§ 1978:196 Senaste lydelse av 116 d § 1978:116 Senaste lydelse av 116J § 1978:196 Senaste lydelse av 116 1 § 1978:196 Senaste lydelse av 116 m § 1978:196 Senaste lydelse av 116 n § 1978:196 Senaste lydelse av 116o§ 1978:196 Senaste lydelse av 124 § 1978:316 Senaste lydelse av 147 § 1973:1106 Senaste lydelse 1974:773.
 Senaste lydelse av 156 § 1974:773 Senaste lydelse av 158 § 1973:1106 Senaste lydelse av 159 § 1973:1106 Senaste lydelse av 164 § 1 mom. 1973:1106 Senaste lydelse av 164 § 2 mom. 1973:1106 Senaste lydelse av 164 § 3 mom. 1973:1106 Senaste lydelse av 167 § 3 mom. 1973:1106 Senaste lydelse av 167 § 4 mom. 1973:1106 Senaste lydelse av 168 § 1973:1106 Senaste lydelse av 169 § 1973:1106 Senaste lydelse av 184 § 1973:1106 Senaste lydelse av 191 § 1973:1106 Senaste lydelse av 193 § 1973:1106 Senaste lydelse av 195 § 3 mom. 1973:1106 Senaste lydelse av 195 § 5 mom. 1973:1106 Senaste lydelse av 197 § 1973:1106.
 Till den årliga taxeringen hänföres varje beslut som skall antecknas i taxeringslängd enligt vad därom föreskrivits.
 Med länsrätt jarstäs i denna lag även den mellankommunala skatie-räiien, om inte annat framgår av omständigheterna.
 2 mom. Bestämmelserna i 1 mom. äga motsvarande tillämpning på skatterätt. Därest hos länsskatte-lätt fråga uppkommer om åtgärd enligt 1 mom. beträffande taxering inom annat län, skall målet i hela dess vidd överlämnas till avgörande av den mellankommunala skatterätten.
 2 mom. Bestämmelserna i 1 mom. äga motsvarande tillämpning på länsrätt. Därest hos länsrätt fråga uppkommer om åtgärd enligt 1 mom. beträffande taxering inom annat län, skall målet i hela dess vidd överlämnas till avgörande av den mellankommunala skatterätten.
 160 §"
 Vid prövning av mål om fastighetstaxering består länsrätten av ordförande, värderingstekniska ledamöter och nämndemän.
 Rätten är domför med ordföranden och tre andra ledamöter, varav minst en värderingsteknisk ledamot och minst två nämndemän, om ej annat följer av 18 § lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. Fler än fyra ledamöter, utöver ordföranden, får inte tjänstgöra i rätten. Sammanträde med samtliga ledamöter får dock hållas jör överläggning rörande de värderingsgrunder som avses skola tillämpas.
 i Senaste lydelse 1971:399.
 ■' Förutvarande 160 § upphävd genom 1971:399
 161 §■'
 Värderingsieknisk ledamot i länsrätt skall vara myndig svensk medborgare och ha sakkunskap i jräga om faslighetsvärdcring. Bland de värderingstekniska ledamöterna skall finnas företrädd sådan sakkunskap beträffande olika slag av fasligheter.
 Bestämmelsen i 20
 162 §«
 Nämndeman som avses i 160 § utses för tiden från och med den Ijuli det år, då allmän fastighetstaxering äger rum, till och med den 30 juni det år då sådan taxering sker nästa gång.
 Värderingsieknisk ledamot i länsrätt förordnas av länsstyrelsen för tid som sägs i första stycket.
 Om uppdrag att vara värderingsteknisk ledamot i fastighetstaxeringsrätt inte är förfallet och inte heller har upphört den 30 juni 1979, skall uppdraget från och med den 1 juli 1979 avse länsrätt.
 5 Förutvarande 161 § upphävd genom 1971:399. ' Förutvarande 162 § upphävd genom 1971:399.
 JuU 1978/79:27 20
 Lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1958:295) om sjömansskatt' dels att i 25 § ordet "prövningsnämnd" skall bytas ut mot "länsrätt", dels att i 30 § ordet "skatterätt" i olika böjningsfortner skall bytas ut mot "länsrätt" i motsvarande form, dels att 2 § skall ha nedan angivna lydelse.
 2 §2 I denna lag förstås med
 sjöman: arbetstagare sotn enligt sjömanslagen (1973:282) anses som sjöman,
 handelsfartyg: fartyg, som nyttjas till handelssjöfart eller resandes fortskaf-
 fande eller till annat ändamål, som äger gemenskap med handelssjöfarten,
 närfart: linjefart mellan svenska hamnar utanför öppen kust eller utom-
 skärs vid kusterna samt linjefart mellan svensk och utländsk hamn, dock ej
 linjefart bortom linjen Hanstholm-Lindesnäs eller bortotn Cuxhaven,
 Jjärrfärt: annan fart än inre fart och närfart,
 inkomst ombord: lön eller annan gottgörelse, som sjöman uppbär på grund av sin anställning ombord och som skulle hava utgjort intäkt av tjänst enligt kominunalskattelagen,
 beskattningsbar inkomst: inkomst ombord med undantag för sådan fri kost som har beaktats vid bestämningen av tabellerna i 7 § 1 mom. och 8 § samt fri logi, i förekommande fall minskad med belopp, som har fastställts genom beslut om jämkning och, i den mån det har medgivits av regeringen eller myndighet sorn regeringen bestämmer, med belopp som enligt avtal mellan arbeisgivar- och arbetstagarorganisationer utgör krigsrisktillägg eller motsvarande ersättning, beskattningsår: det kalenderår, under vilket sjömansskatt erlägges.
 Med länsrätt förstås i denna lag även den mellankommunala skatterätten, otn inte annat framgår av omständigheterna. (Se vidare anvisningarna.)
 1 Lagen omtryckt 1970:933
 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:777 Senaste lydelse av 25 5 1974:777 Senaste lydelse av 30 § 1978:319.
 2 Senaste lydelse 1978:916.
 JuU 1978/79:27 21
 Lag om ändring i lagen (1959:92) om förfarandet vid viss konsumtionsbeskattning
 Härigenom föreskrivs att i 9 § lagen (1959:92) om förfarandet vid viss konsumtionsbeskattning' ordet "länsskatterätt" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "länsrätt" i motsvarande form.
 ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:863 Senaste lydelse av 9§ 1971:401.
 14 Förslag till
 Lag om ändring i lagen (1960:63) om rätt till förlustutjämning vid
 taxering för inkomst
 Härigenom föreskrivs att i 10 § lagen (1960:63) om rätt till förlustutjämning vid taxering för inkomst' ordet "skatterätt" skall bytas ut mot "länsrätt eller den mellankommunala skatterätten".
 I Senaste lydelse av lagens rubrik 1978:53 Senaste lydelse av 10 § 1978:53.
 15 Förslag till
 Lag om ändring i förordningen (1963:587) om inkomstbeskattning av
 fldeikommissbo, m. m.
 Härigenom föreskrivs att 3-5 §§ förordningen (1963:587) om inkomstbeskattning av fldeikommissbo, m. m. skall ha nedan angivna lydelse.
 Fråga om befrielse från beskatt- Fråga om befrielse från beskatt
 ning och om överförande av rätt till ning och om överförande av rätt till
 värdeminskningsavdrag för täckdik- värdeminskningsavdrag för täckdik-
 ningsanläggningar och skogsvägar ningsanläggningar och skogsvägar
 handlägges av prövningsnämnden i handläggesav/öwsra/renidet län,där
 det län, där fastigheten är belägen. fastigheten är belägen. Är fråga om
 Är fråga om fastighet eller fastighetskomplex i mer än ett län, skall ärendet handläggas av mellankommunala prövningsnämnden.
 Framställning om befrielse och överförande ingives eller insändes till prövningsnämndens kansli och skall vara till kansliet inkommen före utgången av året efter det varunder fastigheten överförts till bolaget. Har ansökan gjorts hos annan prövningsrmmnd än i första stycket sägs, skola handlingarna omedelbart översändas till kansliet hos den prövningsnämnd som har att pröva ansökningen.
 Om handläggning av framställning som avses i denna förordning, så ock om fullföljd av talan mot beslut rörande tillämpning av förordningen skall i tillämpliga delar gälla vad i taxeringslagen är stadgat rörande handläggning av besvär över taxeringsnämnds beslut och om fullföljd av talan mot prövningsnämnds beslut rörande taxering.
 fastighet eller fastighetskomplex i mer än ett län, skall ärendet handläggas av den mellankommunala skatterätten.
 Framställning om befrielse och överförande ingives eller insändes till länsrättens kansli, eller om ärendet skall handläggas av den mellankommunala skatterätten till den mellankommunala skaileräiiens kansli, och skall vara till kansliet inkommen före utgången av året efter det varunder fastigheten överförts till bolaget. Har ansökan gjorts hos annan länsrätt än i första stycket sägs eller hos den mellankommunala skatterätten, skola handlingarna omedelbart översändas till kansliet hos den länsrätt som har att pröva ansökningen. Har ansökan gjorts hos länsrätt, då den mellankommunala skatterätten har att pröva ansökningen, skola handlingarna omedelbart översändas till den mellankommunala skatterättens kansli.
