type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 |
 22010A1218(01)
 Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus
 Euroopa Liidu Teataja L 335 , 18/12/2010 Lk 3 - 18
 Protokoll,millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Komoori Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetusArtikkel 1Kohaldamise ajavahemik ja kalapüügivõimalused1. Kolme aasta jooksul on Euroopa Liidu laevadele kalandusalase partnerluslepingu artikli 5 alusel antud kalapüügivõimalused järgmised:- tuunipüügiseinerid: 45 laeva- triivõngejadaga kalapüügilaevad: 25 laeva.2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5, 6, 8 ja 9 kohaselt.Artikkel 2Rahaline toetus – makseviisid1. Artiklis 1 osutatud ajavahemikul on kalandusalase partnerluslepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus 1845750 eurot.2. Rahaline toetus hõlmab järgmist:a) 4850 tonni suurusele võrdlustonnaažile vastav 315250 euro suurune aastane toetus juurdepääsuks Komooride majandusvööndile;b) 300000 euro suurune aastane eritoetus Komooride kalanduspoliitika elluviimise toetamiseks.3. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 3, 4, 5 ja 6 ning lepingu artiklite 12 ja 13 kohaselt.4. Lõikes 1 kirjeldatud rahaline toetus tasutakse Euroopa Liidu poolt käesoleva protokolli rakendamise vältel 615250 euro kaupa aastas, mis vastab lõike 2 punktides a ja b kirjeldatud aastastele kogumahtudele.5. Kui Euroopa Liidu laevade püügi üldkogus Komooride vetes ületab 4850 tonni aastas, suurendatakse aastast rahalist toetust 65 euro võrra iga püütud lisatonni kohta. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski olla suurem kui kahekordne lõike 2 punktis a osutatud summa (630500 eurot). Kui Euroopa Liidu laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendavad summad järgmisel aastal.6. Toetus esimese aasta eest makstakse hiljemalt 30 päeva pärast protokolli jõustumist ja järgmiste aastate eest hiljemalt protokolli aastapäeva saabumisel.7. Lõike 2 punktis a kirjeldatud rahalise toetuse kasutamine kuulub eranditult Komooride ametiasutuste pädevusse.8. Käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 2 kirjeldatud rahaline toetus kantakse üle ühele Komooride Keskpangas (Banque Centrale des Comores) avatavale riigikassa (Trésor Public) arvelduskontole.9. Lõike 2 punktis b kirjeldatud rahalisele toetusele vastav summa kantakse sellelt ainsalt arvelt üle kontole TR 5006, mis avatakse Keskpangas kalandusministeeriumi poolt.Artikkel 3Vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi edendamine Komooride vetes1. Käesoleva protokolli jõustumisel ja hiljemalt kolm kuud pärast jõustumiskuupäeva lepivad lepinguosalised kalandusalase partnerluslepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomitees kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle rakenduseeskirjades, eelkõige järgmises:- ühe- ja mitmeaastastes suunistes artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse kasutamise kohta;- ühe ja mitme aasta lõikes seatud eesmärkides, edendamaks vastavalt tähtajale Komooride vetes jätkusuutlikku ja vastutustundlikku kalapüüki, arvestades Komooride riikliku kalanduspoliitikaga või muude poliitiliste suundadega, millel on seos säästliku ja vastutustundliku kalapüügi edendamisega või mis seda mõjutavad;- kriteeriumites ja menetlustes, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele.2. Mõlemad lepinguosalised peavad kõik mitmeaastase valdkondliku kava muudatusettepanekud ühiskomitees heaks kiitma.3. Vajaduse korral otsustavad Komoorid igal aastal eraldada artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalisele toetusele lisaks täiendava toetuse mitmeaastase kava elluviimiseks. Euroopa Liitu teavitatakse kõnealusest eraldisest.4. Kui see peaks osutuma mitmeaastase valdkondliku kava iga-aastase tulemuste hindamise raames vajalikuks, on Euroopa Komisjonil õigus, olles ühiskomitee raames võtnud eelnevalt arvesse kummagi lepinguosalise seisukohad, vähendada protokolli artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse mahtu, eesmärgiga viia kava elluviimiseks suunatud vahendite maht tulemustega vastavusse.Artikkel 4Teadusalane koostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Komooride vetes vastutustundlikku kalapüüki neis vetes kalastavate erinevate riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttel.2. Käesoleva protokolliga kaetud ajavahemikul jälgivad Euroopa Liit ja Komoori Liit kalavarude seisukorda Komooride püügipiirkonnas.3. Lepinguosalised järgivad India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) soovitusi ja resolutsioone ning kohustuvad edendama koostööd kalavarude vastutustundliku majandamise valdkonnas.4. Vastavalt lepingu artiklile 4, toetudes IOTC soovitustele ja resolutsioonidele ning lähtudes parimatest saadaolevatest teadusuuringute tulemustest arutavad lepinguosalised lepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomitee raames läbi ning vajadusel rakendavad, olles eelnevalt ühiselt jõudnud vastavate teaduspõhiste tulemusteni, vajalikke meetmeid, et tagada eelkõige Euroopa Liidu laevade püügitegevusega seoses kalavarude jätkusuutlik majandamine.Artikkel 5Kalapüügivõimaluste kohandamine vastastikusel kokkuleppelArtiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel kohandada, kui IOTC soovitused ja otsused toetavad seisukohta, mille kohaselt kõnealune kohandamine aitab tagada Komooride kalavarude jätkusuutlikku majandamist. Sellisel juhul kohandatakse ka artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summat enam kui kaks korda.Artikkel 6Uued kalapüügivõimalused1. Kui Euroopa Liidu laevad on huvitatud muust püügitegevusest kui artiklis 1 osutatud, peavad lepinguosalised selles osas enne Komooride ametiasutuste poolt võimaliku vastava loa väljastamist nõu. Sellisel juhul lepivad lepinguosalised kokku uusi kalapüügivõimalusi reguleerivates tingimustes ja teevad vajadusel protokolli ja selle lisasse muudatusi.2. Lepinguosalised edendavad katsepüüki. Sellel eesmärgil ja ühe lepinguosalise taotlusel konsulteerivad nad teineteisega ning määravad iga juhtumi puhul kindlaks liigid, tingimused ja muud asjaomased parameetrid.3. Lepinguosalised tegelevad katsepüügiga lähtuvalt Komooridel jõustunud seadustest ja vastavalt asjakohastele haldusalastele ning teaduslikele sätetele. Katsepüügiload väljastatakse kuni kuue kuu pikkusteks ajavahemikeks.4. Kui lepinguosalised täheldavad katsepüügi kampaaniate läbiviimisel positiivseid tagajärgi, võivad Komooride ametiasutused, lepingu artiklis 9 kirjeldatud ühiskomitee koosolekul langetatud otsuste raames, anda Euroopa Liidu laevadele uute liikide püügivõimalusi kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni. Käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a kirjeldatud rahalist toetust suurendatakse sellele vastavalt.Artikkel 7Kalapüügi tingimused – ainuõiguslikkuse klausel1. Ilma et see piiraks lepingu artiklis 6 kohaldamist, võivad Euroopa Liidu liikmesriikide lipu all sõitvad kalalaevad püüda kala Komooride vetes vaid juhul, kui neil on käesoleva protokolli raames ja käesoleva protokolli lisas kirjeldatud tingimustele vastavalt välja antud püügiluba.2. Käesoleva protokolliga mittereguleeritavate püügikategooriate ja katsepüügi osas võivad Euroopa Liidu laevadele püügilube välja anda Komooride ametiasutused. Samas toimub selliste lubade välja andmine lepinguosaliste nõusolekul ja lähtuvalt Komoori Liidu seadustest ja määrustest.Artikkel 8Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine1. Rahalist toetust, sellisena nagu seda on kirjeldatud artikli 2 lõike 2 punktides a ja b, võib muuta ja selle väljamaksmise võib peatada pärast ühiskomitee vastava arvamuse avaldamist järgmistel juhtudel:a) kui Komooride majandusvööndis takistavad püügitegevust erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega;b) kui protokolli sõlmimisel kehtinud poliitilistes suunistes on toimunud märkimisväärsed muutused ja kui üks lepinguosalistest taotleb protokolli sätete läbivaatamist nende võimaliku muutmise valguses;c) kui Euroopa Liit täheldab Komooridel inimõiguste põhielementide ja väärtuste rikkumist, mis läheb vastuollu Cotonou lepingu artikli 9 sätetega.2. Euroopa Liidul on õigus osaliselt või täielikult peatada käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse maksmine:a) kui ühiskomitee hinnangul ei küüni saavutatud tulemused seatud eesmärkideni;b) kui rahalist toetust ei ole välja