Question: Bør jeg bytte ut gamle ledninger?

Answer: Mange gamle kabler og ledninger får etter hvert tørr og sprø isolasjon spesielt i forbindelse med koblingspunkter og lamper. Dette kan føre til gnistringer (lysbuer) som igjen er brannfarlig. Et elektrisk anlegg har ikke noen bestemt levetid. Tilstanden er avhengig av belasting, bruk, slitasje og vedlikehold. Elektriske anlegg med kabler og ledninger montert før 1970 kan man godt si er modne for en omfattende rehabilitering. Særlig gjelder dette anlegg med såkalte kulokabler.

Question: Bør jeg dra ut støpslet på alt elektrisk utstyr som ikke er i bruk?

Answer: Når apparatet ikke er tilkoblet strøm er sannsynligheten for brann minimal. Du er altså tryggere jo mer du trekker ut! Vær spesielt oppmerksom på utstyr som inneholder varmeelementer slik som kaffetrakter, vannkoker, brødrister, hårføner og strykejern. I tillegg bør du trekke ut batteriladere når du er ferdig med å lade utstyret. Et alternativ til å trekke ut støpselet kan være å montere tidsur eller en bryter som skrur av strømmen. Da sliter du mindre på stikkontakten og støpselet.

Question: Det elektriske anlegget mitt er helt nytt. Må DLE komme på kontroll da?

Answer: Ja, DLE utfører også tilsyn med installasjonsvirksomheter som planlegger, utfører og reparerer elektriske anlegg. Virksomhetene skal ha regelmessige tilsynsbesøk fra DLE for å sikre at de har nødvendig kompetanse og rutiner for å utføre arbeidene på en trygg måte. Et ledd i dette arbeidet er å kontrollere de jobbene disse virksomhetene utfører; både arbeider utført på nye og eksisterende anlegg. Dessverre avdekkes det en del feil på slike kontroller av nye elektriske anlegg og da kan det være en fordel at dette avdekkes innenfor reklamasjonstiden for håndverkertjenester.

Question: Er det farlig når taket blir brunt rundt lamper og lyskilder?

Answer: Det er ikke nødvendigvis farlig. Et misfarget tak kan komme av brent støv fra lyspæren. For å være på den sikre siden kan det allikevel være lurt å ta kontakt med fagfolk for nærmere undersøkelser.

Question: Er det farlig å bruke skjøteledninger?

Answer:
Nei, ikke hvis de brukes riktig og med litt fornuft. Det er ved utstrakt bruk av skjøteledninger at risikoen for overbelastning, varmgang og brann øker. Apparater som bruker over 1000W skal ikke kobles via skjøteledning.

Her er noen eksempler på apparater du aldri skal tilkoble med skjøteledning:

 	Panelovner
 	Flyttbare oljeovner
 	Vaske- og oppvaskmaskiner
 	Hvitevarer
 	Varmtvannsberedere etc.

Sørg heller for at det elektriske anlegget er tilpasset ditt behov, og få montert nok fastmonterte stikkontakter der du trenger dem.

Question: Er det farlig å kjøre vaskemaskin, oppvaskmaskin eller tørketrommel om natten?

Answer: Statistikken viser at vaskemaskin, oppvaskmaskin og tørketrommel forårsaker en rekke branner. Det anbefales å bruke maskinene på dagtid under en viss form for tilsyn.

Question: Er gamle skrusikringer farlige?

Answer: Nei, ikke nødvendigvis. Det er likevel en noe større risiko med skrusikringer enn med automatsikringer. Når du har et sikringsskap med skrusikringer betyr det at det elektriske anlegget ditt begynner å bli gammelt. Det er sannsynligvis ikke tilpasset dagens bruk. En oppgradering av sikringsskapet, med bruk av automatsikringer og jordfeilbrytere, i tillegg til fordeling av belastningen over flere kurser, vil definitivt øke sikkerheten.

Question: Er jordfeil farlig?

Answer: Ja, jordfeil er farlig! I visse situasjoner kan jordfeil føre til livsfarlige støt. strømgjennomgang eller brann. Jordfeil i ditt anlegg kan også påvirke andre elektriske anlegg i nabolaget. Det har skjedd at jordfeil har vært en medvirkende årsak til fatale ulykker hos naboen. Jordfeil må derfor utbedres snarest mulig!

Question: Har jeg virkelig plikt til å være til stede når DLE kommer på besøk?

Answer: Ja, med hjemmel i lov av 24. mai 1929 om tilsyn med elektriske anlegg og elektrisk utstyr § 5 skal tilsynsmyndigheten til enhver tid ha uhindret adgang til anlegget. DLE har etter samme lov rett til og kan pålegge eier av, eller ansvarlig for anlegget, eller representant for denne, å være til stede under kontrollen. Bruker, eller eier, av det elektriske anlegget må altså sørge for at noen er til stede under kontrollen. Dermed får man informert om det som eventuelt påvises av feil i tillegg til bakgrunnen for at utbedring må foretas. Dersom bruker og/eller eier selv deltar, får man selvsagt best utbytte av råd og informasjon som tilsynspersonellet kan bidra med.

Question: Hva betyr N med ring rundt? Betyr det at produktet er godkjent?

Answer: N-merket er et av Nemkos (Norsk elektrisk materiellkontroll) sertifiseringsmerker. Produktet er testet og sertifisert etter en sikkerhetsstandard for elektriske produkter. Dette er en frivillig ordning og ikke en myndighetspålagt sertifisering.

Question: Hva er CE-merket? Betyr det at produktet er godkjent?

Answer: CE-merket (Communauté Européenne) er produsentens måte å informere tilsynsmyndighetene om at de grunnleggende sikkerhetskravene i regelverket er oppfylt. Produsenten erklærer at kravene er ivaretatt og at dokumentasjon kan fremskaffes. Merket sier ikke noe om kvaliteten til produktet og er ikke et godkjenningsmerke.

Question: Hva er det lokale eltilsyn (DLE)?

Answer: Det lokale elektrisitetstilsyn (DLE) er en del av nettselskapene. De har som oppgave å redusere antall skader og ulykker med elektrisk årsak. Arbeidet skjer blant annet gjennom kontroll av elektriske anlegg og forebyggende informasjonsarbeid.

Question: Hva er et galvanisk skille?