 Om handläggning av framställning som avses i denna förordning, så ock om fullföljd av talan mot beslut rörande tillämpning av förordningen skall i tillämpliga delar gälla vad i taxeringslagen är stadgat rörande handläggning av besvär över taxeringsnämnds beslut och om fullföljd av talan mot länsrätts och den mellankommunala skatterättens beslut rörande taxering.
 Berör beslut enligt 3 § första stycket åsätt taxering, skall av beslutet betingad ändring i taxering-
 Senaste lydelse 1974:773.
 JuU 1978/79:27 23
 en vidtagas. Ändringen ankommer en vidtagas. Ändringen ankommer
 på den prövningsnämnd, som har att på den länsrätt, som har att taga
 taga befattning med taxeringen, befattning med taxeringen, eller på
 eller, om besvär rörande taxeringen den mellankommunala skatterätten
 äro föremål för prövning i högre om denna har att taga befattning med
 instans, på denna. ' taxeringen, eller, om besvär rörande
 taxeringen äro föremål för prövning i högre instans, på denna. Underrättelse angående beslut enligt 3 § första stycket skall i förekommande fall tillställas den myndighet som har att vidtaga ändringen i taxeringen samt länsstyrelsen i det län där bolagets styrelse har sitt säte för alt tillställas den taxeringsnämnd, som har att verkställa taxering av bolaget.
 Denna lag träder i krafi den 1 juli 1979.
 16 Förslag till
 Lag om ändring i folkbokföringsförordningen (1967:198)
 Härigenom föreskrivs att i 37,44-50 och 57 §§ folkbokföringsförordningen (1967:198)' ordet "länsskatterätt" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "länsrätt" i motsvarande form.
 ' Senaste lydelse av 37 § 1971:310
 Senaste lydelse av 44 § 1971:310
 Senaste lydelse av 45 § 1971:310
 Senaste lydelse av 46 § 1971:310
 Senaste lydelse av 47 § 1971:310
 Senaste lydelse av 48 § 1971:310
 Senaste lydelse av 49 § 1971:310
 Senaste lydelse av 50 § 1971:310
 Senaste lydelse av 57 § 1971:310.
 JuU 1978/79:27 24
 17 Förslag till
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1968:430) om mervärdeskatt'
 dels att i 46, 51, 52, 54 och 57 §§ ordet "länsskatterätt" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "länsrätt" i motsvarande form,
 dels att i 64 g och 69 §§ ordet "skatterätt" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "länsrätt" i motsvarande form,
 dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 75 a §, av nedan angivna lydelse.
 ' Lagen omtryckt 1969:237. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:885 Senaste lydelse av 46 § 1973:928 Senaste lydelse av 51 § 1978:197 Senaste lydelse av 52 § 1971:400 Senaste lydelse av 54 § 1971:400 Senaste lydelse av 57 § 1971:400 Senaste lydelse av 64 g § 1978:197 Senaste lydelse av 69 § 1978:322.
 18 Förslag till
 Härigenom föreskrivs i fråga om kupongskattelagen (1970:624)' dels att i 23 § ordet "länsskatterätten" skall bytas ut mot "länsrätten", dels att i 27 § ordet "skatterätt" skall bytas ut mot "länsrätt, den mellankommunala skatterätten".
 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:996 Senaste lydelse av 23 § 1974:996 Senaste lydelse av 27 § 1974:996.
 JuU 1978/79:27 25
 19 Förslag till
 Lag om upphävande av lagen (1971:398) med anledning
 av inrättande av skatterätter, m. m.
 Härigenom föreskrivs att lagen (1971:398) med anledning av inrättande av skatterätter, m. m. skall upphöra att gälla vid utgången av juni 1979.
 20 Förslag till
 Lag om ändring i bevissäkringslagen (1975:1027) för skatte- och
 avgiftsprocessen
 Härigenom föreskrivs att i 8, 15, 18, 20, 25 och 26 §§ bevissäkringslagen (1975:1027) för skatte- och avgiftsprocessen ordet "länsskatterätt" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "länsrätt" i motsvarande form.
 Lag om ändring i lagen (1975:1147) om särskilt investeringsavdrag
 vid taxering till statlig inkomstskatt
 Härigenom föreskrivs att i 4 § lagen (1975:1147) om särskilt investeringsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt ordet "länsskatterätten" skall bytas ut mot "länsrätten".
 Lag om ändring i lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter,
 Härigenom föreskrivs att i 3,17 och 20 §§ lagen (1978:880) om betalnings-.säkring för skatter, tullar och avgifter ordet "länsskatterätt" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "länsrätt" i motsvarande form.
 JuU 1978/79:27 26
 Härigenom föreskrivs att 12 § lagen (1978:970) om uppskov med beskattning av realisationsvinst skall ha nedan angivna lydelse.
 Uppskov erhålles endast om den Uppskov erhålles endast om den
 skattskyldige framställer ett yrkande skattskyldige framställer ett yrkande
 om detta hos taxeringsnämnden om detta hos taxeringsnämnden
 eller, såvida besvär har anförts, hos eller, såvida besvär har anförts, hos
 skatterätten. Yrkandet skall göras på länsrätten, eller om besvären skall
 blankett enligt ett formulär som riks- prövas av den mellankommunala
 skatteverket fastställer. Till självde- skatterätten, hos denna. Yrkandet
 klaration skall fogas två exemplar av skall göras på blankett enligt ett
 blanketten. formulär som riksskatteverket fast-
 ställer. Till självdeklaration skall fogas två exemplar av blanketten.
 24 Förslag till
 Lag om ändring i lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt
 lagen om allmän försäkring, m. m.
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m.'
 dels att i 35 och 42 §§ ordet "skatterätt" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "länsrätt" i motsvarande form,
 dels att i 42 § ordet "länsskatterätten" skall bytas ut mot "länsrätten",
 dels att 2 § skall ha nedan angivna lydelse.
 arbetsgivaravgift: summan av arbetsgivarens avgifier enligt 1 § första stycket; avgiftsunderlag: belopp vara avgift, som avses i 1 § första stycket, skall
 ' Lagen omtryckt 1974:938. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:938
 Senaste lydelse av 35 ;; 1978:321
 Senaste lydelse av 42 i; 1971:1174. 2 Senaste Ivdelse 1977:283.
 JuU 1978/79:27 27
 beräknas för arbetsgivaren;
 utgiftsår: det kalenderår för vilket avgiftsunderlag skall bestämmas;
 slutlig avgift: arbetsgivaravgift som påföres vid den årliga avgiftsdebiteringen för nästföregående utgiftsår;
 preliminär avgift: belopp som enligt debitering skall erläggas eller eljest erlägges i avräkning på slutlig avgift;
 kvarstående avgift: avgiftsbelopp som återstår att erlägga sedan preliminär avgift avräknats från slutlig avgift;
 tillkommande avgift: arbetsgivaravgift som skall erläggas enligt beslut om debitering fattat sedan den årliga avgiftsdebiteringen avslutats.
 Såvitt gäller beräkning av avgiftsunderlag för avgift till sjukförsäkringen, fokpensioneringen, försäkringen för tilläggspension och arbetsskadeförsäkringen samt för arbetsgivaravgift till arbetslöshetsförsäkring och det kontanta arbetsmarknadsstödet skall med lön enligt denna lag förstås jämväl sådan ersättning, som enligt 3 kap. 2 § andra stycket sista punkten och 11 kap. 2 § andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring anses såsom inkomst av anställning. Vad nu sagts äger dock icke tillämpning i fall där ersättningen utgått till utomlands bosatt person och avser arbete utom riket eller där bevillningsavgift eriagts enligt lagen (1908:128 s. l)om bevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter.
 1 fråga om inkomst från fåmansföretag skola föreskrifterna i punkt 13 av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370) äga motsvarande tillämpning vid beräkning av avgiftsunderiag.
 Vad i 19 kap. 6 § lagen om allmän försäkring föreskrives om avgift som där avses äger motsvarande tillämpning på annan avgift som uppbäres enligt förevarande lag.
 Med länsrätt förstås i denna lag även den mellankommunala skatterätten, om inre annat framgår av omständigheterna.
 Denna lag träder i kraft den I juli 1979.
 JuU 1978/79:27 28
 1 motionen 1978/79:2186 av Inger Lindquist (m) hemställs att riksdagen beslutar att i länsrätt skall finnas en eller fiera länsdomare.
 Under våren 1978 beslöt riksdagen riktlinjer för en ny länsrättsorganisation (prop. 1977/78:170, KU 47, rskr 308). Beslutet innebär att de nuvarande länsdomstolarna, dvs. länsrätterna, länsskatterätterna och fastighetstaxeringsrätterna, skall brytas ut från länsstyrelserna och omvandlas till fristående allmänna förvaltningsdomstolar, en i varje län.