makstud.3. Rahalise toetuse maksmine jätkub pärast lepinguosaliste arutelu ja nende saavutatud kokkulepet kohe pärast lõikes 1 kirjeldatud olukorra taastamist ja/või juhul, kui lõikes 2 osutatud finantsalase teostuse tulemused annavad aluse väljamaksete tegemiseks.Artikkel 9Protokolli kohaldamise peatamine1. Käesoleva protokolli kohaldamine peatatakse ühe lepinguosalise algatusel pärast vastavat arutelu ühiskomitees järgmistel juhtudel:a) kui Komooride majandusvööndis takistavad püügitegevust erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega;b) kui protokolli sõlmimisel kehtinud poliitilistes suunistes on toimunud märkimisväärsed muutused ja kui üks lepinguosalistest taotleb protokolli sätete läbivaatamist nende võimaliku muutmise valguses;c) kui Euroopa Liit täheldab Komooridel inimõiguste põhielementide ja väärtuste rikkumist, mis läheb vastuollu Cotonou lepingu artikli 9 sätetega;d) kui on tõrge artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse väljamaksmisel Euroopa Liidu poolt käesoleva protokolli artiklis 8 nimetamata põhjused;e) kui lepinguosalistel tekib käesoleva protokolli tingimuste tõlgendamisel erimeelsusi;f) kui üks lepinguosalistest ei järgi käesoleva protokolliga kehtestatud sätteid.2. Protokolli kohaldamise võib ühe lepinguosalise algatusel peatada, kui lepinguosalisi vastandav erimeelsus on tõsine ja kokku kutsutud ühiskomitee nõupidamise järgselt kokkulepet ei saavutatud.3. Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud lepinguosaline esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva.4. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised omavahelistele erimeelsustele lahenduse leidmiseks nõupidamisi. Lahenduse leidmisel jätkatakse protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, millal protokoll oli peatatud.Artikkel 10Riiklike õigusaktide kohaldamine1. Euroopa Liidu laevad püüavad Komooride vetes kala kooskõlas Komooride riiklike õigusaktidega, välja arvatud juhul, kui kalandusalases partnerluslepingus, käesolevas protokollis koos lisa ja selle liidetega nähakse ette teisiti.2. Komooride ametiasutused teavitavad Euroopa Komisjoni kõikidest kalandussektorit hõlmavatest seadusemuudatustest ja uutest seadustest.Artikkel 11Protokolli kestusKäesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse kolme aasta jooksul alates ajutisest kohaldamisest vastavalt artiklile 13, juhul kui ei teatata artikli 12 kohasest protokolli lõpetamisest.Artikkel 12Protokolli lõpetamine1. Protokolli lõpetamise korral teatab huvitatud lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus kuud enne asjaomase lõpetamise kavandatavat jõustumist.2. Eelmises lõikes osutatud teatise saatmisega alustatakse konsulteerimist lepinguosaliste vahel.Artikkel 13Ajutine kohaldamineKäesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse ajutiselt alates nende allkirjastamise kuupäevast.Artikkel 14JõustumineKäesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpetamisest.--------------------------------------------------LISAEuroopa Liidu laevade kalapüüki Komooride vetes reguleerivad tingimusedI PEATÜKKKALAPÜÜGILUBADE TAOTLEMINE JA VÄLJAANDMINE1. JAGUKalapüügilubade väljaandmine1. Kalapüügiluba Komooride vetes kalastamiseks antakse üksnes kõlblikele Euroopa Liidu laevadele.2. Laev on kõlblik juhul, kui selle omaniku, kapteni ega laeva enda suhtes pole rakendatud kalapüügikeeldu Komooridel. Nii omaniku, kapteni kui ka laeva dokumendid peavad olema Komooridel korda aetud, mis tähendab, et need peavad vastama kõikidele varasematele nõuetele, mis on neile esitatud seonduvalt kalapüügiga Komooridel Euroopa Liiduga sõlmitud kalapüügilepingute raames. Muu hulgas peavad nad vastama määruse (EÜ) nr 1006/2008 nõuetele püügilubade osas.3. Iga Euroopa Liidu laeva, mis taotleb kalapüügiluba, peab esindama Komooridel asuv volitatud esindaja. Esindaja nimi ja aadress peavad olema märgitud loataotluses.4. Euroopa Liidu pädevad ametiasutused esitavad pädevatele Komooride ametiasutustele loataotluse iga laeva kohta, mis soovib lepingu raames kala püüda, tehes seda vähemalt 20 päeva enne kalapüügiloa soovitud alguskuupäeva.5. Liites 1 lisatud taotlusvormi alusel täidetud taotlused esitatakse pädevatele Komooride ametiasutustele.6. Iga kalapüügiloa taotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid:- tõend, et loa kehtivusaja eest on loatasu makstud;- muu dokument või tõend, mille esitamist näevad ette käesoleva protokolli erisätted teatavate laevaliikide puhul.7. Loatasu makstakse Komooride ametiasutuste osutatud arvelduskontole.8. Loatasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud.9. Kõikide laevade kalapüügiload väljastatakse laeva omanikele või nende esindajatele Euroopa Liidu Mauritiusel asuva delegatsiooni vahendusel 15 päeva jooksul alates eespool osutatud punktis 6 nimetatud dokumentide laekumisest pädevatele Komooride ametiasutustele.10. Kui Euroopa Liidu delegatsioon on püügiloa allkirjastamise hetkel suletud, saadetakse luba otse laevaomaniku esindajale ning selle koopia jäetakse delegatsioonile.11. Püügiluba väljastatakse laevale ning seda ei saa edasi anda.12. Tõestatud vääramatu jõu korral võib Euroopa Liidu taotlusel laeva püügiloa siiski asendada mõnele muule samade omadustega laevale antava uue püügiloaga ning viimase eest ei pea loatasu maksma.13. Asendatud püügiloaga laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud püügiloa Euroopa Liidu Esinduse vahendusel pädevatele Komooride ametiasutustele.14. Uus püügiluba jõustub päeval, millal laeva omanik esitab tühistatud püügiloa pädevatele Komooride ametiasutustele. Euroopa Liidu Mauritiusel asuvat delegatsiooni tuleb püügiloa asendamisest teavitada.15. Kalapüügiluba peab alati olema laeva pardal, ilma et see piiraks käesoleva lisa VI peatüki punkti 1.2. JAGUKalapüügilube reguleerivad tingimused – tasud ja ettemaksed1. Kalapüügilubade kehtivusaeg on üks aasta. Neid saab uuendada.2. Loatasu on 35 eurot iga Komooride vetes püütud kalatonni kohta.3. Kalapüügiload väljastatakse pärast seda, kui pädevatele ametiasutustele on tasutud järgmised kindlaksmääratud summad:- 3700 eurot aastas tuunipüügiseineri kohta, mis vastab 106 tonnile püütud tuunikalale aastas;- 2200 eurot aastas triivõngejadaga kalalaeva kohta, mis vastab 63 tonnile püütud tuunikalale aastas.4. Lõplik makse suurus ja tasaarveldused kalkuleeritakse Euroopa Komisjoni poolt vastavalt väljapüügile hiljemalt järgmise aasta 31. juuliks, võttes aluseks iga laevaomaniku poolt esitatud püügiaruanded, mis kinnitatakse pädevate teadusinstituutide nagu IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografia) ja IPIMAR (Instituto de Investigação das Pescas e do Mar) poolt pärast liikmesriikide püügiandmete õigsuse kontrollimist.5. Nimetatud lõplik arvestus edastatakse samaaegselt pädevale Komooride ametiasutusele ja laevaomanikele.6. Laevaomanikud maksavad tasumisele kuuluvad täiendavad summad pädevatele Komooride ametiasutustele hiljemalt järgneva aasta 30. augustiks pangakontole, mis on ära toodud käesoleva peatüki 1. jao punktis 7.7. Kui lõpparuande summa on väiksem kui käesoleva jao punktis 3 osutatud ettemakse, summade vahet laevaomanikule siiski tagasi ei maksta.3. JAGUAbilaevad1. Komooride seadustega sätestatud eeskirjad ja tingimused peavad nägema ette abilaevade lubamise võimaluse.2. Abilaevade load maksustamisele ei kuulu. Abilaevad peavad olema registreeritud Euroopa Liidu liikmesriigis või kuuluma mõnele Euroopa äriühingule.3. Komooride asjaomased ametiasutused edastavad Komisjonile ELi Mauritiuse Esinduse vahendusel regulaarselt väljavõtte väljastatud lubadest.II PEATÜKKKALAPÜÜGI PIIRKONNADEt vältida väikesemahulise kalapüügi kahjustamist Komoori vetes, ei ole Euroopa Liidu laevadel lubatud püüki teostada lähemal kui kümme meremiili iga saare kaldast mõõdetuna ega kolme meremiili raadiuses kalavarude kogumisseadmest (FCD), mis on paigaldatud Komooride kalandusministeeriumi poolt ja mille asukohtadest on teavitatud Euroopa Liidu Mauritiuse esindajat.Nimetatud sätteid võib lepingu artiklis 9 kirjeldatud ühiskomitee otsusega muuta.III PEATÜKKSEIRE JA JÄRELEVALVE1. JAGUVäljapüütud koguste registreerimine1. Kõik lepingu raames Komooride vetes kalapüügiluba omavad laevad on kohustatud edastama oma püügiteabe Komooride kalandusministeeriumile, järgides sealjuures järgmisi nõudeid.1.1. Komooride vetes püügiluba omavad laevad peavad igapäevaselt ja iga Komooride vetes tehtud reisi