Answer: Branner i nye TV-er kan skyldes jordfeilstrømmer som går mellom jordingen i elanlegget og jordingen i kabel-TV-nettet. Hvis du har flatskjerm-TV eller datamaskin med TV-kort som er tilkoblet jordet stikkontakt og får TV-signaler fra kabel-TV, må et galvanisk skille monteres på antennekabelen. Da isolerer du mot brannfare som kan oppstå hvis det blir jordfeil. Du får mer informasjon og kan kjøpe et slik galvanisk skille hos din TV-forhandler.

Question: Hva er et sakkyndig kontrollselskap?

Answer: DLE kan velge å la et sakkyndig selskap utføre tilsyn på sine vegne. Det stilles strenge krav til nøytralitet og habilitet til slike selskaper og personellet som utfører tilsynene. Dette innebærer blant annet at slike selskaper ikke kan tilby tjenester som utførelse eller reparasjon av elektriske anlegg. Dermed skal de som får tilsynsbesøk føle seg trygge på at tilsynet gjennomføres uavhengig og kun med elsikkerhet i fokus.

Question: Hva er markedskontroll?

Answer: Markedskontrollen er myndighetenes virkemiddel for å sjekke at produsent og/eller importør har gjort sin plikt når det gjelder det elektriske produktet og at dette er i samsvar med kravene i regelverket.

Question: Hva kan jeg gjøre selv av elektriske arbeider?

Answer: Ufaglærte kan bare utføre mindre arbeider i forbindelse med elektriske anlegg. Det forutsettes imidlertid at arbeidet utføres sikkerhetsmessig forsvarlig. Hva som menes med «mindre arbeider» er beskrevet i veiledningen til Forskrift om elektroforetak og kvalifikasjonskrav for arbeid knyttet til elektrisk anlegg og elektrisk utstyr § 6.

Question: Hva koster det å modernisere sikringsskapet?

Answer: Kostnaden vil være avhengig av antall kurser, om hele skapet skal byttes eller bare innmaten, hvilke produkter elektrikeren benytter og hvilket sikkerhetsnivå du ønsker å oppgradere til. Be om tilbud fra flere installasjonsvirksomheter.

Question: Hva skal jeg få av dokumentasjon fra elektrikeren?

Answer: Når elektrikeren er ferdig med jobben skal du få en samsvarserklæring. Det er din garanti for at planleggingen, utførelsene og endringen av det elektriske anlegget er i henhold til gjeldende sikkerhetskrav. Som eier har du krav på garanti både for nye elektriske anlegg og der det blir foretatt endringer på et eksisterende anlegg. Sammen med samsvarserklæringen skal du få nødvendig underlagsdokumentasjon og informasjon om hva som er viktig med tanke på bruk og vedlikehold av anlegget. Du plikter å ta godt vare på denne typen dokumenter.

Question: Hva skjer dersom jeg ikke retter opp feilene som DLE finner?

Answer: Dersom pålegg om å rette avvik ikke etterkommes, vil reaksjonene være avhengige av alvorlighetsgraden i de feilene som er funnet. Det kan f.eks. bli vurdert å reise sak om bruk av sanksjonsmidler, f.eks. tvangsmulkt. Først og fremst må du tenke på din egen sikkerhet, og det er i din egen interesse at det elektriske anlegget ditt er i orden.

Question: Hva slags lyspærer skal jeg bruke nå som glødepæren er borte?

Answer: På markedet finnes det flere alternativer til glødepæren som kan brukes. Du bør imidlertid være oppmerksom på at mange av de nye lyspærene ikke kan dimmes og at du ikke alltid kan benytte sparepærer og LED-lyspærer i eksisterende lamper og belysningsanlegg.

Question: Hvem har ansvar for sikkerheten til elektriske produkter?

Answer: Produsent, importør, detaljist eller annen markedsfører har ansvaret for at det elektriske produktet tilfredsstiller relevante myndighetskrav når produktet kommer på markedet. Du er ansvarlig for at det brukes og vedlikeholdes riktig. Myndighetenes rolle er å føre tilsyn med markedet og importører gjennom markedskontroll og importørtilsyn.

Question: Hvilke ansvar har jeg som leietaker av det elektriske anlegget?

Answer: Både eier og leietaker (bruker) har et ansvar for det elektriske anlegget jf. forskrift om elektriske lavspenningsanlegg § 9: Det er eier og bruker av anlegget som skal sørge for at det blir foretatt nødvendig ettersyn og vedlikehold slik at anlegget til enhver tid tilfredsstiller sikkerhetskravene i forskriften. Ved bruk og tilkobling av elektrisk utstyr til anlegget har du også ansvar for å vise aktsomhet slik at det ikke oppstår fare for liv eller eiendom. Det bør forøvrig fremkomme av leiekontrakten hvem som har ansvar for vedlikehold av det elektriske anlegget. Dersom du som leietaker oppdager en feil på det elektriske anlegget, må du snarest melde fra om dette til eier.

Question: Hvilket ansvar har jeg som eier av et elektrisk anlegg?

Answer: Ditt ansvar er beskrevet i forskrift om elektriske lavspenningsanlegg § 9: Det er eier og bruker av anlegget som skal sørge for at det blir foretatt nødvendig ettersyn og vedlikehold slik at anlegget til enhver tid tilfredsstiller sikkerhetskravene i forskriften. Ved bruk og tilkobling av elektrisk utstyr til anlegget har du også ansvar for å vise aktsomhet slik at det ikke oppstår fare for liv eller eiendom.

Question: Hvor mange stikkontakter skal det være i en ny bolig?

Answer: Elektriske anlegg i nye boliger bygges i all hovedsak etter normen NEK 400 med delnormen NEK 400-8-823 (bolignormen). Her stilles blant annet spesifikke krav til hvor mange stikkontakter det skal være i de ulike rommene i en bolig.

Question: Hvordan finner jeg en dyktig elektriker?

Answer: Benytt deg alltid av registrerte installasjonsvirksomheter når det skal utføres arbeider på det elektriske anlegget! For større arbeider kan det være lurt å be om tilbud fra flere firmaer. Du bør også kontrollere referanser. Dersom du får tilbud fra flere firmaer, er det viktig å se på hva slags produkter og løsninger de tilbyr. Det kan være mange måter å utføre en jobb på, og det er ikke alltid den billigste løsningen som er den beste eller tryggeste! Til høyre kan du velge «Finn fagfolk».

Question: Hvordan kan jeg beskytte elektrisk utstyr mot overspenninger?