 I budgetpropositionen (1978:79:100, bil. 5) tas upp frågor om medel och närmare organisation för de nya länsrätterna. Fråga om medelsberäkning m. m. i samband med länsrättsreformen behandlas i justitieutskottets betänkande 1978/79:26.
 I förevarande proposition lägger regeringen fram förslag till de lagändringar som påkallas av beslutet om den nya länsrättsorganisationen. Det föreslås att reformen skall träda i kraft den 1 juli 1979. Enligt förslaget skall lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar göras tillämplig också på länsrätterna. Till den lagen förs över huvuddelen av bestämmelserna i lagen om skatterätt, fastighetstaxeringsrätt och länsrätt. I lagen om allmänna förvaltningsdomstolar tas bl. a. in bestämmelser om att chefen för länsrätt skall kallas lagman och att annan ordinarie domare skall kallas rådman. Rådman som är chef för avdelning i avdelningsindelad länsrätt skall enligt förslaget kallas chefsrådman. I sammanhanget förs tjänstebenämningen chefsrådman även in i rättegångsbalken.
 Flertalet bestämmelser i lagen om skatterätt, fastighetstaxeringsrätt och länsrätt rörande den mellankommunala skatterätten förs över till en särskild lag.
 I övrigt föreslås ändringar i åtskilliga lagar, huvudsakligen till följd av att länsdomstolens namn blir länsrätt.
 I motionen 2186hemställsatt annan ordinarie domare i länsrätt än lagman skall ha tjänstebenämningen länsdomare i stället för rådman. Enligt motionärens mening är länsdomare en adekvat benämning på domare i länsrätt, medan benämningen rådman bör vara förbehållen domare i tingsrätt. Motionären uttalar att en sådan ordning främjar enkelhet och klarhet.
 Lagman och rådman är sedan år 1971 tjänstebenämning på ordinarie domare i tingsrätt. I betänkandet (SOU 1977:80) Länsdomstolarna föreslog länsdomstolskommittén att länsrättens chef skulle kallas lagman och övriga ordinarie domare länsdomare. Förslaget i den delen föranledde under remissbehandlingen av kommitténs förslag endast ett fåtal yttranden. Justitieombudsmannen (JO) ansåg det inkonsekvent att välja en annan benämning för den ordinarie domare som ej är lagman än vad som gäller vid
 JuU 1978/79:27 29
 tingsrätt. Enligt JO föreföll det praktiskt att beteckna denne rådman. Svea hovrätt uttalade att länsrättens chef borde erhålla en från lagman i tingsrätt särskiljande titel. Kammarrätten i Göteborg fann det inkonsekvent att chefsdomaren får samma titel som i tingsrätt men inte övriga domare. Kammarrätten ifrågasatte om dessa inte borde kallas rådmän. Kammarrätten i Sundsvall förordade att tjänstebenämningarna på de ordinarie domarna i tingsrätt överförs till länsrätterna. Om chef för länsrätt i likhet med chef för tingsrätt får tjänstebenämningen lagman är det enligt utskottets mening naturligt att övriga ordinarie domare får tjänstebenämningen rådman. Utskottet finner med hänsyn till det anförda att regeringens förslag bör godtas och avstyrker bifall till motionen 2186.
 Mellankommunala skatterätten har i en skrivelse till utskottet erinrat om att rätten alltsedan den inrättades, med kansli i riksskatteverket i Solna, förlagt sina sammanträden till länsskatterättens lokaler i Stockholm. Med hänsyn till att man finner lämpligt att hålla fast vid denna praxis hemställer mellankommunala skatterätten att bestämmelsen i 2 § i förslaget till lag om mellankommunal skatterätt ändras så att det inte behöver föreligga särskilda skäl för att rätten skall få sammanträda på annan ort.
 Med den föreslagna bestämmelsen om mellankommunala skatterättens sammanträdesort avses inte någon ändring i sak i förhållande till vad som gäller nu i detta hänseende enligt 2 § lagen om skatterätt, fastighetstaxeringsrätt och länsrätt. Mellankommunala skatterättens framställning bör därför inte ge anledning till ändring i regeringens förslag.
 1 övrigt föranleder de i propositionen framlagda lagförslagen ej något uttalande eller någon erinran från utskottets sida. En redaktionell ändring bör dock göras i 160 § förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1956:623).
 1. att riksdagen med avslag på motionen 1978/79:2186 antar det i propositionen 1978/79:86 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, m. m.,
 2. att riksdagen antar det i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i rättegångsbalken,
 3. att riksdagen antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291),
 4. att riksdagen antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om mellankommunal skatterätt,
 5. att riksdagen antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),
 6. att riksdagen antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i förordningen (1933:395) om ersättningsskatt,
 7. att riksdagen antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,
 8. att riksdagen antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt.
 JuU 1978/79:27 30
 9. att riksdagen antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst,
 10. att riksdagen antar det i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),
 11. att riksdagen antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) med den ändringen att 160 § erhåller följande som Utskottets förslag betecknade lydelse.
 Regeringens förslag Utskottets .förslag
 Vid prövning av mål om fastig- Vid prövning av mål om fastig-
 hetstaxering består länsrätten av hetstaxering består länsrätten av en
 ordförande, värderingstekniska leda- lagfaren domare, värderingstekniska
 möter ocli nämndemän. ledamöter och nämndemän.
 Rätten är dom för med ordföranden Rätten är domför med en lagfaren
 och tre andra ledamöter, varav minst domare och tre andra ledamöter,
 en värderingsteknisk ledamot och varav minst en värderingsteknisk
 minst två nämndemän, om ej annat ledamot och minst två nämndemän,
 följer av 18 § lagen (1971:289) om om ej annat följer av 18 § lagen
 allmänna förvaltningsdomstolar. (1971:289) om allmänna förvalt-
 Fler än fyra ledamöter, utöver ningsdomstolar. Fler än fyra leda-
 ordföranden. får inte tjänstgöra i möter, utöver den lagfarne domaren,
 rätten. Sammanträde med samtliga får inte tjänstgöra i rätten. Samman-
 ledamöter-får dock hållas föröver- trade med samtliga ledamöter får
 läggning rörande de värderingsgrun- dock hållas för överläggning rörande
 der som avses skola tillämpas. de värderingsgrunder som avses
 skola tillämpas.
 12. att riksdagen antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt,
 13. att riksdagen antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1959:92) om förfarandet vid viss konsumtionsbeskattning,
 14. att riksdagen antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1960:63) om rätt till förlustutjämning vid taxering för inkomst,
 15. att riksdagen antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1963:587) om inkomstbeskattning av fideikommissbo, m. m.,
 16. att riksdagen antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i folkbokföringsförordningen (1967:198),
 JuU 1978/79:27 31
 17. att riksdagen antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt,
 18. att riksdagen antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624),
 19. att riksdagen antar det i propositionen framlagda förslaget till lag
 om ändring i lagen (1971:398) med anledning av inrättande av
 skatterätter, m. m.,
 20. att riksdagen antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1975:1027) för skatte- och avgiftsprocessen,
 21. att riksdagen antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1975:1147) om särskilt investeringsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt,
 22. att riksdagen antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter,
 23. att riksdagen antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1978:970) om uppskov med beskattning av realisationsvinst,
 24. att riksdagen antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m.
 Stockholm den 13 mars 1979
 Nänarande: Bertil Lidgard (m), Åke Polstam (c), Eric Jönsson (s), Bertil Johansson (c), Gunde Raneskog (c), Kerstin Andersson i Kumla (s), Håkan Winberg (m), Hans Pettersson i Helsingborg (s), Gunilla André (c), Ella Johnsson (c), Helge Klöver (s), Martin Segerstedt (s) och Bonnie Bernström (fp).