kohta täitma IOTC tuunipüügi pardapäeviku (2. ja 3. liide). Pardapäevikut tuleb täita ka püügi puudumise korral.1.2. IOTC tuunikala püügi pardapäeviku koopiad tuleb samuti edastada I peatüki 2. jao punktis 4 kirjeldatud teadusinstituutidele.2. Ajavahemike kohta, mil laev ei viibinud Komooride vetes, tehakse pardapäevikusse sissekanne "Väljaspool Komooride majandusvööndit".3. Vormid tuleb täita loetavalt ja neile peab alla kirjutama laeva kapten.4. Käesoleva peatüki ettekirjutuste eiramise korral on Komooride ametiasutustel õigus peatada eeskirjade vastu eksinud laeva kalapüügiluba kuni nende toimingute korrektse täitmiseni ja määrata laeva omanikule Komooridel kehtivate seaduste järgne karistus. Sellest teavitatakse Euroopa Komisjoni.5. Püügiaruanded sisaldavad andmeid igal püügireisil saadud väljapüügi koguse kohta. Materjalid edastatakse iga püügireisi järel ja kindlasti enne laeva Komooride vetest lahkumist Komooride kalandusministeeriumile elektroonilises vormingus ja varustatuna koopiaga Euroopa Komisjonile. Mõlemad adressaadid saadavad viivitamata laevale elektroonilisel teel kinnituse aruannete kättesaamise kohta; teineteisele saadetakse kinnituse koopiad.6. Kalapüügiloa käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 1 osutatud aastast kehtivusaega kajastavate elektroonilisel kujul lähetatud aruannete andmekandjatele salvestatud originaalid edastatakse 45 päeva jooksul pärast nimetatud ajavahemiku jooksul tehtud viimast püügireisi Komooride kalandusministeeriumile. Andmekandjatele salvestatud koopiad edastatakse samaaegselt ka Euroopa Komisjonile.7. Mõlemad lepinguosalised peavad juurutama toimiva süsteemi, mis võimaldab edastada püügiaruande täies mahus elektroonilisel kujul: nõnda näevad mõlemad lepinguosalised ette püügiaruannete edastamise süsteemi elektroonilisel kujul ilma vajaduseta paberkandjate järele.8. Kui pärast elektrooniliste püügiaruannete edastamise süsteemi juurutamist peaks süsteemis esinema tehnilisi tõrkeid, toimub püügiaruannete esitamine kuni süsteemi taas töökorda seadmiseni vastavalt eespool osutatud punktides 5 ja 6 osutatud tingimustele.2. JAGUVäljapüütud kogustest teavitamine: Komooride vetesse sisenemine ja sealt lahkumine1. Käesolevas lisas mõistetakse Euroopa Liidu laeva püügireisi kestuse all järgmist:- ajavahemikku laeva Komooride vetesse sisenemise ja sealt lahkumise vahel,- ajavahemikku laeva Komooride vetesse sisenemise ja ümberlaadimise vahel või- ajavahemikku laeva Komooride vetesse sisenemise ja Komooridel lossimise vahel.2. Euroopa Liidu laevad teavitavad Komooride kalandusalast järelevalvet teostavaid ametiasutusi vähemalt kolm tundi ette oma kavatsusest siseneda Komooride vetesse või sealt lahkuda.3. Sisenemisest ja/või lahkumisest teavitamisel edastab laev ka andmed oma asukoha kohta, samuti andmed väljapüügi koguste ja liikide kohta, mis on laeva pardal. Nimetatud teave edastatakse soovitatavalt elektroonilisel kujul nii, nagu seda on kirjeldatud 4. liites. Sellise võimaluse puudumisel edastatakse teave faksi teel, millest jääb laevale kinnitus teate vastuvõtmise kohta. Tõrke korral andmeedastuses antakse teave edasi raadio teel.4. Laeva, mis tegeleb püügiga, ilma et oleks sellest eelnevalt asjaomaseid Komooride ametiasutusi teavitanud, käsitletakse püügiluba mitteomava laevana.5. Püügiloa väljastamisel teatatakse ka e-posti aadressist, faksi- ja telefoninumbrist, samuti raadioside parameetritest.3. JAGUÜmberlaadimine ja lossimine1. Kõik Komooride vetes püütud kala ümberlaadida või lossida soovivad Euroopa Liidu laevad peavad selle operatsiooni teostama Komooride sadamate reidil.1.1. Kõnealuste laevade omanikud edastavad pädevatele Komooride asutustele vähemalt 24 tundi enne operatsiooni läbiviimist järgmise teabe:- ümberlaadimist või lossimist teostama hakkava kalapüügilaeva nimi;- kaubavedaja nimi;- ümberlaaditavate või lossitavate kalaliikide tonnaaž;- ümberlaadimise või lossimise kuupäev;- lossitava püügi uus omanik.2. Nii ümberlaadimist kui ka lossimist käsitletakse laeva väljumisena Komooride vetest. Seega peavad laevad edastama pädevatele Komooride ametiasutustele püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätkata või Komooride vetest lahkuda.3. Mis tahes püügi ümberlaadimis- või lossimistegevus, mida pole eelnevates punktides kirjeldatud, on Komooride vetes keelatud. Sellest sättest mittekinnipidamise korral rakendatakse Komooride kehtivate õigusaktidega ette nähtud sanktsioone.4. JAGUSatelliitseireEuroopa Liidu laevu jälgitakse muu hulgas satelliitseiresüsteemidega, ilma diskrimineerimata ja vastavalt järgmistele sätetele.1. Satelliitseire võimaldamiseks on laevaomanike esindajatele või agentidele, samuti lipuriikide järelevalvekeskustele edastatud Komooride püügipiirkonna geograafiliste piiride GPS-koordinaadid.2. Lepinguosalised edastavad teineteisele https-aadresse ja järelevalvekeskuste vahelises elektroonilises teabeedastuses kasutatavaid spetsifikatsioone hõlmava info nii, nagu seda on kirjeldatud punktides 4 ja 6 sätestatud tingimustes. See teave kajastab võimalikult täpselt nimesid, telefoni-, teleksi ja faksinumbreid, samuti e-posti aadresse, mida järelevalvekeskused omavahelises suhtlemises saavad kasutada.3. Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga kuni 500 m ja usaldusvahemikus 99 %.4. Kui ELi ja Komooride vahelise lepingu alusel püüki teostav ja satelliidi abil Euroopa Liidu seaduste järgi seire all olev laev siseneb Komooride püügipiirkonda, edastatakse lipuriigi järelevalvekeskuse poolt viivitamatult teade laeva asukohaga Komooride Kalandusjärelevalve Keskusele (Centre de Surveillance des Pêches des Comores (CNCSP)). Teabe edastamist laeva asukoha kohta jätkatakse maksimaalselt kahetunniste intervallidega. Neid teateid nimetatakse asukohateadeteks.4.1. Side sageduse võib muuta maksimaalselt 30-minutiliseks juhul, kui on tõsiseid tõendeid selle kohta, et laev on toime panemas rikkumist.4.2. Tõendid rikkumise kohta edastab CNCSP lipuriigi järelevalvekeskusele ja Euroopa Komisjonile. Lisatud peab olema sageduse muutmise nõue. Lipuriigi järelevalvekeskus peab kohe pärast nõude laekumist saatma andmed reaalajas Komooride CNCSP-le.4.3. Komooride CNCSP teavitab lipuriigi järelevalvekeskust ja Euroopa Komisjoni inspektsioonijärgselt kohe inspektsiooni tulemustest.4.4. Sellise erinõude alusel teostatava inspektsiooniprotseduuri komplekssest kulgemisest tuleb raporteerida nii lipuriigi järelevalvekeskusele kui ka Euroopa Komisjonile.5. Punktis 4 kirjeldatud teated tuleb edastada elektroonilisel kujul https-vormingus ilma igasuguse lisaprotokollita. Need teated edastatakse reaalajas, vastavalt 4. liites kajastuva tabeli vormingule.5.1. Komooride vetes tegutsedes on laevadel satelliitseire seadme väljalülitamine keelatud.6. Kui kalalaeva pardal olevas asukoha pideva jälgimise satelliitsüsteemis esineb tehnilisi vigu või see enam ei tööta, edastab laeva kapten lipuriigi kontrollikeskusele määratud ajal punktis 4 osutatud teabe. Niikaua, kui laev viibib Komoori Liidu kalastusvööndis, on sellisel juhul vajalik saata iga 4 tunni järel asukohateade.6.1. Nimetatud asukohateade sisaldab kellaajalisi asukohti vastavalt laeva kapteni registreeritud andmetele selle 4 tunni jooksul.6.2. Lipuriigi kontrollikeskus või asjaomane kalalaev saadab teabe viivitamatult Komooride CNCSP-le.6.3. Vajadusel võivad asjaomased Komooride ametiasutused, kahtluse korral mõne konkreetse laeva tegevuses, nõuda lipuriigi järelevalvekeskuselt laeva kohta täiendavat teavet.7. Rikkis seade parandatakse või vahetatakse välja niipea, kui laev püügireisi lõpetab; igal juhul mitte hiljem kui ühe kuu jooksul. Kui kõnealuse laeva seadet selle aja jooksul ei parandata või välja ei vahetata, ei või uut püügireisi enne ette võtta, kui see on tehtud.8. Satelliitseiret võimaldav seadmestik ja selle tarkvara peab olema võltsimiskindel, mis tähendab, et need ei tohi võimaldada mittesihtotstarbelist manipuleerimist valede asukohtade sisestamiseks või raporteerimiseks. Süsteemi toimimine peab olema täisautomaatne ja igal ajal funktsioneeriv, olenemata keskkonnatingimustest. Satelliitseiret võimaldavat seadet ei ole lubatud hävitada, lõhkuda, kahjustada ega selle toimimist takistada.8.1. Laeva kapten peab kindlasti jälgima, et:- andmeid ei manipuleeritaks;- satelliitseiret võimaldava seadmega ühendatud antenni või antennide side ei oleks mitte mingil juhul takistatud;- satelliitseiret võimaldava