Answer: Et overspenningsvern beskytter elanlegget, og det tilkoblede utstyret, mot overspenninger. Dette plasseres normalt i sikringsskapet og skal føre overspenningene til jord i stedet for at de fortsetter innover i installasjonen og forårsaker skade. For å sikre seg best mulig mot skade på elektrisk utstyr forårsaket av overspenninger er det fornuftig å montere ekstra overspenningsvern ute i elanlegget.

Question: Hvordan melder jeg fra om en hendelse/feil med et elektrisk produkt?

Answer: Gå inn på Dsb.no ved å følge denne lenken. Når DSB mottar en bekymringsmelding blir den registrert. Hvis det har kommet flere lignende henvendelser om samme produkt blir det vurdert å gå videre og opprette en sak på dette produktet.

Question: Hvorfor begynner lysstoffrør å blinke og hva bør jeg gjøre da?

Answer: Som oftest betyr det enten at lysstoffrøret nærmer seg endt levetid og må byttes eller at tenneren har nådd endt levetid og må byttes. Ikke la lysstoffrøret stå og blinke eller gløde. Dette kan føre til oppheting av armaturen. Det kan være brannfarlig.

Question: Hvorfor ryker lyspærene så ofte?

Answer:
Det er flere sammensatte årsaker hvis du må skifte lyspærer ofte eller at de ikke lyser like lenge som angitt levetid:

 	Støt og rystelser: f.eks. er lamper rundt inngangsdøren, lamper under kjøkkenskapet eller lamper som er montert i taket der det er bevegelser i etasjen over utsatt.
 	Spenningen er høyere enn lyspærens merkespenning; ofte 230V. Prøv eventuelt å kjøpe lyskilder merket med høyere spenning som f.eks. 240V. I noen tilfeller kan det hjelpe å montere en dimmer og senke lysstyrken noe.
 	Høye og lave temperaturer som f.eks. lave temperaturer for utendørslamper om vinteren og svært høye temperaturer i lamper med tett glass/kapsling.
 	Kvalitetsforskjeller på lyspærene, og ulik egenskaper og levetid fra lyspære til lyspære. Enkelte lyspærer er rett og slett mindre holdbare enn andre. Hvis lyspærene i enkelte lamper begynner å ryke unormalt ofte, eller at det blinker i lyset, kan dette skyldes feil på lampa eller elanlegget. Søk råd hos elektriker hvis du er i tvil!

Question: Hvorfor skal DLE kontrollere det elektriske anlegget?

Answer: Formålet med kontrollene er først og fremst å sikre mennesker, dyr og eiendom mot skader og ulykker med elektrisk årsak. Vi vet at cirka halvparten av alle boligbranner skyldes enten feil bruk av elektrisk utstyr, feil på det elektriske utstyret eller feil på det elektriske anlegget. Ved å kontrollere elektriske anlegg og informere om elsikkerhet vil risikoen for brann reduseres.

Question: Hvorfor skal jeg spare strøm?

Answer: Foruten en økonomisk og miljømessig gevinst, reduserer et lavere strømforbruk belastningen på elanlegget. Dermed reduseres også noe av risikoen for brann. Mer informasjon om strømsparing finner du på <link>

Question: Jeg er ikke enig i de avvikene som er påpekt. Kan jeg klage?

Answer: Ja, underveis i saksgangen er det mulighet for å komme med innsigelser mot påpekte avvik. Informasjon om dette og hvilke frister som gjelder vil fremkomme av dokumentene du har fått fra DLE.

Question: Jeg har en ny bolig med komfyrvakt. Kan jeg fjerne denne?

Answer: Nei, i alle nye boliger skal det være montert beskyttelsestiltak som skal forhindre brann på komfyrer og platetopper. For at komfyrvakten skal fungere som forutsatt er det viktig at føleren plasseres riktig. Du må ikke flytte på eller fjerne denne. Sett deg inn i brukerveiledningen, og spør elektrikeren om råd hvis du er usikker på hvordan du skal betjene komfyrvakten.

Question: Jeg har en sikring som løser ut ofte. Hva kan være årsaken?

Answer: At en sikring løser ut betyr at det enten er for stor belastning på kursen (for høyt strømforbruk) eller at det er en feil på det elektriske anlegget; ev. noe av det tilkoblede utstyret. Vedvarende høyt strømforbruk på en kurs er ikke bra. Ta kontakt med en elektriker for å få fordelt belastningen på flere kurser. Dersom sikringen kobler ut når du bruker et bestemt utstyr, er det enten en feil på utstyret eller så bruker utstyret for mye strøm. Sikringen kan også løse ut ved kortslutninger og jordfeil i det elektriske anlegget. Det er derfor viktig at du kontakter en elektriker dersom du er usikker på hvorfor sikringen stadig kobler ut.

Question: Jeg har fått en tilsynsrapport som beskriver feil på det elektriske anlegget. Hva gjør jeg med det?

Answer: I hovedsak skal avvik som er påpekt i tilsynsrapporten utbedres av en registrert installasjonsvirksomhet med mindre noe annet er avtalt. Ta kontakt med en installasjonsvirksomhet for å sørge for at feilene blir rettet innen fristen. Installasjonsvirksomheten sender melding om at rapporten er utbedret til DLE eller det sakkyndige selskapet som har utført kontrollen. Tilsynssaken avsluttes når meldingen er mottatt.

Question: Jeg har hørt at flyttbare oljeovner er farlige. Er de virkelig det?

Answer: Flyttbare varmeovner som er i omsetning skal normalt være trygge å bruke. I perioder har det imidlertid vært urovekkende mange hendelser med slike produkter. Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB) har derfor valgt å oppfordre til at bruk av slike produkter skjer under tilsyn slik at man kan begrense omfanget av skaden hvis uhellet skulle være ute.

Question: Jeg kan jo kjøpe varmekabler og stikkontakter i butikken! Kan jeg ikke montere dette selv?

Answer: Nei, du kan ikke montere dette selv. Butikker som selger slikt utstyr skal også opplyse deg om dette før du kjøper utstyret. Du har ikke lov til å foreta noen inngrep i de faste elektriske installasjonene. Dette skal alltid utføres av en registrert installasjonsvirksomhet.

Question: Jeg rekker ikke å utbedre feilene før fristen går ut. Hva gjør jeg med det?