 GOTAB 61708 Slockholm 1979


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Dôležité právne oznámenie
 |
 22005A0217(01)
 Dohoda medzi Európskou úniou a Bulharskou republikou, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Bulharskej republiky na operáciách krízového riadenia Európskej únie
 Official Journal L 046 , 17/02/2005 P. 0050 - 0056
 Dohodamedzi Európskou úniou a Bulharskou republikou, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Bulharskej republiky na operáciách krízového riadenia Európskej únieEURÓPSKA ÚNIAna jednej strane aBULHARSKÁ REPUBLIKAna strane druhej,ďalej len "strany",keďže:(1) Európska únia (EÚ) sa môže rozhodnúť uskutočniť činnosť v oblasti krízového riadenia.(2) Európska únia rozhodne, či budú k účasti na operácii krízového riadenia EÚ prizvané tretie štáty. Bulharská republika môže prijať pozvanie Európskej únie a ponúknuť svoj príspevok. V takom prípade Európska únia rozhodne o prijatí navrhovaného príspevku Bulharskej republiky.(3) Ak Európska únia rozhodne, že uskutoční operáciu vojenského krízového riadenia s využitím prostriedkov a kapacít NATO, môže Bulharská republika zásadne vyjadriť svoj úmysel zúčastniť sa operácie.(4) Európska rada v Bruseli 24. a 25. októbra 2002 odsúhlasila spôsoby vykonávania ustanovení, ktoré Európska rada schválila v Nice 7.– 9. decembra 2000 o účasti európskych členov NATO, ktorí nie sú členmi EÚ, v krízovom riadení pod vedením EÚ.(5) Podmienky týkajúce sa účasti Bulharskej republiky na operáciách krízového riadenia EÚ by mali byť ustanovené v dohode, ktorá zakladá rámec pre takúto prípadnú budúcu účasť, a nemali by sa vymedzovať jednotlivo pre každú dotknutú operáciu.(6) Táto dohoda by sa nemala dotýkať autonómie rozhodovania Európskej únie a ani skutočnosti, že sa Bulharská republika rozhodne od prípadu k prípadu zúčastniť na operácii krízového riadenia EÚ.(7) Takáto dohoda by sa mala týkať výhradne budúcich operácií krízového riadenia EÚ a nemala by sa dotýkať prípadných existujúcich dohôd, ktoré upravujú účasť Bulharskej republiky v už prebiehajúcej operácii krízového riadenia EÚ,SA DOHODLI TAKTO:ODDIEL IVŠEOBECNÉ USTANOVENIAČlánok 1Rozhodnutia týkajúce sa účasti1. Po rozhodnutí Európskej únie prizvať Bulharskú republiku k účasti na operácii krízového riadenia EÚ a keď sa Bulharská republika rozhodne zúčastniť, Bulharská republika poskytne informácie o svojom navrhovanom príspevku Európskej únii.2. Keď Európska únia rozhodne, že uskutoční operáciu vojenského krízového riadenia s využitím prostriedkov a kapacít NATO, Bulharská republika bude informovať Európsku úniu o každom svojom prípadnom úmysle zúčastniť sa operácie a následne poskytne informácie o svojom navrhovanom príspevku.3. Hodnotenie príspevku Bulharskej republiky Európskou úniou sa uskutoční po porade s Bulharskou republikou.4. Európska únia čo najskôr informuje Bulharskú republiku o prvom odhade výšky možného príspevku na spoločné náklady operácie s cieľom pomôcť Bulharskej republike pri formulovaní svojej ponuky.5. Európska únia oznámi listom Bulharskej republike výsledok hodnotenia s cieľom zaistiť účasť Bulharskej republiky v súlade s ustanoveniami tejto dohody.Článok 2Rámec1. Bulharská republika sa pripája k jednotnej akcii, ktorou Rada Európskej únie rozhodne, že EÚ bude viesť operáciu krízového riadenia, a ku každej jednotnej akcii alebo rozhodnutiu, ktorým Rada Európskej únie rozhodne o rozšírení operácie krízového riadenia EÚ v súlade s ustanoveniami tejto dohody a akýchkoľvek požadovaných vykonávacích dojednaní.2. Príspevok Bulharskej republiky na operáciu krízového riadenia EÚ sa nedotýka autonómie rozhodovania Európskej únie.Článok 3Postavenie personálu a ozbrojených síl1. Postavenie personálu vyslaného Bulharskou republikou v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ a/alebo ozbrojených síl Bulharskej republiky, ktoré sa podieľajú na operácii vojenského krízového riadenia EÚ, sa spravuje dohodou o štatúte ozbrojených síl/misie, pokiaľ takáto existuje, uzatvorenej medzi Európskou úniou a štátom/štátmi, v ktorom/ktorých sa táto operácia vedie.2. Postavenie personálu vyslaného na veliteľstvo alebo do veliteľských štruktúr umiestnených mimo územia štátu/štátov, na území ktorého/ktorých prebieha operácia krízového riadenia EÚ, sa spravuje dojednaniami medzi veliteľstvom a príslušnými veliteľskými štruktúrami a Bulharskou republikou.3. Bez toho, aby bola dotknutá dohoda o postavení ozbrojených síl/misie uvedená v odseku 1, Bulharská republika uplatňuje právomoc nad svojím personálom, ktorý sa zúčastňuje operácie krízového riadenia EÚ.4. Bulharská republika je zodpovedná za prerokovanie každého nároku súvisiaceho s účasťou na operácii krízového riadenia EÚ, ktorý uplatní personál alebo ktorý sa ich týka. Bulharská republika zodpovedá za začatie konania, najmä súdneho alebo disciplinárneho, voči ktorémukoľvek z členov svojho personálu.5. Bulharská republika sa zaväzuje vypracovať vyhlásenie týkajúce sa vzdania sa nárokov voči každému štátu, ktorý sa zúčastňuje na operácii krízového riadenia EÚ, na ktorej sa zúčastňuje Bulharská republika, a zaväzuje sa tak urobiť pri podpise tejto dohody. Vzor vyhlásenia je pripojený k tejto dohode.6. Európska únia sa zaväzuje zabezpečiť, aby členské štáty vypracovali vyhlásenie týkajúce sa vzdania sa nárokov v súvislosti s budúcou účasťou Bulharskej republiky na operácii krízového riadenia EÚ a zaväzuje sa tak urobiť pri podpise tejto dohody. Vzor vyhlásenia je pripojený k tejto dohode.Článok 4Utajované skutočnosti1. Bulharská republika prijme primerané opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby utajované skutočnosti EÚ boli chránené v súlade s bezpečnostnými predpismi Rady Európskej únie a v súlade s ďalšími usmerneniami vydanými príslušnými orgánmi, vrátane veliteľa operácie EÚ, ohľadne operácie vojenského krízového riadenia EÚ, alebo veliteľom misie EÚ ohľadne operácie civilného krízového riadenia EÚ.2. Ak EÚ a Bulharská republika uzavreli dohodu o bezpečnostných postupoch na výmenu utajovaných skutočností, ustanovenia takejto dohody sa uplatňujú v kontexte operácie krízového riadenia EÚ.ODDIEL IIUSTANOVENIA TÝKAJÚCE SA ÚČASTI NA OPERÁCIÁCH CIVILNÉHO KRÍZOVÉHO RIADENIAČlánok 5Personál vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ1. Bulharská republika zabezpečí, aby jej personál, vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ, vykonával svoju misiu v súlade s:- jednotnou akciou a následnými zmenami a doplneniami, ako je uvedené v článku 2 ods. 1 tejto dohody,- operačným plánom,- vykonávacími opatreniami.2. Bulharská republika včas oznámi veliteľovi misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ a Generálnemu sekretariátu Rady Európskej únie každú zmenu týkajúcu sa jej príspevku na operáciu civilného krízového riadenia EÚ.3. Personál vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ sa podrobí lekárskej prehliadke, očkovaniu a má od príslušného orgánu Bulharskej republiky lekárske potvrdenie, že je schopný vykonávať svoje povinnosti. Personál vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ predloží kópiu tohto potvrdenia.Článok 6Velenie1. Personál vyslaný Bulharskou republikou vykonáva svoje povinnosti a správa sa tak, že má na zreteli výhradne záujmy operácie civilného krízového riadenia EÚ.2. Celý personál zostáva v plnom rozsahu pod velením svojich vnútroštátnych orgánov.3. Vnútroštátne orgány odovzdajú operatívnu kontrolu veliteľovi misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ, ktorý vykonáva toto velenie prostredníctvom hierarchickej štruktúry velenia a kontroly.4. Veliteľ misie velí operácii civilného krízového riadenia EÚ a zabezpečuje jej každodenné riadenie.5. Bulharská republika má rovnaké práva a povinnosti, pokiaľ ide o každodenné riadenie operácie, ako členské štáty Európskej únie, ktoré sa zúčastňujú na operácii, v súlade s právnymi nástrojmi uvedenými v článku 2 ods. 1 tejto dohody.6. Veliteľ misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ zodpovedá za disciplinárnu kontrolu nad personálom operácie civilného krízového riadenia EÚ. V prípade nutnosti začne dotknutý vnútroštátny orgán disciplinárne konanie.7. Bulharská republika ustanoví kontaktný článok národného kontingentu (NPC), aby zastupoval jej národný kontingent v rámci operácie. NPC podáva správy veliteľovi misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ vo vnútroštátnych záležitostiach a je zodpovedná za každodennú disciplínu kontingentu.8. Európska únia prijme rozhodnutie ukončiť operáciu po porade s Bulharskou republikou pod podmienkou, že Bulharská republika stále prispieva na operáciu civilného krízového riadenia EÚ v deň ukončenia operácie.Článok 7Finančné aspekty1. Bulharská republika znáša všetky náklady spojené so svojou účasťou na operácii okrem nákladov, ktoré podliehajú spoločnému financovaniu, ako je ustanovené v prevádzkovom rozpočte operácie. Tento postup sa nedotýka článku 8.2. V prípade smrti, úrazu, straty alebo škody spôsobenej fyzickej alebo právnickej osobe pochádzajúcej zo štátu/štátov, na území ktorého/ktorých sa operácia vedie, Bulharská republika po určení svojej zodpovednosti zaplatí náhradu škody za podmienok ustanovených v dohode o postavení misie, pokiaľ takáto existuje, ako je uvedené v článku 3 ods. 1 tejto dohody.