seadme elektrilise toite allikas oleks pidevalt funktsioneeriv;- laevade seireseade ei oleks laevalt või seadme jaoks algselt ettenähtud paigalduskohast eemaldatud;- laeva satelliitseiret võimaldava seadme väljavahetamisest tuleb kohe teavitada Komooride asjaomaseid ametiasutusi.8.2. Kui laevaga kalastatakse Komooride vetes, võidakse ülalnimetatud kohustuste igasuguse eiramise korral võtta laeva kapten Komooridel kehtivate seaduste ja eeskirjade alusel vastutusele.9. Lipuriikide järelevalvekeskused jälgivad oma laevade liikumist Komooride vetes. Kui laevaseire ei toimu ettenähtud tingimustel, teavitatakse sellest kohe CNCSPd ning rakendatakse punktis 6 ettenähtud protseduuri.10. Lipuriikide järelevalvekeskused ja Komooride CNCSP teevad omavahel koostööd nimetatud nõuetele vastavuse tagamiseks. Kui CNCSP täheldab, et lipuriik ei edasta andmeid vastavalt punktis 4 osutatud tingimustele, teavitatakse sellest koheselt teist poolt. Viimasel on kohustus vastata 24 tunni jooksul alates märgukirja vastuvõtmisest ja teavitada CNCSPd andmete edastamise mittevastavuse põhjustest, märkides ära mõistliku tähtaja, mille jooksul kohustutakse viima süsteem taas nõuetega vastavusse. Kui süsteemi ei viida tähtaegselt töökorda, lahendavad lepinguosalised erimeelsused kirjalikult vastavalt alljärgnevale punktile 14.11. Teisele lepinguosalisele edastatavad seireandmed on vastavalt käesolevatele eeskirjadele mõeldud Komooride ametiasutustele eranditult vaid Euroopa Liidu päritolu, ELi-Komooride kalanduslepingu raames püüki teostatavate laevade seire ja järelevalve eesmärgil. Mitte mingil juhul ei ole lubatud seda teavet edastada kolmandatele pooltele.12. Lepinguosalised kohustuvad nõudmisel teineteisele oma satelliitseireseadmete kohta teavet andma, veendumaks, et kõnealused seadmed vastavad täielikult teise poole nõudmistele käesolevate sätete järgimiseks.13. Lepinguosalised lepivad kokku selles, et vajaduse korral võidakse nimetatud korda muuta, seda eriti juhul, kui laevadega seonduvalt peaks esinema süsteemitõrkeid või alatalitlust. Sellistest juhtumitest teavitavad asjaomased Komooride ametiasutused lipuriiki vähemalt 15 päeva enne muudatusi arutava koosoleku toimumist ette.14. Igasuguste õigustülide korral, mille aluseks on käesolevate sätete tõlgendamine või rakendamine, üritavad lepinguosalised leida lahenduse Euroopa Liidu ja Komoori Liidu vahelise lepingu artiklis 9 kirjeldatud ühiskomitee tegevuse läbi.IV PEATÜKKMEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE1. Iga Euroopa Liidu laev võtab üheks püügireisiks Komooride vetes oma kuludega tööle vähemalt ühe vastavat kvalifikatsiooni omava kohaliku meremehe.2. Laevaomanikud annavad omapoolse panuse täiendavate AKV riikide meremeeste kaasamiseks meeskonda.3. Laevaomanikud valivad Komooride pädeva ametiasutuse esitatud nimekirjast välja laevale võetavad meremehed.4. Laevaomanik või tema esindaja edastab Komooride pädevale ametiasutusele oma laevale tööle võetud kohalike meremeeste nimed, märkega nende tööülesannete kohta meeskonnas.5. Euroopa Liidu laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tõhusat tunnustamist ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamist.6. Kohalike meremeeste töölepingud, mille koopia antakse allakirjutanutele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel, pidades nõu Komooride pädevate ametiasutustega. Lepingutega hõlmatakse meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus.7. AKV riikide meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse kindlaks laevaomanike või nende esindajate ja meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate kokkuleppe alusel. Samas ei või AKV riikide meremeeste tasustamistingimused olla halvemad kui laeva päritoluriigist värvatud meremeeste tasustamistingimused ning mitte mingil juhul ei tohi tasustamistingimused jääda alla ILO poolt kehtestatud normide.8. Kõik Euroopa Liidu laevadele tööle võetavad meremehed peavad töölevõtmisele eelneval päeval esitlema end vastava laeva kaptenile. Kui meremees ei ilmu ettenähtud kuupäeval ja kellaajal laeva, langeb laevaomanikult automaatselt kohustus selle meremehe palkamiseks.9. Kohalikku päritolu meremeeste mittepalkamise korral, välja arvatud eelmises punktis kirjeldatud juhtumil, on laevaomanik kohustatud tasuma iga Komooride vetes tegutsetud päeva eest 20 euro suuruse lõivu iga päeva ja iga laeva kohta. Nimetatud summa tuleb tasuda hiljemalt käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 6 sätestatud tähtaja jooksul.10. Summat kasutatakse kohalike meremeeste/kalameeste koolituseks ja see makstakse arvelduskontole, mille pädevad Komooride ametiasutused teatavaks teevad.V PEATÜKKVAATLEJAD1. Laevad, millel lubatakse käesoleva kokkuleppe alusel Komooride vetes kala püüda, võtavad alljärgnevalt esitatud korra kohaselt pardale Komooride kalanduse eest vastutava ametiasutuse määratud vaatlejaid.1.1. Komooride kalandusministeeriumi nõudmisel võtavad tuunipüügilaevad pardale ministeeriumi poolt nimetatud vaatleja, kelle eesmärgiks on järelevalve Komooride vetes teostatava püügi üle.1.2. Komooride asjaomane ametiasutus koostab nimekirja laevadest, mis kohustuvad vaatlejaid pardale võtma, samuti koostatakse nimekiri vaatlejatest, keda laevadele määratakse. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Nimekirjad esitatakse Euroopa Komisjonile kohe nende valmides ja seejärel esitatakse iga kolme kuu möödudes nimekirja võimalik uuendatud trükk.1.3. Püügiloa väljastamisel või hiljemalt 15 päeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmise kuupäeva edastab pädev Komooride ametiasutus asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime.2. Vaatleja viibib pardal ühe püügireisi ajal. Sõltuvalt konkreetsele laevale ette nähtud püügireiside keskmisest kestusest võib Komooride pädevate ametiasutuste põhjendatud taotluse korral vaatleja pardaloleku aega siiski mitmele püügireisile pikendada. Komooride pädevad ametiasutused esitavad vastava taotluse asjaomasele laevale määratud vaatleja nime edastamisel.3. Vaatleja pardalevõtmise tingimused lepitakse ühiselt kokku laevaomaniku või tema esindaja ja Komooride ametiasutuste poolt.4. Vaatleja võetakse pardale laevaomaniku valitud sadamas esimese Komoori vetes toimuva püügireisi alguses vastavalt määratud laevade nimekirja teatavakstegemisele.5. Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul 10-päevase etteteatamisega, millistel kuupäevadel ja millistes Komooride sadamates vaatlejad pardale võetakse.6. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui laev, mille pardale on vaatleja võetud, lahkub Komooride vetest, tuleb võtta kõik meetmed vaatleja kiireks tagasijõudmiseks Komooridele; kulud selleks kannab laevaomanik.7. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest.8. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja:8.1. jälgib laevade püügitegevust;8.2. kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta;8.3. märgib üles kasutatavad püügivahendid;8.4. kontrollib Komooride vetes püügipäevikusse kantud püügiandmeid;8.5. kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud turustamiskõlblike kalaliikide, vähkide ja peajalgsete liikide koguseid;8.6. edastab raadio teel kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused.9. Laeva kapten teeb oma ametiseisundist tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja moraalne turvalisus.10. Vaatleja käsutuses peavad olema kõik kohustuste täitmiseks vajalikud seadmed. Kapten tagab talle juurdepääsu ülesannete täitmiseks vajalikele sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis lihtsustavad tema tööd.11. Pardal olles peab vaatleja:11.1. tegema kõik selleks, et tema pardalevõtmine või pardalolek ei segaks ega piiraks püügitegevust,11.2. suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust.12. Vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande ning edastab selle Komooride pädevatele ametiasutustele, koopia sellest saadab ta Euroopa Komisjonile. Vaatleja kirjutab tegevusaruandele alla laeva kapteni juuresolekul, kusjuures viimane võib sellesse lisada või lasta lisada mis tahes talle vajalikuna tunduvaid märkusi, mida ta seejärel oma allkirjaga kinnitab. Aruande koopia jäetakse teadusvaatleja laevalt lahkumisel kaptenile.13. Iga laev tagab võimaluste piires vaatlejatele samaväärsed majutus- ja toitlustustingimused kui on laeva juhtkonnal; sellega seotud kulud kannab laevaomanik.14. Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksavad pädevad Komooride ametiasutused.VI PEATÜKKKONTROLLEuroopa Liidu kalalaevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste omaduste ja muude kalapüügiks rakendatavate tehniliste meetodite osas lähtuma India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) määrustest ja soovitustest.1. Laevade nimekiri1.1. Euroopa Liit koostab oma nimekirja laevadest, millele on vastavalt käesoleva protokolli sätetele välja antud püügiluba. Nimekiri saadetakse kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Komooride ametiasutustele vahetult pärast valmissaamist ning edaspidi iga kord, kui seda ajakohastatakse.1.2. Euroopa Liidu laevu võib eelmises lõikes kirjeldatud nimekirja kanda kohe pärast käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 3 osutatud lõivu tasumist kinnitava dokumendi saamist. Sellisel juhul võib laevaomanik taotleda ametlikku kinnitust kandva nimekirja koopiat, mida säilitatakse laeva pardal püügiloa asemel kuni ametliku püügiloa väljastamiseni.2. Kontrollimenetlused2.1. Komooride vetes kalapüügiga tegelevate Euroopa Liidu laevade kaptenid võimaldavad ja lihtsustavad igasuguste Komooridel kalandusvaldkonna järelevalvega ja kontrollimisega tegelevate ametnike pääsu pardale ja aitavad kaasa nende ametiülesannete täitmisele.2.2. Kõnealused ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks.2.3. Iga kontrollimise ja ülevaatusega seonduvalt väljastatakse laeva kaptenile ülevaatuse protokoll.2.4. Selleks et tagada kontrollprotseduuride sujuv ja turvaline kulg, minemata sealjuures vastuollu Komooride seadustega, peab kontrollreid olema teostatud Komooridel legaalseks tunnistatud ülevaatusplatvorme kasutades ja Komooridel ohvitseriseisuses toimivate tunnustatud inspektorite poolt.2.5. Komooride sadamas ümberlaadivate või lossivate Euroopa Liidu laevade kaptenid võimaldavad Komoori inspektoritele kõnealuste tegevuste kontrollimist ja hõlbustavad seda.VII PEATÜKKLAEVA PEATAMINE1. Laeva peatamine1.1. Asjaomased Komooride ametiasutused teavitavad Euroopa Komisjoni ja lipuriiki kõikidest Komooride vetes toimunud Euroopa laevade peatamistest ja sanktsioonidest maksimaalselt 24 töötunni jooksul.1.2. Komisjonile edastatakse samal ajal lühike aruanne laeva peatamisega seotud asjaolude ja peatamise põhjuste kohta.2. Peatamise protokoll2.1. Laeva kapten kirjutab pädeva Komooride asutuse koostatud protokollile alla.2.2. Antud allkiri ei piira kapteni õigusi ega võimalusi nõuete rikkumise süüdistust vaidlustada.2.3. Kapten juhatab laeva Komooride ametiasutuste osutatud sadamasse. Kui on tegemist kergekujulise rikkumisega, võib Komooride pädev ametiasutus lubada peatatud laeval püügitegevust jätkata.3. Laeva peatamise tõttu toimuv nõupidamine3.1. Laeva kapteni, meeskonna, lasti ega varustuse suhtes ei võeta meetmeid enne (välja arvatud võimalikku rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed), kui on toimunud nõupidamine, mis korraldatakse ühe tööpäeva jooksul pärast eespool nimetatud teabe saamist ja millest võtavad osa Euroopa Komisjon, Komooride pädevad asutused ning soovi korral ka asjaomase liikmesriigi esindaja.3.2. Koosolekul vahetavad lepinguosalised dokumente ja teavet, mis võimaldavad süüks pandud asjaolusid selgitada. Koosoleku tulemustest ja kõigist laeva peatamisega seotud meetmetest teatatakse laevaomanikule või tema esindajale.4. Laeva peatamisele lahenduse leidmine4.1. Enne kohtumenetluse alustamist üritatakse eeldatav rikkumine lahendada kokkuleppemenetluse abil. Kõnealune menetlus lõpetatakse hiljemalt kolm tööpäeva pärast laeva peatamist.4.2. Kui rikkumine lahendatakse kokkuleppemenetluse teel, määratakse trahvi suurus Komooride õigusaktide alusel. See summa protokollitakse, allkirjastatakse ja saadetakse teadmiseks Euroopa Komisjonile ja lipuriigile.4.3. Kui küsimuses ei saavutata kokkulepet ning see läheb lahendamisele pädevasse kohtusse, määratakse laevaomanikule pangatagatis Komooride pädevate ametiasutuste osutatud pangas; tagatise suuruse määramisel võetakse arvesse laeva peatamise kulusid, rikkumise toime pannud isikutele määratud trahvide suurust ning rikkumise heastamiseks kuluvaid summasid.4.4. Pangatagatist ei tagastata enne kohtuprotsessi lõppemist. See tagastatakse laevaomanikule niipea, kui kohtumenetlus lõppeb süüdimõistva otsuseta. Kui kõnesolevad isikud mõistetakse süüdi, kuid neile määratakse esitatud pangatagatisest väiksem trahv, tagastavad pädevad Komooride asutused neile ülejäänud summa.4.5. Laev vabastatakse ja meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda:- kui kokkuleppest tulenevad kohustused on täidetud või- kui laevaomanik on maksnud eespool osutatud punktis 4.3 sätestatud pangatagatise ja kui see on pädevatele Komooride ametiasutustele vastuvõetav, kuni kohtuprotsessi lõppemiseni.--------------------------------------------------Liited1. Kalapüügiloa taotluse vorm2. Seinerite pardapäevik3. Triivõngejadaga püügilaevade pardapäevik4. Piirkonda sisenemise ja sealt lahkumise aruande vorm5. VMS-teadete edastamine Komooridele – asukohateade--------------------------------------------------1. liideVÄLISMAA KALALAEVA KALAPÜÜGILOA TAOTLUSE VORMTaotleja nimi : ......Taotleja aadress : ......Laeva prahtija nimi ja aadress, kui need erinevad eespool nimetatutest : ......Komooridel asuva esindaja (voliniku) nimi ja aadress : ......Laeva nimi : ......Laeva tüüp : ......Registreerimisriik : ......Sadam ja registreerimisnumber : ......Laeva pardatähis : ......Raadiokutsung ja -sagedus : ......Laeva pikkus : ......Laeva laius : ......Masina tüüp ja võimsus : ......Brutoregistertonnaaž : ......Netoregistertonnaaž : ......Minimaalne laevapere suurus : ......Püügiliik : ......Püütavad kalaliigid : ......Taotletav kehtivusaeg : ......Kinnitan oma allkirjaga ülaltoodud andmete õigsust.Kuupäev ... Allkiri ...--------------------------------------------------2. liideTUUNIPÜÜGISEINERITE PÜÜGILEHE NÄIDISDEPART/SALIDA/DEPARTUREARRIVEE/LLEGADA/ARRIVALNAVIRE/BARCO/VESSELPATRON/PATRON/MASTERFEUILLEPORT/PUERTO/PORTDATE/FECHA/DATEHEURE/HORA/HOURLOCH/CORREDERA/LOCHPORT/PUERTO/PORTDATE/FECHA/DATEHEURE/HORA/HOURLOCH/CORREDERA/LOCHHOJA/SHEET NoDATEFECHADATEPOSITION (chaque calée ou midi)POSICIÓN (cada lance o mediodia)POSITION (each set or midday)CALEELANCESETCAPTURE ESTIMEEESTIMACIÓN DE LA CAPTURAESTIMATED CATCHASSOCIATIONASSOCIACIÓNASSOCIATIONCOMMENTAIRESOBSERVACIONESCOMMENTSCOURANTCORRIENTECURRENT1ALBACORERABILYELLOWFIN2LISTAOLISTADOSKIPJACK3PATUDOPATUDOBIGEYEAUTRE ESPECE préciser le/les nom(s)OTRA ESPECIE dar el/los nombre(s)OTHER SPECIES give name(s)REJETS préciser le/les nom(s)DESCARTES dar el/los nombre(s)DISCARDS give name(s)Route/Recherche, problèmes divers, type d’épave (naturelle/artificielle, balisée, bateau), prise accessoire, taille du banc, autres associations, ...Ruta/Busca, problemas varios, tipo de objeto (natural/artificial, con baliza, barco), captura accesoria, talla del banco, otras asociaciones, ...Steaming/Searching, miscellaneous problems, log type (natural/artificial, with radio beacon, vessel), by catch, school size, other associations, ...TailleTallaSizeCaptureCapturaCatchTailleTallaSizeCaptureCapturaCatchTailleTallaSizeCaptureCapturaCatchNomNombreNameTailleTallaSizeCaptureCapturaCatchNomNombreNameTailleTallaSizeCaptureCapturaCatchUne calée par ligne/Un lance cada línea/One set by line+++++ TIFF +++++ALLKIRIKUUPÄEV--------------------------------------------------3. liideTRIIVÕNGEJADAGA KALALAEVADE PÜÜGILEHE NÄIDISFlag country/PavilionName of boat/nom du navireDate reported/Date de déclaration †Name of captain/Nom du capitaineVessel size/Taille du navireGT (tons)/TB (tonnes)LOA (m)/LHT (m)Reporting person/Personne déclaranteName/NomPhone/TéléphoneLicense number/Numéro de licenceDeparture date/Date de départ †Departure port/Port de départCall sign/Indicatif radioArrival date/Date d’arrivée †Arrival port/Port d’arrivéeNumber of crew/Effectif équipage† use YYYY/MM/DD for dates/utilisez AAAA/MM/JJ pour les datesGear configuration/configuration de l'enginBranch line length/Longueur des avancons (m)Float line length/longueur des ralingues de flotteurs (m)Type of weight/type de poidsLength between branch lines/longueur entre les avanconswhole/entierprocessed/transformé+++++ TIFF +++++Igal lossimisel tuleb püük märkida mahus ja kaalus (kg) vastavalt ülemisele ja alumisele reale.DatePositionTunas/thonsBillfishes / Aiguilles de