Answer: Hvis det er behov for å utsette fristen, må eier/bruker kontakte sitt lokale eltilsyn eller det sakkyndige selskapet som har utført kontrollen. Behovet må begrunnes. Om fristen kan forlenges vil vurderes i det enkelte tilfellet og vil være avhengig av alvorlighetsgraden i de feilene som er funnet. Økonomiske årsaker gir ikke grunnlag for å forlenge utbedringsfristen.

Question: Jordfeilbryteren har løst ut! Hva gjør jeg med det?

Answer: Dersom en jordfeilbryter eller jordfeilautomat har løst ut av seg selv, og det ikke er en åpenbar årsak til dette, kan du forsøke å vippe den opp igjen. Ved gjentatte utkoblinger kan det være en jordfeil i det elektriske anlegget eller på et av apparatene som er tilkoblet.

Question: Jordfeilvarsleren lyser og/eller piper! Hva gjør jeg med det?

Answer:
Da er det sannsynligvis en jordfeil i det elektriske anlegget eller på et av apparatene som er tilkoblet.

Jordfeil kan utgjøre en stor brann- og berøringsfare. Dersom du har en jordfeilvarsler i anlegget ditt som varsler om feil, må du snarest gjøre følgende:

 	Slå av alle kurssikringer. Hvis jordfeilvarsleren overvåker bare deler av installasjonen slår du kun av de kursene som varsleren overvåker. Enkelte varslere kan få strømtilførsel fra en av kurssikringene. Den kursen må stå på for at varsleren skal virke. Informasjon om dette skal fremkomme av kursfortegnelsen.
 	Jordfeilvarsleren skal nå slutte å varsle om jordfeil.
 	Vipp opp en og en kurs til jordfeilvarsleren på nytt begynner å varsle om feil.
 	Den siste kursen du vippet opp igjen har antagelig en feil. Slå denne kursen av igjen.
 	Vipp deretter opp de gjenværende kurssikringene med unntak av den med feil på.
 	Se på hva som er tilkoblet den kursen du har feil på. Trekk ut støpselet på alle tilknyttede apparater, skjøteledninger etc. og skru av eventuelle varmekabler, varmeovner, lamper etc. som er tilkoblet denne kursen.
 	Prøv deretter å vippe opp kurssikringen igjen. Hvis jordfeilvarsleren ikke varsler om feil nå, har du feil på noe av det du skrudde av eller trakk ut. Plugg inn eller skru på igjen ett og ett apparat til jordfeilvarsleren igjen varsler om feil. Det apparatet du sist plugget inn eller skrur på har feil.
 	Det apparatet eller de delene av installasjonen som har feil må ikke benyttes før feilen er utbedret.
 	Dersom overnevnte tiltak ikke hjelper og jordfeilvarsleren fremdeles varsler om feil, er feilen sannsynlig i den faste installasjonen. Du må i så fall tilkalle elektriker for å få rettet feilen. Vær oppmerksom på at en jordfeil ofte kommer og går, noe som kan gjøre letingen etter feil både vanskelig og tidkrevende.

Question: Kan DLEs kontroll av det elektriske anlegget gi rabatt på forsikringen?

Answer: Nei, normalt ikke. Kontroller utført av DLE er basert på føringer fra myndigheten og er noe forskjellig fra de kontrollene som utføres etter normene i NEK 405-serien. Normene beskriver hvordan kontroll av elektriske anlegg skal utføres og hvilke krav som stilles til sertifisering av personell og virksomheter som skal utføre kontrollene. Forsikringsbransjen stiller krav om at kontrollene skal utføres etter disse normene og at det benyttes sertifisert(e) personell og virksomheter. Dette betyr at disse kontrollene normalt ikke kan brukes i forbindelse med rabattordninger i forsikringssammenheng. For ordens skyld kan du forhøre deg med ditt forsikringsselskap.

Question: Min flatskjerm-TV har ikke av-/på-bryter. Er det farlig å bare skru av med fjernkontrollen?

Answer: Mange nye TV-er har ingen skikkelig av-/på-bryter og blir dermed alltid stående med strøm på. Det er ikke like mange branner i moderne TV-er som det var i de eldre modellene, men det skjer av og til. Produsentene oppgir ofte i bruksanvisninger at du skal dra ut støpselet når du er på ferie, og det er lurt å gjøre dette selv når du er hjemme. Hvis du synes dette er tungvint, kan du få montert en bryter som skrur av og på strømmen. Spør elektrikeren om gode råd!


Question: Er belegningsstein med 5cm. tykkelse kjøresterk?

Answer: Jo tynnere belegningssteinen er, jo mer kreves av underlaget. Så lenge grunnarbeidet blir utført korrekt kan belegningsstein med 5cm tykkelse benyttes på normalt belastede parkeringsarealer.

Question: Er ikke fugen bare er til pynt? Fakta om fugen.