Článok 8Príspevok do prevádzkového rozpočtu1. Bulharská republika prispieva na financovanie prevádzkového rozpočtu operácie civilného krízového riadenia EÚ.2. Finančný príspevok Bulharskej republiky do prevádzkového rozpočtu sa rovná nižšej z týchto dvoch čiastok:a) podiel referenčnej čiastky, ktorý je úmerný pomeru jeho hrubého domáceho produktu (HDP) k celkovej sume hrubého domáceho produktu (HDP) všetkých štátov prispievajúcich do prevádzkového rozpočtu operácie; alebob) podiel referenčnej čiastky na prevádzkovom rozpočte, ktorý je úmerný pomeru počtu jej personálu zúčastňujúceho sa na operácii k celkovému počtu personálu všetkých štátov zúčastňujúcich sa na operácii.3. Bez ohľadu na odseky 1 a 2 Bulharská republika neprispieva na financovanie diét vyplácaných personálu členských štátov Európskej únie.4. Bez ohľadu na odsek 1 Európska únia oslobodí v zásade tretie štáty od finančných príspevkov na určitú operáciu civilného krízového riadenia EÚ, keď:a) Európska únia rozhodne, že tretí štát zúčastňujúci sa na operácii poskytuje značný príspevok, ktorý je pre túto operáciu podstatný; alebob) tretí štát zúčastňujúci sa na operácii má taký HDP na osobu, ktorý nepresahuje HDP žiadneho iného členského štátu Európskej únie.5. Veliteľ misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ a príslušné administratívne služby Bulharskej republiky podpíšu dojednanie o praktických spôsoboch platby príspevkov Bulharskej republiky do prevádzkového rozpočtu operácie civilného krízového riadenia EÚ. Toto dojednanie bude zahŕňať, medzi iným, ustanovenia o:a) príslušnej čiastke;b) spôsoboch platby finančného príspevku;c) postupe pri audite.ODDIEL IIIUSTANOVENIA TÝKAJÚCE SA ÚČASTI NA OPERÁCIÁCH VOJENSKÉHO KRÍZOVÉHO RIADENIAČlánok 9Účasť na operácii vojenského krízového riadenia EÚ1. Bulharská republika zabezpečí, aby jej ozbrojené sily a personál, ktorí sa zúčastňujú na operácii vojenského krízového riadenia EÚ, vykonávali svoju misiu v súlade s:- jednotnou akciou a následnými zmenami a doplneniami, ako je uvedené v článku 2 ods. 1 tejto dohody,- operačným plánom,- vykonávacími opatreniami.2. Personál vyslaný Bulharskou republikou vykonáva svoje povinnosti a správa sa tak, že má na zreteli výhradne záujmy operácie vojenského krízového riadenia EÚ.3. Bulharská republika včas oboznámi veliteľa operácie EÚ s každou zmenou týkajúcou sa jej účasti na operácii.Článok 10Velenie1. Všetci príslušníci ozbrojených síl a personál, ktorí sa zúčastňujú na operácii vojenského krízového riadenia EÚ, zostávajú v plnom rozsahu pod velením svojich vnútroštátnych orgánov.2. Vnútroštátne orgány odovzdajú operatívne a taktické velenie a/alebo kontrolu svojich ozbrojených síl a personálu veliteľovi operácie EÚ. Veliteľ operácie EÚ má právo delegovať svoje právomoci.3. Bulharská republika má rovnaké práva a povinnosti, pokiaľ ide o každodenné riadenie operácie, ako zúčastnené členské štáty Európskej únie.4. Veliteľ operácie EÚ môže, po porade s Bulharskou republikou, kedykoľvek požiadať Bulharskú republiku, aby zrušila svoj príspevok.5. Bulharská republika vymenuje vysokého vojenského zástupcu (VVZ), ktorý má za úlohu zastupovať jeho národný kontingent na operácii vojenského krízového riadenia EÚ. VVZ sa radí s veliteľom ozbrojených síl EÚ vo všetkých záležitostiach týkajúcich sa operácie a je zodpovedný za každodennú disciplínu kontingentu.Článok 11Finančné aspekty1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 12, Bulharská republika znáša všetky náklady spojené so svojou účasťou na operácii, pokiaľ tieto náklady nepodliehajú spoločnému financovaniu, ako je ustanovené v právnych nástrojoch uvedených v článku 2 ods. 1 tejto dohody, ako aj v rozhodnutí Rady 2004/197/SZBP z 23. februára 2004, ktorým sa ustanovuje mechanizmus správy financovania spoločných nákladov na operácie Európskej únie s vojenskými alebo obrannými dôsledkami [1].2. V prípade smrti, úrazu, straty alebo škody spôsobenej fyzickej alebo právnickej osobe pochádzajúcej zo štátu/štátov, na území ktorého/ktorých sa operácia vedie, Bulharská republika po určení svojej zodpovednosti zaplatí náhradu škody za podmienok ustanovených v dohode o postavení ozbrojených síl, pokiaľ takáto existuje, ktorá je uvedená v článku 3 ods. 1 tejto dohody.Článok 12Príspevok na spoločné náklady1. Bulharská republika prispieva na financovanie spoločných nákladov operácie vojenského krízového riadenia EÚ.2. Finančný príspevok Bulharskej republiky na spoločné náklady sa rovná nižšej z týchto dvoch čiastok:a) podiel referenčnej čiastky na spoločných nákladoch, ktorý je úmerný pomeru jeho HDP k celkovej sume HDP všetkých štátov prispievajúcich na spoločné náklady operácie; alebob) podiel referenčnej čiastky na spoločných nákladoch, ktorý je úmerný pomeru počtu jeho personálu zúčastňujúceho sa na operácii k celkovému počtu personálu všetkých štátov zúčastňujúcich sa na operácii.Pri výpočte čiastky uvedenej v odseku 2 písm. b), ak Bulharská republika vysiela personál iba na veliteľstvo operácie alebo ozbrojených síl, sa použije pomer jeho personálu k celkovému počtu personálu príslušného veliteľstva. V ostatných prípadoch ide o pomer celého personálu vyslaného Bulharskou republikou k celkovému počtu personálu operácie.3. Bez ohľadu na odsek 1 Európska únia oslobodí v zásade tretie štáty od finančných príspevkov na spoločné náklady určitej operácie vojenského krízového riadenia EÚ, keď:a) Európska únia rozhodne, že tretí štát zúčastňujúci sa na operácii podstatne prispeje prostriedkami a/alebo kapacitami, ktoré sú pre túto operáciu podstatné; alebob) tretí štát zúčastňujúci sa na operácii má taký HDP na osobu, ktorý nepresahuje HDP žiadneho iného členského štátu Európskej únie.4. Uzavrie sa dojednanie medzi správcom ustanoveným v rozhodnutí Rady 2004/197/SZBP z 23. februára 2004, ktorým sa ustanovuje mechanizmus správy financovania spoločných nákladov na operácie Európskej únie s vojenskými alebo obrannými dôsledkami, a príslušnými správnymi orgánmi Bulharskej republiky. Toto dojednanie bude zahŕňať, medzi iným, ustanovenia o:a) príslušnej čiastke;b) spôsobe platby finančného príspevku;c) postupe pri audite.ODDIEL IVZÁVEREČNÉ USTANOVENIAČlánok 13Dojednania na vykonávanie dohodyBez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článkov 8 ods. 5 a 12 ods. 4, generálny tajomník Rady Európskej únie, vysoký splnomocnenec pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku a príslušné orgány Bulharskej republiky dohodnú všetky potrebné technické a správne dojednania súvisiace s vykonávaním tejto dohody.Článok 14Neplnenie si povinnostíAk si jedna zo strán neplní svoje povinnosti ustanovené v predchádzajúcich článkoch, druhá strana má právo túto dohodu ukončiť formou oznámenia s jednomesačnou výpovednou lehotou.Článok 15Urovnanie sporovSpory týkajúce sa výkladu alebo uplatňovania tejto dohody sa medzi stranami riešia diplomatickou cestou.Článok 16Nadobudnutie platnosti1. Táto dohoda nadobúda platnosť prvým dňom prvého mesiaca po tom, ako sa strany vzájomne informovali o ukončení vnútorných postupov potrebných na tento účel.2. Táto dohoda sa predbežne uplatňuje od dátumu podpisu.3. Táto dohoda môže byť zmenená a doplnená na základe vzájomnej písomnej dohody medzi stranami.4. Túto dohodu môže jedna strana vypovedať písomným oznámením o vypovedaní, ktoré odovzdá druhej strane. Takéto vypovedanie nadobudne účinnosť šesť mesiacov po prijatí oznámenia druhou stranou.V Bruseli a Sofii, 24. januára 2005 vypracované v anglickom jazyku v štyroch kópiách.Za Európsku úniuZa Bulharskú republiku[1] Ú. v. EÚ L 63, 28.2.2004, s. 68.--------------------------------------------------PRÍLOHATEXT VYHLÁSENÍVyhlásenie členských štátov EÚ:Členské štáty EÚ, uplatňujúce jednotnú akciu EÚ o operácii krízového riadenia EÚ, na ktorej sa zúčastňuje Bulharská republika, sa budú usilovať, do tej miery, do akej to ich vnútroštátny právny systém dovoľuje, vzdať sa podľa možnosti nárokov voči Bulharskej republike v prípade úrazu alebo úmrtia personálu alebo škody na majetku alebo straty na majetku vo svojom vlastníctve, ktorý sa používa pri operácii krízového riadenia EÚ, ak takýto úraz, úmrtie, škodu alebo stratu:- zapríčinil personál Bulharskej republiky pri výkone svojich povinností súvisiacich s operáciou krízového riadenia EÚ, okrem prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci, alebo- vznikli používaním majetku vo vlastníctve Bulharskej republiky za podmienky, že majetok bol používaný v súvislosti s operáciou, s výnimkou prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci personálom operácie krízového riadenia EÚ z Bulharskej republiky, ktorý tento majetok používal.Vyhlásenie Bulharskej republiky:Bulharská republika, uplatňujúca jednotnú akciu EÚ o operácii krízového riadenia EÚ, sa bude usilovať do tej miery, do akej to jej vnútroštátny právny systém dovoľuje, vzdať sa podľa možnosti nárokov voči každému štátu zúčastňujúcemu sa operácie krízového riadenia EÚ v prípade úrazu alebo úmrtia personálu, alebo škody na majetku alebo straty majetku vo svojom vlastníctve, ktorý sa používa pri operácii krízového riadenia EÚ, ak takýto úraz, úmrtie, škodu alebo stratu:- zapríčinil personál pri výkone svojich služobných povinností súvisiacich s operáciou krízového riadenia EÚ, okrem prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci, alebo- vznikli používaním majetku vo vlastníctve štátov zúčastňujúcich sa operácie krízového riadenia EÚ za podmienky, že majetok bol používaný v súvislosti s operáciou a s výnimkou prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci personálom operácie krízového riadenia EÚ, ktorý tento majetok používal.--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
San Piju ta' Pietrelcina, imwieled Francesco Forgione, magħruf l-iktar bħala Patri Piju jew
 Padre Pio, (Pietrelcina, Italja, 25 ta' Mejju 1887 – San Giovanni Rotondo, 23 ta' Settembru 1968), kien patri Franġiskan Kapuċċin Taljan u saċerdot; qaddis ikkanonizzat mill-Knisja Kattolika li ċ-ċelebrazzjoni tal-festa tiegħu ssir fit-23 ta' Settembru, fl-anniversarju ta' mewtu.