merSharks/requinsLatitudeLongitudesouthern bluefin/thon rougealbacore/germanbigeye/patudoyellowfin/albacoreskipjack/listaoSwordfish/espadonStripped marlin/marlin rayblue marlin/marlin bleublack marlin/marlin noirSailfish/voilierShortbill spearfish/marlin rostre courtBlue shark/Peau bleuePorbeagle/requin taupeMako/petite taupeOther/autresDegree/Degrs ąN SDegree/Degrs ąE WN SE WN SE WN SE WN SE Wfor dates, use the YYYY/MM/DD format/pour les dates, utiliser le format AAAA/MM/JJą for positions, use the format/pour les positions, utiliser le formatŹ: XXXX'** for SST, use a value with one decimal point/pour la SST, utiliser une valeur une dcimale+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------4. liideKOMOORIDE VETES TEGUTSEVATE ÜHENDUSE KALALAEVADE SEIRE TABELLipuriik | Laeva nimi | Laeva kood | Aasta | Kategooria (seiner, triivõngejada) | Püügiluba | Sisenemine piirkonda | Väljumine piirkonnast | Püügipäevi (VMS) | Püük | VMS-märkused || | | | | | | | | | || | | | | | | | | | || | | | | | | | | | |--------------------------------------------------5. liideVMS-TEATE EDASTAMINE KOMOORIDELEAsukohateadeAndmeelement | Kood | Kohustuslik/valikuline | Märkused |Teate algus | SR | O | Süsteemiga seotud teave – märgib teate algust |Saaja | AD | O | Sõnumiga seotud teave – saaja. Riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood |Saatja | FS | O | Sõnumiga seotud teave – saatja. Riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood |Sõnumi tüüp | TM | O | Sõnumiga seotud teave – teate tüüp "POS" |Raadiokutsung | RC | O | Laevaga seotud teave – laeva rahvusvaheline raadiokutsung |Lepingupoole laevastikuregistri sisenumber | IR | F | Laevaga seotud teave – lepingupoole universaalnumber (lipuriigi ISO-3-kood, millele järgneb number) |Väline registreerimisnumber | XR | F | Laevaga seotud teave – laeva lipul olev number |Lipuriik | FS | F | Lipuriigiga seotud teave |Laiuskraad | LA | O | Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites N/S KKMM (WGS–84) |Pikkuskraad | LO | O | Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites E/W KKKMM (WGS–84) |Kuupäev | DA | O | Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha registreerimine (AAAAKKPP) |Kellaaeg | TI | O | Laeva asukohaga seotud teave – (UTC) asukoha registreerimise kellaaeg (TTMM) |Teate lõpp | ER | O | Süsteemiga seotud teave – märgib teate lõppu |Märgistik: ISO 8859.1Andmeedastuse struktuur on järgmine:- topeltkaldjoon (//) ja väljakood SR tähistavad teate algust;- topeltkaldjoon (//) ja väljakood tähistavad andmeelemendi algust;- kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi;- andmepaarid eraldatakse tühikuga;- väljakood ER ja topeltkaldjoon (//) lõpus tähistavad teate lõppu;- vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada andmeelementide "teate algus" ja "teate lõpp" vahel.--------------------------------------------------


text:
 3.10.2019
 HR
 Službeni list Europske unije
 L 254/44
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 233/2017
 od 15. prosinca 2017.
 o izmjeni Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u [2019/1641]
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/959 оd 24. veljače 2017. o klasifikaciji svojstava horizontalnog slijeganja i kratkoročne apsorpcije vode za na mjestu oblikovane toplinsko-izolacijske proizvode od celuloznog punila (LFCI) iz norme EN 15101-1 na temelju Uredbe (EU) br. 305/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (1) treba se uključiti u Sporazum o EGP-u.
 (2)
 Prilog II. Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,
 DONIO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Nakon točke 1.zzj (Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/364) u poglavlju XXI. Priloga II. Sporazumu o EGP-u umeće se sljedeća točka:
 „1.zzk
 32017 R 0959: Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/959 оd 24. veljače 2017. o klasifikaciji svojstava horizontalnog slijeganja i kratkoročne apsorpcije vode za na mjestu oblikovane toplinsko-izolacijske proizvode od celuloznog punila (LFCI) iz norme EN 15101-1 na temelju Uredbe (EU) br. 305/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 145, 8.6.2017., str. 1.).”
 Članak 2.
 Vjerodostojni su tekstovi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/959 na islandskom i norveškom jeziku koji se objavljuju u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 16. prosinca 2017. pod uvjetom da su podnesene sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma o EGP-u (*1).
 Članak 4.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu 15. prosinca 2017.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednica
 Sabine MONAUNI
 (1) SL L 145, 8.6.2017., str. 1.
 (*1) Ustavni zahtjevi nisu navedeni


type: other

text:
Højesteret Afslag på familiesammenføring
 www.domstol.dk
 Om Højesteret
 Domme mv.
 Højesteret Højesteret Nyheder Domme mv.
 Øvrige nyheder
 Nye sager
 Retslister
 Møderet for advokater
 Job i Højesteret
 Afslag på familiesammenføring
 13-01-2010
 Sag 478/2007
 Dom afsagt den 13. januar 2010.
 B og A
 Et afslag på familiesammenføring under henvisning til 28-års reglen og tilknytningskravet var ikke ugyldig, og hverken EMRK eller Statsborgerretskonventionen var krænket
 Den danske statsborger A giftede sig i 2003 med den ghanesiske statsborger B. A var født i 1971 i Togo, men kom til Danmark i 1993 og blev efter 9 års ophold her i landet dansk statsborger i 2002. Umiddelbart efter ægteskabets indgåelse i Ghana indgav A og B ansøgning om at blive ægtefællesammenført i Danmark, men fik i august 2004 endeligt afslag herpå under henvisning til, at deres samlede tilknytning til Danmark ikke var større end deres samlede tilknytning til Ghana, jf. udlændingelovens § 9, stk. 7. Integrationsministeriet havde ved afgørelsen bl.a. lagt vægt på, at B altid havde boet i Ghana og havde familie der, samt at A havde nogen tilknytning til Ghana, hvor han havde gået i skole i 10 år, og at familien lovligt kunne bosætte sig i Ghana, såfremt A fik beskæftigelse der.
 Efter afslaget anlagde A og B retssag og anførte for det første, at afslaget var ugyldigt, fordi det var i strid med Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 8. Hvis afslaget ikke var i strid med artikel 8, gjorde de for de andet gældende, at det var i strid med diskriminationsforbuddet i artikel 14, jf. artikel 8, og at de derfor havde ret til familiesammenføring i Danmark uden at skulle opfylde tilknytningskravet i lovens § 9, stk. 7. A og B anførte i den forbindelse tillige, at udlandsdanskere efter udlændingelovens regler ikke behøvede at have reel tilknytning til Danmark, og at en sammenligning mellem udlandsdanskere og danske statsborgere, som først erhvervede statsborgerskab på et senere tidspunkt i deres liv, viste, at 28-års reglen medførte en ikke sagligt begrundet forskelsbehandling. 28-års reglen indebar således, at A først ville fritages for at opfylde tilknytningskravet i 2030, når han var 59 år.
 Bl.a. under henvisning til, at Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 8 ikke pålægger de kontraherende stater en generel forpligtelse til at respektere indvandreres valg af opholdsland i forbindelse med indgåelse af ægteskab eller i øvrigt til at give tilladelse til familiesammenføring og til, at der ikke var grundlag for at tilsidesætte Integrationsministeriets afgørelse om, at ægteparrets samlede tilknytning til Ghana var større end til Danmark, fandt Højesteret, at ministeriets afslag på opholdstilladelse til A ikke var i strid med konventionens artikel 8. Højesteret fandt endvidere, at Integrationsministeriets afgørelse ikke kunne tilsidesættes som ugyldig som stridende mod Menneskerettighedskonventions artikel 14, jf. artikel 8, idet der på baggrund af den foreliggende praksis fra Menneskerettighedsdomstolen, herunder Menneskerettighedsdomstolens dom af 28. maj 1985 i sagen Abdulaziz, Cabales og Balkandali mod UK, ikke fandtes grundlag for at fastslå, at 28-års reglen havde indebåret en konventionsstridig diskrimination i forhold til A, jf. konventionens artikel 14 om saglighed og proportionalitet. Højesteret udtalte tillige, at Den Europæiske Konvention af 6. november 1997 om Statsborgerret (artikel 5, stk. 2), ikke kunne føre til, at diskriminationsforbuddet i Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 14, jf. artikel 8, skulle gives et videregående indhold end det, der følger af den nævnte dom. (Dissens).