Answer: En korrekt utført fuge sikrer at deler av belastningen på en belegningsstein overføres til de omkringliggende steinene. Denne lastoverføringen er medvirkende til at plasser og veier med belegningsstein kan oppta store trafikk- og punktbelastninger.Målinger har vist at trykket på avretningslaget under en belastet stein bare er 1/2 - 2/3 av den lasten som hviler på selve steinen. Dette forutsetter en korrekt utført fuge hvor det ikke er betongkontakt.Tette belegningen Regnvann kan passere ned gjennom fuger som ikke er fylt med et egnet fugemateriale. Det kan gi følgende problemer.Hvis bærelaget bløtes opp mister det en del av sin bæreevne, og det er dermed risiko for setninger i belegningen. Hvis avrettings- og bærelaget er mettet av vann kan trafikken forårsake at det pumpes sand opp av fugene. Dette gir setninger på sikt. Når mye vann trenger ned i befestelsen, økes risikoen for at det dannes is og dermed frosthevinger.Rett etter fugefyllingen vil ikke fugen være helt vanntett. Organiske og uorganiske forvitringsprodukter, gummistøv, oljerester osv. vil med tiden fylle ut alle hulrom i fugematerialet og øke tettheten i fugen. Dette kan kalles en ”naturlig forsegling”.På trafikkbelastede belegninger vil vibrasjonene fra trafikken og lastoverføringen gjennom fugematerialet bety at fugematerialet komprimeres og oppnår stor tetthet i løpet av kort tid.Forskjellige målinger viser at det er stor forskjell på hvor tette fugene er. Tettheten avhenger blant annet av fugemateriale, alder, vedlikehold og bruk av befestelse.De vannmengder som trenger ned i riktig utførte fuger på belegninger med riktig fall er svært små, og erfaringer viser at det ikke gir anledning til problemer.En leirholdig fugesand gir stor tetthet, men er ikke så heldig å bruke på spesielt lyse betongbelegninger, fordi leiren da kan smitte av. Leiren trenger ned i betongens porer og er vanskelig å fjerne.Det skyldes blant annet at karbonatiseringen i betongen binder leiren fast. Avsmittingene er synlige på lyse og fargede belegninger. Dessuten kan et stort leireinnhold medføre en forminsket kraftoverføring i fugen.Steinmel inneholder som regel finstoff, og brukes av og til som fugemateriale ved belegningsarbeider. Dette er lett å feie ned i fugene. Det anbefales å sikre at steinmelet har en jevn kornfordeling.Videre kan kornenes kantete form medvirke til at materialet ikke komprimeres eller pakkes tilstrekkelig godt. Langtidserfaringer med steinmel som fugemateriale er begrenset.Det kan være lurt å forsegle fugen med et bundet fugemateriale på plasser og veier der kraftige feie- og sugemaskiner eller fly opererer. Dette kan også gjøres der man ønsker en fullstendig tett belegning.Det finnes forskjellige former for bundne fugematerialer som for eksempel kalkmørtel, voksholdig sand, polymerholdig sand, sementbundet sand og lignende. Disse gir en stor tetthet og sammenheng i fugematerialet.Felles for disse er at de er forholdsvis stive i motsetning til avrettingslag, bærelag og underbunn som normalt er elastiske. Resultatet er ofte at fugematerialet med tiden krakelerer når det benyttes på arealer med tung trafikk.Bruken må derfor frarådes på slike steder. En økt holdbarhet på slike fuger oppnås hvis avrettings- og bærelag også er forholdsvis stive (for eksempel sementbundne).Sikre mønsteret Fylte fuger holder belegningen på plass. Hvis fugene ikke er fylte, er belegningen sårbar overfor horisontale forskyvninger. Det kan hovedsakelig forekomme på steder der kjøretøy bremser opp, akselererer eller snur.Manglende eller ødelagt fugemateriale kan forårsake at bremsende, akselererende og svingende trafikk gir vannrette forskyvninger i belegningen og kantavskalninger.Ta opp formvariasjoner Ved legging av granittbrostein skal det på grunn av steinens store formvariasjon arbeides med fuger på opp til 15 mm. Fugene oppstår stort sett helt automatisk ved leggingen. Belegningsstein og heller har presise mål, og fugebredden kan derfor reduseres til 2-5 mm. Denne fugebredden, er blant annet nødvendig for å kompensere for de små variasjonene som oppstår i steinenes form under fremstillingen.

Question: Går leveransene som normalt under Coronakrisen?

Answer: Ja alle leveranser går som normalt. Du kan handle ditt utemiljø på nett trygt hjemme i sofakroken så leverer vi varene rett hjem uten risiko for deg og dine.

Question: Hva bør jeg tenke på ved leggemønster?

Answer: Belegningssteinens tykkelse og form har innvirkning på stabiliteten og levetiden på belegningen. Hvilken tykkelse på steinen du skal bruke avhenger av den forventede belastningen på underlaget. Steinene legges normalt med 50% forbant og med steinens lengde på tvers av kjøreretningen. Forventes det store horisontale belastninger, for eksempel fra bremsing og akselerasjon av store lastebiler og busser (bussholdeplasser, veikryss, snuplasser og lignende), bør det brukes låsende stein. Steinene legges i fiskebeinsmønster hvis formen tillater dette.

Question: Hva er Larvikitt?

Answer: Larvikitt er hele Norges nasjonalstein og et meget populært produkt som eksporteres over hele verden. Steinsorten finnes hovedsakelig i Larvik i Vestfold og litt inn i Porsgrunn i Telemark og benyttes i fasader, monumenter, benkeplater, fliser mm. Utvinning av larvikitt er den største næringen i Larvik og betyr mye for regionen.Larvikittblokka blir benyttet ved mange sjøprosjekter som molo, brygge, kaifront og kaianlegg. På land er blokkene ofte brukt som støttemurer ved prosjekter innen vei, bane og i parkanlegg. Larvikittblokka er også brukt i hager som kantstein, hagemur og grunnmur. Her er det er kun fantasien som setter grenser for dette allsidige produktet.

Question: Hva er en fuge og hvilken funksjon har den?

Answer: En fuge skal tette, overføre krefter, sikre mot punktbelastninger/betongkontakt og oppta formvariasjoner. En korrekt konstruert fuge vil kunne overføre 1/3-1/2 av den belastningen som påvirker selve steinen. Korrekt utførte fuger mellom belegningsstein og heller har en viktig betydning for betongbelegningens unike evne til å ta opp store trafikkbelastninger. En utilstrekkelig fugekonstruksjon eller dårlig vedlikehold kan forårsake store belastninger som gir skjemmende og ødeleggende kantavskalninger, samt forholdsvis store setninger og hjulspor. Betongbelegningens normalt lange levetid kan dermed reduseres vesentlig. I belegningens første leveår er det viktig å se etter at fugene er fylte. Overføre belastningerEn korrekt utført fuge sikrer at deler av belastningen på en belegningsstein overføres til de omkringliggende steinene. Denne lastoverføringen er medvirkende til at plasser og veier med belegningsstein kan oppta store trafikk- og punktbelastninger. Målinger har vist at trykket på avretningslaget under en belastet stein bare er 1/2 - 2/3 av den lasten som hviler på selve steinen. Dette forutsetter en korrekt utført fuge hvor det ikke er betongkontakt.Tette belegningen En del av regnvannet kan passere ned gjennom fuger som ikke er fylt med et egnet fugemateriale. Det kan gi tre problemer:Hvis bærelaget bløtes opp mister det en del av sin bæreevne, og det er dermed risiko for setninger i belegningen. Hvis avrettings- og bærelaget er mettet av vann kan trafikken forårsake at det pumpes sand opp av fugene. Dette gir setninger på sikt. Når mye vann trenger ned i befestelsen, økes risikoen for at det dannes is og dermed frosthevinger.Sikre mønsteret Fylte fuger holder belegningen på plass. Hvis fugene ikke er fylte, er belegningen sårbar overfor horisontale forskyvninger. Det kan hovedsakelig forekomme på steder der kjøretøy bremser opp, akselererer eller snur. Manglende eller ødelagt fugemateriale kan forårsake at bremsende, akselererende og svingende trafikk gir vannrette forskyvninger i belegningen og kantavskalninger.Ta opp formvariasjoner Ved legging av granittbrostein skal det på grunn av steinens store formvariasjon arbeides med fuger på opp til 15 mm. Fugene oppstår stort sett helt automatisk ved leggingen. Belegningsstein og heller har presise mål, og fugebredden kan derfor reduseres til 2-5 mm. Denne fugebredden, er blant annet nødvendig for å kompensere for de små variasjonene som oppstår i steinenes form under fremstillingen.