 Anke meta kien għadu ħaj ingħata venerazzjoni popolari kbira ħafna ħabba l-pjagi li kellu f'ġismu u l-mirakli li jingħad li wettaq f'ħajtu u wara mewtu. Kien ukoll oġġett ta' ħafna kritika u suspetti fi ħdan il-Knisja u barra minnha.
 Tfulija
 Twieled fi Pietrelcina, raħal fil-provinċja ta’ Benevento fl-Italja, nhar il-25 ta’ Mejju 1887, minn Grazio Forgione u Giuseppina f’dar ċkejkna u fqira fil-kampanja. Missieru kien bidwi, bniedem bla skola iżda għaref. Semmewh Franġisku u kien ir-raba’ tifel minn seba’ ulied, li tnejn minnhom mietu trabi. F’dawk is-snin, ix-xogħol kien naqas ħafna u Grazio beda jsibha bi tqila biex jaqla’ l-għixien għall-familja tiegħu. Huwa emigra darbtejn, l-ewwel darba meta Franġisku (Piju) kien għadu tifel ċkejken, kien mar l-Amerka t’isfel iżda kienet ġietu ħażina. It-tieni darba, ftit qabel ma’ Piju sar saċerdot, Grazio għamel kemxa ġmielha u meta ġie lura xtara żewġ għelieqi providenzjali għal Patri Piju li seta’ jitbiegħed mill-familjari tiegħu u hemm jinġabar fit-talb.
 Il-vojt ta’ missieru fi tfulitu mlietu wisq tajjeb ommu li kienet tgħożżu b’imħabba kbira. Ta’ ħames snin, Franġisku wiegħed lilu nnifsu lill-qaddis patrun ta’ ismu, San Franġisk t’Assisi. Wara dan jingħad li kien ġa beda jkollu l-viżjonijiet. Kien jara lill-Madonna u jitkellem magħha u kien ukoll jara x-xitan taħt xbihat ta’ bnedmin kif ukoll ta’ annimali mill-aktar koroh. Ta’ tifel li kien, hu kien jaħseb li kulħadd kien ikollu minn dawn l-affarijiet. Meta kellu disa’ snin, Franġisku jingħad li assista għall-ewwel miraklu tiegħu. Kien ma’ missieru fis-Santwarju ta’ San Pellegrino meta resqet mara b’tifel marid f’dirgħajha, tgħajjat donnha teħodha ma’ San Pellegrino għax ma kienx fejqilha lil binha. Fit-telfa li kienet, telqet lit-tifel fuq l-altar filwaqt li qaltlu: “Kollox sew. Jekk ma tridx tfejqu, allura ħudu int.” GĦal dik ix-xena, kulħadd tbikkem. Franġisku talab għat-tifel b’ħeġġa kbira, b’għajnejh fissi fuqu. F’daqqa waħda it-tifel għolla jdejh, qam fuq riġlejh u għajjat “mamma”. Kulħadd infexx jgħajjat “miraklu”. It-tifel kien fieq għal kollox.
 Patri Kapuċċin
 Dik il-ħabta fi Pietrelcina kien jidher ta’ spiss wieħed ajk kapuċċin jismu Fra Kamillu. Dan kellu leħja sewda twila u folta u bil-manjieri ħelwin li kellu, kien jiġbed lejh lil kulħadd, żgħar u kbar. Franġisku kien inġibed ħafna lejh, l-aktar minħabba l-baffi li kellu, u xtaq isir bħalu. Kienu l-baffi l-ewwel ħaġa li ġibditu lejn il-Kapuċċini! Ta’ sittax –il sena beda n-novizzjat tiegħu f’Morcone u ħa l-isem ta’ Fra Piju. Sa mill-ewwel ġranet tiegħu fil-kunvent huwa sar il-mimmi ta’ għajnejn il-patrijiet kapuċċini l-oħra. Il-Majjistru tiegħu Patri Tommaso qal fuqu: “Kien dejjem novizz eżemplari, puntwali u eżatt f’kollox.” Kien jagħmel penitenzi anki waqt l-ikel – fost l-oħrajn, kien jitlob permess biex jgħaddi l-ikel lill-patri ta’ ħdejh. Kien jitlob ħafna u fit-tul, u ta’ spiss kien jitlob permess biex ma jinżilx għar-rikreazzjoni ħalli jkun jista’ jkompli jitlob. L-unika ħaġa li kienet tinkwieta lill-patrijiet sħabu kienet saħħtu. Fra Piju kien sar magħlub wisq u kien spiss jaqbdu deni qawwi. Dan kien deni li t-tobba ma setgħux jispjegaw. Xi drabi t-termometru kien jinkiser bil-qawwa tad-deni. Minħabba f’hekk kien jintbagħat għal xi jiem id-dar, b’permess speċjali tas-superjuri, għall-arja tajba ta’ Pietrelcina biex ikun jista’ jirpilja.
 Nhar it-22 ta’ Jannar 1904 huwa għamel l-ewwel professjoni tiegħu. Għat-tliet snin ta’ wara huwa qagħad fil-Kunvent ta’ San Elia a Pianisi f’Campobasso u f’għeluq it-tielet sena għamel il-professjoni solenni. Wara li l-mard reġa’ bagħtu fi Pietrelcina, Piju kompla jistudja t-teoloġija mgħejjun mill-arċipriet ta’ raħal twelidu, Mons. Pannullo. Matul dawn is-snin ta’ studju jingħad li Piju kellu attakki kontinwi u ħorox ħafna mix-xitan li xi drabi kienu jħallulu anke sinjali esterni bħal tbenġil, nefħ u sinjali ta’ daqqiet fuq wiċċu. Iżda jingħad li kien ikollu wkoll viżjonijiet ta’ konsolazzjoni minn Ġesù.
 Saċerdot
 Piju kien ordnat saċerdot nhar l-10 t’Awissu 1910 fid-Duomo ta’ Benevento mill-Arċisqof Paolo Schinosi u erbat ijiem wara ċċelebra l-ewwel quddiesa tiegħu, fil-Knisja ta’ Pietrelcina. Fil-paniġierku tal-quddiesa, Patri Agostino, id-direttur spiritwali tiegħu tkellem fuq tliet punti essenzjali fil-missjoni tas-saċerdot: il-pulptu, l-altar u l-konfessjonarju, u testwalment qallu: “Inti, minħabba saħħtek, ma tantx tista’ tkun predikatur; għalhekk nawguralek li tkun konfessur kbir.”