 Landsretten var nået til samme resultat.
 Læs hele afgørelsen
 Sidst opdateret: 13-01-2010
 Højesteret Prins Jørgens Gård 13 1218 København K Telefon: 33632750 Email: post@hoejesteret.dk


type: wikipedia

text:
Marvel 1602: "Fantastyczna Czwórka" (ang. Marvel 1602: Fantastick Four) to amerykańska mini-seria komiksowa, której twórcami są Peter David (scenariusz) i Pascal Alixe (rysunki). Komiks ukazał się w pięciu częściach w latach 2006-2007 nakładem wydawnictwa Marvel. Po polsku opublikowało go w 2007 roku w jednym zbiorczym tomie wydawnictwo Mucha Comics. Seria jest kontynuacją komiksu Marvel 1602 autorstwa Neila Gaimana i Andy'ego Kuberta z 2003 roku.
 Marvel 1602: Czwórka z Fantasticka to opowieść nawiązująca do serii komiksowej Fantastyczna Czwórka (Fantastic Four). Akcja rozgrywa się w 1602 roku i przedstawia historię walki Fantastycznej Czwórki z Przerażającą Czwórką o uwolnienie porwanego Williama Szekspira.
 Amerykańskie komiksy


text:
Grand Prix Evropy XLVIII Grosser Pries von Europa
 30. květen 2004
 Okruh Nürburgring
 60 kol x 5,148 km = 308,863 km
 720. Grand Prix
 76. vítězství Michaela Schumachera
 173. vítězství pro Ferrari
 Výsledky
 Nejrychlejší kolo
 Michael SCHUMACHER Ferrari 1'29.468 - 207.144 km/h
 Vedení v závodě
 1-8 kolo Michael Schumacher
 9 kolo Fernando Alonso
 10-11 kolo Takuma Sató
 12-15 kolo Rubens Barrichello
 16-60 kolo Michael Schumacher
 Postavení na startu
 Červeně – výměna motoru / posunutí o 10 příček na startu
 Modře – penalizace 1 sekundy za ignorování žlutých vlajek
 Zajímavosti
 Takuma Sato startoval v 25 GP
 Michael Schumacher byl 4 299 kol čele závodu druhý Ayrton Senna má 2986 kol
 Olivier Panis po 13 v kariéře dokončil závod na 11 místě.
 Externí odkazy
 Grand Prix Evropy
 Motoristický sport v Německu
 Formule 1 v roce 2004


type: caselaw

text:
 9.11.2015
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 371/23
 Presuda Općeg suda od 18. rujna 2015. – IOC-UK protiv Vijeća
 (Predmet T-428/13) (1)
 ((„Zajednička vanjska i sigurnosna politika - Mjere ograničavanja protiv Irana u cilju sprečavanja širenja nuklearnog oružja - Zamrzavanje financijskih sredstava - Pravo na saslušanje - Obveza obrazlaganja - Prava obrane - Očita pogreška u ocjeni - Proporcionalnost - Pravo vlasništva - Jednakost postupanja i nediskriminacija”))
 (2015/C 371/25)
 Jezik postupka: engleski
 Stranke
 Tužitelj:: Iranian Oil Company UK Ltd (IOC-UK) (London, Ujedinjena Kraljevina) (zastupnici: J. Grayston, solicitor, P. Gjørtler, G. Pandey, D. Rovetta, M. Gambardella, D. Sellers i N. Pilkington, odvjetnici)
 Tuženik: Vijeće Europske unije (zastupnici: V. Piessevaux i M. Bishop, agenti)
 Intervenijent u potporu tuženiku: Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske (zastupnici: S. Behzadi-Spencer i V. Kaye, a zatim V. Kaye, agenti, uz asistenciju M. Graya, barrister)
 Predmet
 Zahtjev za poništenje, s jedne strane, Odluke Vijeća 2013/270/ZVSP od 6. lipnja 2013. o izmjeni Odluke 2010/413/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Irana (SL L 156, str. 10.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 18., svezak 15., str. 317.) i, s druge strane, Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 522/2013 od 6. lipnja 2013. o provedbi Uredbe (EU) br. 267/2012 o mjerama ograničavanja protiv Irana (SL L 156, str. 3.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 18., svezak 15., str. 312.).
 Izreka
 1.
 Tužba se odbija.
 2.
 Nalaže se Iranian Oil Companyju UK Ltd (IOC-UK) snošenje vlastitih troškova i troškova Vijeća Europske unije.
 3.
 Nalaže se Ujedinjenoj Kraljevini Velike Britanije i Sjeverne Irske snošenje vlastitih troškova.
 (1) SL C 313, 26. 10. 2013.


text:
Zodiako ženklai111 komentarai 2009/03/12 admin
 111 komentarai. Leave new
 TIESA, 100proc. Skaitau ir negaliu patiketi, kad idealiai viskas atitinka....Esu nuotaikos zmogus, galiu susierzzinti nuo menkiausios smulkmenos ir nuotaika dingsta...o atsiranda kazkas linksmo, vel puiki nuotaika 🙂
 Meniuke
 As manau kad cia visiska tiesa . Nes man laaaabai patinka keliauti,atostogaujant ar dar kaip bet tik kad grysti NAMO namai Lietuva...:-) as negaleciau jos palikt:-D o del seimos,jausmu visiska tiesa ...Man nieko nera svarbiau uz santykius jai as kazka myliu niekada negaleciau paleisti:-D O menas yra mano GYVENIMAS chi
 Man ir su nuotaika tas pats jai tik kazkas gero galiu pasokt is ,,mirties pataklo” Kuriame dar nesu buvusi:-D:-D:-D
 veziai visiskai nesutaria su liutais, skorpionais, dvyniais,, bent jau tie, kurie megsta dominuoti santykiuose..
 Gryna tiesa rašoma apie vėžius. :} Esu be galo emocionali ir jautri.. Užtenka vos mane užgauti, ir supykstu ar sugenda nuotaika.. Vos tik užplūsta prisiminimai, kurie man primena kažka gražaus, ir atvirkščiai, ir aš susigraudinu.. Ašaros tiesiog nevaldomai kaupiasi mano akyse.. Tuomet nelieka nieko, kaip tik įsikniaubti į pagalvę ir išsiverkti. Verkiu ilgai, kol nebelieka ašarų akyse. Širdyje pasidaro lengviau.. Išliejus liūdesį, tarsi įgaunu naujų jėgų.. Galiu žymiai blaiviau mąstyti.. Viskas lyg nušvinta kitom spalvom.. ČIA, Žinoma, taip būna ne tik Vėžiam..
 2010/09/09 17:53
 ne kas zinok su dvyniais... is pradziu atrodo, kad draugyste bus labai grazi, smagu kartu leisti laika. bet veliau, kai prasideda kasdieniai rupesciai, dvyniai taip naturaliai nuo ju nusiplauna. jiems sunku parodyt uzuojauta, kai kitas zmogus liudi. o, kai patys buna be nuotaikos, nori gauti kuo daugiau demesio ir kaltina, jei per mazai jo skiri. manau, galima padaryt tokia isvada, kad veziui verta turet gera drauga dvyni, su kuriuo kartais susitiktu smagiai praleist laika,bet rimtai draugystei geriau pasiieskoti rimtesnio zmogaus.
 2010/10/05 17:12
 esu tikras vezys ir man patinka mano choroskopas,viskas atitinka.labai nesutariu su avinais,nepakenciu ju pavarsutinisko poziurio mastymo ir noro visiems nurodineti.
 Viska pasako teisingai. As esu tokia..:D
 2010/10/18 22:46
 Esu gimusi Liepos 22 d. ir dar vakare, bet esu tipiškas vežys, rašoma gryna tiesa 🙂
 Vėžiai iki liepos 23
 Sigita: tu vėžys. 😉
 Vėžiukė ;D
 Viskas tiesa ;D tik su partneriais: as sutariu su visais, nera tokio su kuriuo nesutarciau.. .nebent mano klasiokai... Kas noretu bendraut? ;D tik paklausiau... ;D
 Aš esu gimusi liepos 6d.ryte.:)Mano harakteris labai bjaurus,man sunku bendrauti su vyrais...:)
 Tikrai 95% straipsnio atinka mane ... nuotaiku priklausomybe nuo menulio, uzsispyrimas, jautrumas, seimos ir namu reiksme begalo didele,kazkoks nuolatinis globojimo instingtas, ir kas keisciausia pirmame straipsnyje perskaiciau apie saugumo jausma ir tai tikra tiesa , nuolatos ieskau kazko su kuo buciau saugi.
 2010/12/27 19:15
 Labai daug sasaju su savo charakteriu radau siame straipsnyje, neblogos izvalgos.