Question: Hva er et settelag?

Answer: Settelaget er underlag for belegningssteinene og har flere formål.Det primære formålet er å utjevne mindre ujevnheter som alltid vil være tilstede på bærelagets overflate. Utover dette skal det utlikne små variasjoner i tykkelsen (normalt + 2,5 mm) som steinene har, og virke som et trykkfordelende lag mellom belegningsstein og bærelag.

Question: Hva er fugens funksjon?

Answer: En fuge skal tette, overføre krefter, sikre mot punktbelastninger/betongkontakt og oppta formvariasjoner. En korrekt konstruert fuge vil kunne overføre 1/3-1/2 av den belastningen som påvirker selve steinen. Korrekt utførte fuger mellom belegningsstein og heller har en viktig betydning for betongbelegningens unike evne til å ta opp store trafikkbelastninger. En utilstrekkelig fugekonstruksjon eller dårlig vedlikehold kan forårsake store belastninger som gir skjemmende og ødeleggende kantavskalninger, samt forholdsvis store setninger og hjulspor. Betongbelegningens normalt lange levetid kan dermed reduseres vesentlig. I belegningens første leveår er det viktig å se etter at fugene er fylte. Overføre belastningerEn korrekt utført fuge sikrer at deler av belastningen på en belegningsstein overføres til de omkringliggende steinene. Denne lastoverføringen er medvirkende til at plasser og veier med belegningsstein kan oppta store trafikk- og punktbelastninger. Målinger har vist at trykket på avretningslaget under en belastet stein bare er 1/2 - 2/3 av den lasten som hviler på selve steinen. Dette forutsetter en korrekt utført fuge hvor det ikke er betongkontakt.Tette belegningen En del av regnvannet kan passere ned gjennom fuger som ikke er fylt med et egnet fugemateriale. Det kan gi tre problemer:Hvis bærelaget bløtes opp mister det en del av sin bæreevne, og det er dermed risiko for setninger i belegningen. Hvis avrettings- og bærelaget er mettet av vann kan trafikken forårsake at det pumpes sand opp av fugene. Dette gir setninger på sikt. Når mye vann trenger ned i befestelsen, økes risikoen for at det dannes is og dermed frosthevinger.Sikre mønsteret Fylte fuger holder belegningen på plass. Hvis fugene ikke er fylte, er belegningen sårbar overfor horisontale forskyvninger. Det kan hovedsakelig forekomme på steder der kjøretøy bremser opp, akselererer eller snur. Manglende eller ødelagt fugemateriale kan forårsake at bremsende, akselererende og svingende trafikk gir vannrette forskyvninger i belegningen og kantavskalninger.Ta opp formvariasjoner Ved legging av granittbrostein skal det på grunn av steinens store formvariasjon arbeides med fuger på opp til 15 mm. Fugene oppstår stort sett helt automatisk ved leggingen. Belegningsstein og heller har presise mål, og fugebredden kan derfor reduseres til 2-5 mm. Denne fugebredden, er blant annet nødvendig for å kompensere for de små variasjonene som oppstår i steinenes form under fremstillingen.

Question: Hva er viktig å tenke på ved tilpasning av steinene?

Answer: Grunnarbeidet er meget viktig når det gjelder belegningsstein. Tenk på at steinen skal ligge der i mange tiår uten noen form for vedlikehold. Det gjør det enklere å forstå at litt omtanke og nøyaktighet må til. Lag en plan over hvordan leggearbeidet skal utføres, blant annet for å minske behovet for å tilpasse belegningsstein og dermed høyne det estetiske inntrykket.Avstanden mellom kantsteinene på en vei bør tilsvare et helt antall stein.I tillegg til at tilpassingsarbeidet minimeres, høynes det estetiske inntrykket også når belegningen ikke skjemmes av for mange tilpassede steiner.Der det er nødvendig å bruke tilpassede steiner, skal disse være større enn 30 % av en hel stein. Tilpassede steiner mot jord skal være minimum 50 % av en hel stein.Man bør unngå å spisse tilpassede steiner. For å kunne oppfylle disse kravene kan det være nødvendig å forandre leggemønsteret i nærheten av tilslutninger eller kanter.

Question: Hva slags mørtel skal brukes ved montering av kantstein?

Answer: Mørtel/betong for montering av kantsteinMørtel/betong for setting og motstøtte av kantstein skal minimum ha fasthetsklasse B-35 og knust tilslag 2-8 mm. Spesifiser ved bestilling: Betong for kantsteinstøping.Anbefalt settelag 80-100mm.

Question: Hva slags mørtel skal brukes?

Answer: Setting av Brostein i mørtel:Settemørtel skal tilfredsstille fasthetsklasse B-35 (NS 3420 KDb). Underlaget må fuktes før settemørtel legges ut. Steiner med grov underside fuktes før setting, og steiner med slett underside slemmes på undersiden med en blanding av sand og sement i forholdet 1:1.Bærelaget skal alltid dreneres for å hindre vann- ansamling under belegget. Bærelaget bør oppdeles i felter av ca. 6 x 6 m hvor beveg- elsesfuger legges inn. Fugematerialet i bærelaget kan være sand/- grus. Dette er imidlertid en krevende prosess, og et alternativ er bruk av drenerende asfalt.Bevegelsesfuger må også legges mot faste bygningskonstruksjoner, rundt kummer og sluk, men krever spesiell beskrivelse og spesielle fugematerialer for slikt bruk.Nysatt stein må ikke tråkkes på av fotgjengere før etter 2 døgn og må ikke utsettes for annen trafikk før 14 døgn etter setting.Satt areal bør tildekkes med plast for å hindre uttørking eller utvasking fra regn. Vintermatter eller lignende bør benyt- tes for å unngå frost under herdeprosessen.