 Il-Pjagi
 Ftit inqas minn xahar wara li sar saċerdot, bdew jidhru fil-pali ta’ idejh bħal “dbabar ħomor” li kienu jweġġgħu ħafna iżda li wara xi ġurnata jew tnejn kienu jgħibu għal kollox. Piju kien pront tkellem ma’ l-arċipriet Pannullo li kien sar it-tieni missier tiegħu. It-tnejn flimkien kienu talbu bil-ħerqa lil Alla, biex jekk jista’ jkun, ineħħilu dawk is-sinjali u jħallilu biss l-uġigħ. U għal dik id-darba hekk ġara. Ħames snin wara, nhar l-20 ta’ Settembru 1915, waqt li fil-knisja ta’ Pietrelcina kienet qiegħda ssir il-Festa tal-Pjagi ta’ San Franġisk, Piju kien mitluf fit-talb f’ “għarix” li kien għamel hu stess f’għalqa tal-familja tiegħu. Darba ommu ratu ħiereġ mill-għarix iferfer kemm jiflaħ idejh bħal meta wieħed ikun mess xi ħaġa taħraq. Bil-ħlewwa kolha, ommu qaltlu biċ-ċajt jekk kienx qiegħed idoqq il-kitarra, imma hu weġibha biss li kellu idejh juġgħuh. Nafu b’dan biss minn ittra li huwa bagħat lid-direttur tiegħu Patri Agostino, xahar wara.
 Bil-lieva
 Dawk kienu s-snin ta’ l-Ewwel Gwerra Dinjija u Piju bħaż-żgħażagħ Taljani l-oħra nġabar bil-lieva iżda għamel biss xahar (Novembru 1915) minħabba d-deni stramb li reġa’ qabdu. It-tobba militari eżentawh għal sena u Piju reġa’ lura Pietrelcina. Bħalma kien dejjem jiġri, wara ftit ġimgħat irpilja u reġa’ beda jaqdi fil-pastorali tal-parroċċa. Xahrejn wara s-superjuri reliġjużi tiegħu ordnawlu jmur fil-kunvent ta’ Sant’Anna ġewwa Foggia iżda hemmhekk sofra wisq attakki mix-xitan li kien anke jsawtu. Meta għalqitlu s-sena eżentat mil-lieva huwa rraporta f’Napli fejn reġgħu eżentawh għal sitt xhur oħra, jiġifieri sa Ġunju 1917. F’Mejju ta’ dik is-sena, mar l-ewwel u l-unika darba f’ħajtu Ruma biex jakkumpanja lil oħtu ż-żgħira li kellha ssir soru ta’ Santa Briġida. Hija ħadet l-isem ta’ Suor Pia. Kien biss ħamsin sena wara li reġgħet rat lil ħuha, meta marret issellimlu fil-funeral tiegħu. Mietet seba’ xhur warajh, nhar it-30 t’April 1969.
 t
 F’San Giovanni Rotondo
 F’Marzu 1918 inħeles darba għal dejjem mis-servizz militari għax instab li kien ibati bi bronco-pneumonite kronika, tant li l-uffiċjali militari qalu: “Ħa nibagħtuh id-dar forsi jmut fil-kwiet u l-paċi.” Iżda Piju kellu jmut fil-kwiet u l-paċi ħamsin sena wara, meta kellu 81 sena. Nhar it-18 ta’ Marzu huwa mar lura fil-Kunvent ta’ San Giovanni Rotondo fejn sentejn qabel il-Provinċjal iddeċieda li jħallih hemm għal kollox fuq xewqa ta’ l-istess Patri Piju. Lil Piju għażluh bħala direttur tal-“fratini”, dawk it-tfal li kienu mħajrin isiru patrijiet. Il-ħemda tal-kunvent fqajjar, maqtugħ għalih waħdu u mdawwar minn kullimkien b’siġar iħaddru s-sena kollha, kien tassew ideali għal Patri Piju. Il-ftit nies li kienu jiffrekwentaw il-knisja mill-ewwel intlaqtu mill-qdusija sempliċi ta’ dak il-patri żagħżugħ u marradi u hekk l-għadd tagħhom beda jiżdied kuljum.
 Pjagi viżibbli
 22.10.1918
 Hekk kiteb f’ittra Patri Piju lid-direttur spiritwali tiegħu li obbligah jagħmel dan. Dakinhar, fil-jum tal-Ġimgħa, Piju kien waħdu fil-Kunvent għax il-patrijiet l-oħra kellhom xi qadjiet. Waqt li kien qiegħed għarkubbtejh quddiem il-Kurċifiss, jingħad li Ġesu Msallab (il-Personaġġ Misterjuż) ħa l-ħajja u minnu ħarġu ħames vleġeġ li ppenetraw il-ġisem tiegħu. Piju bilkemm kellu s-saħħa jqum mill-art u jasal saċ-ċella biex ikun jista’ jbiddel ħwejġu u jnaddafhom mid-demm biex ma jindunawx b’dak li kien ġralu. Din id-darba l-Mulej ma neħħielux is-sinjali. Jingħad li Patri Piju baqa' b'dawk il-pjagi sal-aħħar jum ta’ ħajtu.
 L-aħbar ta’ patri bil-pjagi xterdet ma’ San Giovanni Rotondo u kważi ma’ l-Italja kollha. Is-superjuri reliġjużi nfixlu f’dik is-sitwazzjoni delikata. Il-Ministru Ġenerali tal-Kapuċċini ddeċieda li ma jitħallewx nies ikellmu lil Patri Piju u billi n-nies iktar bdew jersqu lejn il-kunvent, dan issakkar u ma kien jitħalla ħadd jidħol mingħajr il-permess tas-superjur.
 F’ittra oħra lid-direttur spiritwali tiegħu, Patri Piju stqarr li kien iħossu “ħażin ħafna fiżikament u moralment” għax għal ħafna dawn is-sinjali kienu “sinjali ta’ kontradizzjoni”: x’uħud jaċċettawhom u jbusuhom u oħrajn jiċħduhom u jmaqdruhom. B’ordni tas-superjuri huwa kien iżommhom dejjem mgħottijin u kien ineħħi l-ingwanti biss waqt il-quddiesa. B’ordni tal-Provinċjal, tmint ijiem biss wara li seħħ il-fenomenu, ittieħdu xi ritratti tal-pjagi biex jintbagħtu Ruma lill-Kongregazzjoni tas-Sant’Uffizzju.
 L-ewwel testijiet mediċi fuq Patri Piju saru tmien xhur wara li feġġ il-fenomenu mill-professur Romanelli minn Barletta li stqarr li ma setax jikklassifika l-pjagi xjentifikament. Professur ieħor, Amigo Bignami pprova anke jfejjaqlu l-pjagi iżda bla suċċess. Il-professuri Luigi Romanelli u Giorgio Festa ikkonkludew li mhemmx spjegazzjoni naturali tal-fenomenu. Festa rrimarka wkoll li mill-pjagi kienet toħroġ riħa ta’ fwieħa. Patri Agostino Gemelli, tabib u psikologu, il-fundatur ta’ l-Universita Cattolica, ipprova jeżaminah hu wkoll iżda mingħajr suċċess għax ma kellux awtorizzazzjoni bil-miktub. Patri Piju kellu direttivi minn Ruma stess biex ma jħalli lil ħadd jeżaminalu l-pjagi. Gemelli ippubblika studju li fih sejjaħ lil Padre Piju “isteriku” f’kelma oħra “miġnun”. Kiteb hekk:
 Sanzjonat mill-Awtoritajiet tal-Knisja
 Nhar it-2 ta’ Ġunju 1922 is-Sant’Uffizzju ordna li Patri Piju jibda jqaddes biss fil-privat, ma jagħtix barka lin-nies u ma jweġibx l-ittri tan-nies. Piju kien dejjem lest jagħmel dak kollu li jkun mitlub mis-superjuri tiegħu u kien jiddispjaċih biss għal dak kollu li kien qiegħed jiġri minħabba fih. F’Mejju 1923, is-Sant’Uffizzju ħareġ dikjarazzjoni li biha widdeb lill-fidili kollha li dak li kien qed jingħad fuq Patri Piju ma kellu ebda ħjiel ta’ sopranatural. Sena wara, reġa’ wissa li ħadd m’għandu jersaq lejn San Giovanni Rotondo biex juri qima u devozzjoni lejn Patri Piju. Kemm –il darba ppruvaw ukoll iċaqilquh minn San Giovanni Rotondo iżda dan qatt ma sar.
 F’ittra lill-Vigarju Provinċjali ta’ Foggia, Piju kiteb:
 (23.08.1923)
 Il-persekuzzjoni kontra Patri Piju laħqet il-quċċata tagħha meta b’digriet ieħor tas-Sant’Uffizzju fl-1931, Piju kien sospiż a divinis u mġiegħel jinqata’ anki mill-istess ħutu patrijiet u jkun segregat, iżolat fil-Kunvent mingħajr ma jista’ jkellem lil ħadd, fi kliem ieħor sar priġunier fil-kunvent.