 Vėžiukė ;)
 Sveiki! Man viskas atitinka, pati esu gimusi Liepos 7d. tik va su partneriais ne kaip... Su liūtais man ne kaip sekasi bendrauti 😉 turiu du pažįstamus avinus, su vienu labai nesutariu, o su kitu labai gerai sutariu.. dėl svarstyklių tikra tiesa.
 2011/04/13 13:10
 nepasakyčiau, kad turiu daug pasitikėjimo savimi, deja. gimus irgi liepos22
 O kas del ramumo ir nesiruosia pulti, tai kiek dirbau darbuose visados susimusdavau, del to labai daug problemu, kad bunu agresyvus, bet man kiti geri draugai ar seimos nariai aiskina, kad as labai jiautriai reaguoju, del to visad uzsipuolu ir bunu labai agresyvus.
 Dvynvezys
 Gimiau birzelio 21d apie 00:00h nakty is 21d i 22d. Koks mano zodiako zenklas? Taip gaunas kad turiu 2 zodiako zenklus?
 As esu veziuke,mano vaikinas mergele... nepasakyciau,kad gerai sutartume,jis visa laika nori buti teisus,o mane tas erzina,pykstames,ir dazniausiai man su juo nuobodu,mes veziukai esame ramesni (na as tokia), tai man norisi aktyvesnio partnerio, o manasis megsta dejuoti,kad yra pavarges.:( na,nelengvi ju charakteriai. O kaip veziukai sutaria su avinais? man labai idomu.... 🙂
 Sveiki vėžiukai! Laukiu jūsų fb grupėje “vėžių klubas” 😀
 2011/08/20 14:28
 As esu vezys ir visai tuo nesidziaugiu ,nes kai tik kas blogo nutinka as iskart puolu į asaras na zodziu esu silpna del to daug kenciu 🙁 ...
 2011/10/03 12:52
 grina tiesa apie veziukus as gimusi liepos6 diena esu verksne jei kas nesisseka siaip esu seimos zmogus taip viskas atitinka pagal mano zodiako zenkla
 As vezys ir nieko panasaus i save negaliu susirasti kad ir kaip be ieskociau. Esu pilnai apsirupines noreciau jau ir pradeti bendra gyvenima bet viskas veltui....
 Kas geriausiai veziuka supranta?-kitas veziukas! 😉 mes kitiem atrodom keisti, sunkiai suprantami. Sleidziantys zmonem geranoriskuma, siltuma, nuosirduma. Tiek, kad ne visi tai ivertina, o tai jau cia ju bedos.. 😛 😉
 visa tiesa apie vezi... net nesitiki jog tai yra is tiesu gryn a tiesa... as suzaveta....
 Agnute (vezys)
 2011/11/05 12:11
 Sigita 1.klausimas tu esi vezys as sita dalyka pukiai zinau nes as gimusi liepos 22D.
 pastebejau kad mane tikrai veikia nuotaiku kaitos.net negaliu paaiskint kodel bunu geros ar blogos nuotaikos,nors priverst mane blogai jaustis lengva.:D.
 2011/11/19 15:49
 Viskas kas čia parašyta yra tiesa, vaikų mylėjimas, ir pan o labiausiai sužavėjo aš gimusi 17d. ,, Pasitikėjimas savimi” :)) visiška tiesa :))
 2011/11/23 15:26
 as gimiau liepos 2 ir nebezinau kas as ar suo ar kas pagal kinu horoskopa gal galit padeti issiaiskinti?
 “Apie tuos kurie primena veidrodzius” as manau kad tai reiskia jog veziai atspindi zmones, emocijas. Man daznai sakoma kad esu geras panekovas ir po mano pokalbio net geriau pasidaro mano mergina pasake “turi auksine sirdy”;) na tiesiog manau kad mes veziai gerai suprantame zmones perprantame juos atspindime zmones tai kaip jie patys nori.... visai kaip veidrodziais...:)
 2012/01/07 21:26
 As esu vezys ir viskas kas cia parasyta yra beveik tiesa!
 Aš esu vežys ir cia ties yra parasyta apie mane bet ne visiskai tiesa
 del intuicijos nesuklydo. Labiau megstu vadovauti,nesu romantike,neteikiu jausmams pirmenybes, esu nepastovi ir labai greit isiplieskiu, daug meluoju , daznai apsimetu kitu zmogumi ,meile iskeisciau i pinigus
 2012/02/06 12:08
 Esu gimusi rugpjūčio 23d. tad noriu paklausti kokiam ženklui priklausau Liūtui ar Mergelei ?
 2012/10/05 16:27
 Oho taip ir yra... 😀
 Vėžys yra pats blogiausias zodiako ženklas vyrui. Moteriai būti jautriai, nedrąsiai, svajotojai ir su nuolat besikeičiančia nuotaika dar yra ok, bet kai tokiom savybėm pasižymi vyras tai nors imk ir nusišauk.
 Sveiki, mano sūnus gimė 2005-10-23 22.00 val. Vienur rašo,kad svarstyklės, kitur-skorpionas.Tai kas jis iš tikrųjų?
 Su savo buvusiu vaikinu abu gimėme liepos 5d, tik skirtingais metais. Sunku net patikėti kokie esame skirtingi. Jis jautrus, romantikas, svajotojas, kitaip tariant toks kaip aprašyta šiame horoskope. Na, o mane atitinka tik keli aprašyti punktai, aš tikrai neromantikė, neprisirišu prie žmonių, galima sakyti, kad beveik neturiu jausmų. Labai blogai sutarėme vien dėl manęs, bet jis buvo linkęs su viskuo susitaikyti, o tai mane dar labiau nervino. Rašoma, jog vėžio idealus partneris – kitas vėžys. Nepritariu šiai nuomonei, manau, kad visiškai nesvarbu koks tavo horoskopo ženklas, svarbu ar tau patinka tas žmogus ir kiek tu pasiryžęs dėl jo stengtis. Tad jei ruošdamiesi su kuo nors rimtai bendrauti, skaitote horoskopą ir aiškinatės ar tas žmogus jums tinka, nekreipkite dėmesio į tai, kas rašoma, juk visi mes skirtingi. Šiuo metu, jau ilgą laiką, bendrauju su nuostabiu šauliu, mes sutariame puikiai, o čia parašyta, kad negalime būti kartu.
 As labiau linkes keliauti nei sedeti namie 🙂
 O jie viska apie mane gerai žino, ir tikrai mano mėgstamiausia diena pirmadienis ;D 😀
 Bet gimiau aš liepos 1 d.
 Sigita – aš irgi gimųs liepos 22. Taigi esam vėžiai.
 Milda sako;
 As esu vezys ir kas rasoma bveik,viskas yra tiesa.
 Sveiki, aš gimiau birželio 22 dieną, tai jau skaitosi, kad vėžys ?
 vezys/liutas
 2013/08/11 22:41
 gimiau liepos 20d 00.17h. kazkur skaiciau kad veziai kurie yra gime po 18 dienos turi ir liuto zodiako zenklo pozymiu. ar tai tiesa?
 Tikrai daug kas atitinka, as skorpione, o draugas veziukas, labai sunku su juo, nuotaiku kaita nenuspejama, neduok dieve pasakysi juokais ka tai is karto paims kaip uz tikra, isizeis ir vaikscios piktas, ir dar isdes turtingu zodynu, kad as tokia ar anokia.Isitikinau kad jei klausysiu ir lakstysiu palei Ji tai bus gerai , riejames ir pykstames vos ne kiekviena diena, O jau koks tinginys tai baisu, nori tureti viska , bet dirbti tingi, tik dejuoja koks jis pavarges, ir kaip jam visur skauda kiekviena diena, zodziu atitinka 99 procentais
 Nijole, aš pats esu vėžys. Gimiau liepos 13 dieną. Nors esu ganėtinai jaunas, žinių turiu palyginti nemažai. Vyresni vėžiai gali būti kaprizingi ir tinginiai. Manyčiau kad sudomint jį dirbti ar priversti jį daryti ko tu nori tau reiks jį sugundyti kuo nors. Pavyzdžiui kad ir gera naktis. Arba palepinimas-jo mėgstamas dalykas kurį tu taip pat bent truputį mėgtum. Bėgioti kaip tarnaitei tikrai nereikia bet sioks toks mielas įvykis turėtų sužądinti jo jausmus tau. Sėkmės tau Nijole. Nuo vėžiuko Mangirduko 😉
 Ponas A
 2014/02/13 01:03
 O as esu vezys gimes 17d. ir vaikysteje atvirksciai nebuvau drovus buvau lyderis mokykloje. O dbr man 21ir tapau drovus net bijau paziureti i moteri 😀
 Na labai jau viskas atitinka :))))
 2014/06/02 18:16
 kai kuo panasi kai kuo – ne
 Metų lentelė pagal kinų kalendorių - 304 293 peržiūrėta
 Suderinamumo horoskopas - 172 116 peržiūrėta
 Avinas - 131 740 peržiūrėta
 Skorpionas - 131 374 peržiūrėta
 Vėžys - 123 541 peržiūrėta
 Žuvys - 114 211 peržiūrėta
 Liūtas - 108 390 peržiūrėta
 Šuo - 94 099 peržiūrėta
 Nedarbo dienos 2019 metais - 65 804 peržiūrėta