Question: Hva slags mørtel skal jeg bruke?

Answer: Mørtel for murerMonteringsmørtel og fugemørtel for muring av mørtelmur skal tilfredsstille fasthetsklasse B-35, kloridklasse CI 1,0, og bestandighetsklasse M-60. Fugingen bør utføres med samme slags mørtel samtidig med muringen.Ved montering av forblendingsmur på opplag brukes se- mentmørtel som bakstøtte i form av baner eller punkter. For å få mørtelen til å feste på veggen (”få heng”) og få den mer lettbearbeidet brukes tilsetningsmidler (plastifiseringsmidler). Mørtelen skal være tregtflytende med en konsistens som gjør at den fester og blir hengende.Mørtel for drenerende bakmuring/-bakstøping:Sementbundet lettklinker for drenerende bakstøping tilberedes med lettklinkerkuler med kornstørrelse 4-8 mm. Til en kubikk- meter lettklinker brukes 170 kg sement (volumdeler 1:10). Sementen blandes med vann til en smøraktig konsistens og deretter blandes den godt med klinkerkulene. Denne blan- dingen gir, ved rett utførelse, en trykkfasthet på ca 0,6 MPa.Som alternativ til sementbundet lettklinker kan man bruke sementmørtel i blandingsforhold 1:4 med tilslag 4-8 mm.Slemming:Sementslemme består av sement og vann i volumforhold 1:1 og brukes til å forbedre vedheften mellom mørtelen og steinen.Bruk samme sementtype som i settemørtelen. Konsistensen skal være halvflytende og slemmen skal brukes senest 2 timer etter blanding.Alle plateprodukter (skifer og massivsteiner med saget overflate) bør slemmes før montering.Der det forventes store belastninger (biltrafikk) anbefales å bruke et heftforbedrende lim til slemming.Det er viktig at alle steinmaterialer rengjøres godt før slemming

Question: Hvilke dimensjon har Mini Støttemur Hjørner?

Answer: For Mini støttemur med Glatt front har hjørneblokkene følgende dimensjoner.Utvendig Nr 1 – 29cm x 29cm x 17cmUtvendig Nr 2 – 38cm x 38cm x 17cmUtvendig Nr 3 – 47cm x 47cm x 17cmUtvendig Nr 4 – 32cm x 32cm x 17cmInnvendig Nr 1 – 25cm x 25cm x 17cmInnvendig Nr 2 – 28cm x 28cm x 17cmInnvendig Nr 3 – 31cm x 31cm x 17cmInnvendig Nr 4 – 34cm x 34cm x 17cm

Question: Hvilke krav settes det til fugesanden?

Answer: Fugesanden må være av sterkt materiale for å tåle de belastninger den blir utsatt for. For fugebredde fra 2 til 5 mm brukes tørket natursand 0 til 2 mm.For bredere fuger brukes normalt knust materiale 0 til 4 mm. Det er viktig at det skjer en kraftoverføring mellom steinene slik at belastningen fordeles mest mulig.

Question: Hvilke områder kan dere levere?

Answer: Vi leverer i fra ulike grossister derfor varierer det hvor vi kan tilby levering rett hjem.Aaltvedt leverer fra Skien til postnummer:Telemark/Vestfold: 3701-3747 | 3748-3749 | 3901-3999 | 3671-3684 | 3770 | 3788 | 3800-3812 | 3070-3095 | 3100-3199 | 3201-3296Viken og Oslo: 0001-3520 | 3601-3619 | 3646-3647Agder: 4604-4678 | 4790-4994 | 4700-4705 | 4400-4443Innlandet: 2100-2170 | 2201-2230 | 2232-2283 | 2301-2418 | 2601-2609 | 2750-2770 | 2801-2806Benders leverers fra Sandefjord og Kongsvinger til:Mindre mengder opp til 4 tonn kan sendes over hele landet der Bring leverer. For levering med kranbil klikk her for oversikt.  Produkter merket med leverandør: Miljøstein Naturstein, Miljøstein Granitt og Larvikitt kan i all hovedsak leveres til samme områder som Aaltvedt med unntak av Agder.

Question: Hvilken fraksjon og sammensetning skal settelaget være?

Answer: På områder med liten trafikk benyttes normalt sortering 04-08mm. knust stein eller knust grus som settelag, med så lite finstoff som mulig.Med finstoff menes her kornstørrelse mindre enn 0,063 mm, og med lite finstoff menes mindre enn 6% under 0.063 mm. Sortering 0-11 mm er en anbefalt masse for bruk til settelag på områder som vil bli utsatt for tyngre belastninger. Man kan også benytte knust grus eller knust stein/fjell.Funksjonskravet til settelaget er imidlertid at det må være drenerende.

Question: Hvor høyt kan en mur bygges?

Answer: Maks høyde for Aaltvedt® støttemurer er 3 meter med bruk av jordarmeringsnett. Se i tabellen for beregning av av jordarmering her.Her er det viktig å notere seg at valg av type støttemur, hvordan den skal monteres og sikres, og hvor høy den kan bygges, avhenger helt av stedlige forhold. Er du i tvil, så konsulter med en lokal fagperson.Støttemurer må i mange tilfeller også byggemeldes / søkes om hos kommunen. Sjekk med din kommune hvilke regler som gjelder.

Question: Hvor lang leveringstid er det?

Answer: Veiledende leveringstid er angitt på produktsiden i antall virkedager. 1 virkedag= 1 hel arbeidsdag mandag til fredag. Eks. Bestiller du tirsdag før klokken 15:00 er første virkedag onsdag. Bestiller du etter klokken 15:00 er første hele virkedag torsdag. Aaltvedt: 3-8 virkedagerBenders: 3-8 virkedagerGranitt og Elvestein: 2-8 virkedager.Dette er veiledende leveringstider og forsinkelser som skyldes uforutsette hendelser vi ikke har kontroll over kan oppstå. Skal du ha levering til ett prosjekt f.eks der du har en anleggsgartner eller lignende som skal uføre en jobb for deg anbefaler vi å bestille slik at varene er på plass minimum uken i forveien av planlagt oppstart. Miljøstein kan under ingen omstendighet belastes økonomisk for eventuelle forsinkelser i leveransen med mindre dette på forhånd er avtalt skriftlig.

Question: Hvor mange trinn går det på en høydemeter?