 Iżda ħafna ħbieb ta’ Patri Piju ħadmu kemm felħu biex iwaqqfu din il-"priġunerija". Żewġ isqfijiet kapuċċini, Longhini u Cuccarollo ppreżentaw dossier lill-Papa Piju XI li studjah bir-reqqa. F’Lulju 1933, is-Sant’Uffizzju reġġa’ lura d-deċiżjonijiet tiegħu. Meta l-Provinċjal għarraf b’dan lil Piju, il-patrijiet sħabu tal-kunvent infexxew f’ċapċip kbir u Piju bid-dmugħ f’għajnejh, bieslu idejh u talbu jirringrazzja lill-Papa f’ismu.
 Fama Internazzjonali
 Il-fama ta’ Patri Piju xterdet ’il barra mill-Italja. Kienu jmorru jżuruh pellegrini mhux mill-pajjiżi Ewropej, fosthom Maltin, iżda wkoll ħafna Amerikani u Sudamerikani. Eluf ta’ ittri kienu qegħdin jaslulu fil-kunvent minn madwar id-dinja kollha, x’uħud anke miċ-Ċina u mil-Lvant Imbiegħed. Fost l-ittri li rċieva, darba rċieva waħda, fl-1962, mingħand il-Kardinal Pollakk Karol Woytla (iktar tard il-Papa Ġwanni Pawlu II), li talbu jitlob għal waħda omm żagħżugħa Pollakka li kienet kważi fl-aħħar għax kellha tumur fi griżmejha. GĦaddew ftit ġranet u l-Kardinal reġa’ kitiblu biex jirringrazzjah għax il-mara kienet qalgħet il-grazzja.
 Minkejja l-popolarità kbira tiegħu, ħajtu fil-kunvent baqgħet dejjem l-istess. Kien iqaddes tal-ħamsa ta’ filgħodu. GĦall-quddiesa tiegħu, in-nies ġieli għamlu lejl sħiħ wara l-bieb tal-knisja biex malli tiftaħ, jintasbu fl-ewwel postijiet. Nistgħu ngħidu li ħajtu bħala saċerdot kienet talb, quddiesa u qrar. Kien iqatta’ sigħat twal fil-konfessjonarju u kien jixtieq li “l-ġurnata fiha 48 siegħa flok 24” biex ikun jista’ jqarar iżjed. Fil-festi jingħad li ġieli għamel 18-il siegħa jqarar. Eluf kbar jingħad li sabu lil Alla mill-ġdid permezz ta’ Patri Piju. Kienu jqerru għandu isqfijiet, kardinali, politiċi, artisti u minn kull xorta ta’ nies.
 Jibni sptar: Casa Sollievo della Sofferenza
 Fl-1925 Patri Piju rranġa bini li qabel kien iservi ta’ monasteru u għamel sptar żgħir li semmieh għal San Franġisk. Iżda fl-1956 għamel l-opra kolossali tiegħu meta bil-flus ta’ ħafna benefatturi fetaħ wieħed mill-aktar sptarijiet moderni anke sal-ġurnata tal-lum, “Casa Sollievo della Sofferenza” – Dar għas-Serħan mit-Tbatija. Iżda dan l-isptar għalkemm ġab serħan lil ħafna pazjenti reġa’ ġab sofferenza kbira għal Patri Piju li kienet tixbah lil dik li għadda minnha għoxrin sena qabel, meta waqqfuh milli jqaddes. Issa Patri Piju kien bniedem anzjan u batut fiżikament.
 Waqt li kien qed jinbena l-isptar mhux kollox kien miexi dritt fl-amministrazzjoni, mhux tort ta’ Patri Piju li kien ħalla f’idejn ħaddieħor it-tmexxija ta’ l-isptar. Fl-1952, il-Ġeneral tal-Kapuċċini fuq struzzjoni mis-Sant’Uffizzju wissa lir-reliġjużi tiegħu biex ma jorganizzawx pellegrinaġġi għal San Giovanni Rotondo. Fl-1960, il-Papa bagħat lil Mons. Carlo Maccari biex jinvestiga l-ħafna xnigħat li kienu qegħdin isiru fuq Patri Piju, anke li kien qiegħed ikollu relazzjonijiet ma’ xi nisa. Patri Piju ġie miżmum milli jiċċelebra ż-żwiġijiet u l-magħmudijiet u ma jdumx iktar minn nofs siegħa fil-quddiesa. Saħansitra kienu tpoġġew xi mikrofoni fiċ-ċella u fil-konfessjonarju tiegħu. Patri Piju kien ħadha bi kbira wisq din il-ħaġa skandaluża għax qatt ma stenna li ssir din il-ħaġa min-nies tal-Knisja. Kien fl-1964, erba’ snin qabel mewtu li l-Papa Pawlu VI temm din it-tieni persekuzzjoni tas-Sant’Uffizzju.
 Mewt u iktar misteri
 Patri Piju miet nhar it-23 ta’ Settembru 1968 fis-2.30 a.m. Il-ġurnata ta’ qabel kien qaddes bħas-soltu għalkemm fl-aħħar ta’ dik il-quddiesa kien se jaqa’ ma’ l-art kieku mhux għax żammewh il-patrijiet li kienu qegħdin jassistuh. It-tabib kuranti ta’ Padre Piju, Dr Giuseppe Sala, meta ċċertifikah mejjet, ħalla miktub: “Għaxar minuti wara l-mewt, l-idejn, il-kustat u r-riġlejn ta’ Padre Piju... u kull parti oħra tal-ġisem, la kienu juru marki ta’ feriti, la ċikatriċi fl-idejn u fir-riġlejn, la fil-wiċċ u lanqas fil-qiegħ tagħhom u lanqas fil-kustat fejn qabel kellu feriti li kienu jidhru tajjeb”. Sala iddikjara wkoll li dan il-fatt “huwa għal kollox barrani minn kull tip ta’ komportament kliniku”.
 Patri Piju ndifen fil-Kripta tas-Santwarju ta’ San Giovanni Rotondo. Nhar it-23 ta’ Mejju 1987, il-Papa Ġwanni Pawlu II, li meta kien għadu student f’Ruma kien iltaqa’ u tkellem ma’ Patri Piju, mar iżur il-qabar tiegħu u talab fit-tul fuqu. Tnax –il sena wara kien dan l-istess Papa li ddikjarah beatu, nhar it-2 ta’ Mejju 1999. Nhar is-16 ta' Ġunju 2002 l-istess Papa ddikjarah qaddis. Il-Knisja tagħmel it-tifkira ta' San Piju ta’ Pietrelcina nhar it-23 ta’ Settembru.
 Referenzi
 Twieldu fl-1887
 Mietu fl-1968
 Qaddisin
 Qaddisin Kristjani tas-seklu 20


type: other

text:
Deċiżjoni tal-Qorti tal-Ġustizzja (Awla għall-eżami mill-ġdid) tas-17 ta’ Settembru 2018 li tiġi eżaminata mill-ġdid is-sentenza tal-Qorti Ġenerali (Awla tal-Appell) mogħtija fid-19 ta’ Lulju 2018 fil-Kawża T-646/16 P, Simpson vs Il-Kunsill
 (Kawża C-542/18 RX)
 Partijiet fil-proċedura quddiem il-Qorti Ġenerali
 Rikorrent: Erik Simpson (rappreżentant: M. Velardo, avukat)
 Kwistjonijiet li għandhom ikunu s-suġġett tal-eżami mill-ġdid
 Il-kwistjoni dwar jekk, b’mod partikolari fid-dawl tal-prinċipju ġenerali ta’ ċertezza legali, is-sentenza tal-Qorti Ġenerali tal-Unjoni Ewropea tad-19 ta’ Lulju 2018, Simpson vs Il-Kunsill, tippreġudikax l-unità jew il-koerenza tad-dritt tal-Unjoni sa fejn l-imsemmija Qorti Ġenerali, fil-kapaċità tagħha bħala qorti ta’ appell, iddeċidiet li l-kulleġġ ġudikanti li ta d-digriet tat-Tribunal għas-Servizz Pubbliku tal-Unjoni Ewropea tal-24 ta’ Ġunju 2016, Simpson vs Il-Kunsill, kien kompost b’mod irregolari minħabba irregolarità li kienet taffettwa l-proċedura ta’ ħatra ta’ wieħed mill-Membri ta’ dan il-kulleġġ, li kkawżat ksur tal-prinċipju ta’ qorti legali stabbilit fit-tieni paragrafu tal-Artikolu 47 tal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea.
 Il-kwistjoni dwar jekk, bħal fil-każ tal-atti msemmija fl-Artikolu 277 TFUE, il-ħatra ta’ Mħallef tistax tkun suġġetta għal stħarriġ tal-legalità inċidentali jew jekk tali stħarriġ tal-legalità inċidentali huwiex – bħala prinċipju jew wara d-dekorriment ta’ ċertu perijodu ta’ żmien – eskluż jew limitat għal ċerti tipi ta’ irregolaritajiet sabiex tiġi żgurata l-istabbiltà ġuridika u l-awtorità ta’ res judicata.