Answer: Granitt trapperinn er 15cm høyt da blir det 6,66 trinn på en høydemeter. Mange velger å legge første trinnet i bakkenivå slik at du får et lite platå foran trappen. Trinnet er 37 cm dypt og man legger med ca 2cm overlapp. Trappetrinn leveres i lengdene 100, 120, 150 og 200cm.

Question: Hvor tykt skal settelaget være?

Answer: Settelaget skal være 30 mm +/- 10 mm. Minste tykkelsen på 20 mm er nødvendig for å kunne utlikne de små ujevnhetene som er i bærelaget og i de høydeforskjeller som kan være på steinene.Maksimal tykkelsen på 40 mm er nødvendig for å minimere spordannelse. Forsøk viser at spordannelse økes vesentlig når tykkelsen på settelaget økes. Denne spordannelsen kan derfor reduseres ved å bruke et forholdsvis tynt settelag.JevnhetJevnhetskravet til overflaten på belegningssteinen er 10 mm målt fra en 3 m rett linjal.Fordi settelagets tykkelse er begrenset, bør overflaten av bærelaget også oppfylle dette kravet hvis det skal forandres på bærelaget.Det må ikke brukes tykkere settelag. Det er viktig å unngå store variasjoner i tykkelsen på settelaget. Dette skyldes at det i dette laget kan oppstå en del deformasjoner og store variasjoner i tykkelsen som gir vesentlige ujevnheter/fordypninger.

Question: Hvordan går jeg frem når jeg skal legge belegningsstein?

Answer: Ved legging av steinene må fugebredden være 2-5 mm. Dette eliminerer betongkontakt mellom steinene. Belegningsstein fra Aaltvedt og Benders er produsert med innbygget fugeknast (Ikke Labyrint) så du enkelt får korrekt fugeavstand. Legges belegningsstein med korrekt fuge, vil risikoen for kantavskallinger være fjernet ved at belegningen kan oppta små bevegelser uten å berøre hverandre. Det vil også være lettere å holde linjene. Før fugene fylles må man kontrollere om fugeskjøtene fremstår tilfredsstillende. Ved å spenne ut en snor gjør man det lettere å opprettholde rette linjer.Etter leggingen skal det kontrolleres at overflaten har riktig fall for fjerning av vann, og om lengdeprofilen svarer til den prosjekterte. Steinene skal legges med 10 – 15 mm overhøyde, dersom belegningen etter komprimeringen skal ha en overhøyde på 5 – 10 mm ved kumlokk og lignende.Ujevnheter blir målt ved nedstikk fra et 3 meter langt rettholdt som ligger i lengderetning mellom to understøttingspunkter. Overflaten må maksimalt være 10 mm. Det måles i lengderetningen mellom 2 understøttingspunkter. Fordi settelagets tykkelse er begrenset, bør overflaten av bærelaget også oppfylle dette kravet, da det ikke er mulig å utligne større ujevnheter. Hvis overflaten av bærelaget ikke oppfyller dette kravet, skal bærelaget endres. Det må ikke benyttes tykkere settelag.Leggingen av belegningsstein kan foregå med håndlegging eller maskinlegging/manuelt betjent leggeutstyr.1. Finavretting av settelaget gjøres ved hjelp av lirer som legges ut. Som lirer kan man bruke rette bord eller stålrør. Bruk snorer for justering av lirene.2. Snorer strekkes i den høyden det ferdige belegget skal ha. Avstanden mellom lire og snor er lik høyden på steinen. Deretter rettes settelaget etter lirene med en rettholdt. Pass på fall! Tilbakefyll sporene etter lirene.3. Start utleggingen fra den lengste siden av plassen. Strekk ut snorer og legg steinene langs snoren. Steinene skal helst legges på tvers av kjøreretningen.4. Kontrollér og justér steinkanten jevnlig. Bruk brekkjern eller lignende redskap når du må justere ved behov.5. Ferdig dekke fuges med sand. Fei bort overskuddssand.6. Til slutt komprimeres dekket med en platevibrator. Etterfyll med fugesand hvis nødvendig. Den første tiden etter at steinen, er lagt er det en fordel at det ligger fugesand på steinen slik at den renner ned i fugene og fyller godt opp.7. Etterfylling av fuger bør skje den første tiden etter at dekket er lagt, og fugene bør sjekkes og om nødvendig etterfylles året etter.

Question: Hvordan kan jeg be om uforpliktende tilbud?

Answer: Det å be oss om uforpliktende tilbud er raskt og enkelt.1. Legg først ønskede produkter i handlekurven. 2. Klikk handlekurv "Utsjekk-Be om tilbud"3. Legg inn kontaktinformasjon og klikk "Til valg av frakt" 4. Velg Ønsker tilbud med frakt - Klikk "Neste >>5. Under betaling velg "Ønsker uforpliktende tilbud" og klikk "Send inn"(OBS! Du skal ikke legge inn betalingskort)

Question: Hvordan kan jeg fjerne kalkutslag?

Answer: Kalkutslag kan forekomme på nye betongdekker og består av kalsiumkarbonat, som dannes av kalsiumhydroksid og kulldioksid ved tilstedeværelse av vann. Vann i form av regn, kondensvann eller dugg trenger inn i betongens porer og oppløser kalken delvis. Oppløsningen går opp til betongens overflate der vannet fordamper og etterlater seg et hvitt tungtoppløselig kalkslør.Fordi betongens og dermed kalkandelens sammensetning har visse variasjoner, og værforholdene også endrer seg (regn, snø, vind, kulde, varme), opptrer fenomenet med vekslende styrke. Kalken nedbrytes langsomt fra betongens overflate og vaskes vekk av regn og andre værpåvirkninger i løpet av 1-2 år. Når utslagene er forsvunnet, kan eller vil denne effekten som regel ikke oppstå på nytt. Derfor er det ikke nødvendig å skifte ut steinene eller ta andre forholdsregler mot utslag.Kalkutslag skader ikke betongen på noen måte, men er en naturlig prosess i betongens herdeforløp. Vil man ikke vente 1-2 år på at regn fjerner utslagene kan det hjelpe å feie belegningen noen ganger med grov sand. I vanskelige tilfeller kan man børste overflaten med en 10 prosent saltsyreoppløsning.Husk grundig etterskylling med vann. Hvis saltsyre brukes kan steinoverflaten bli noe mer ru og fargen kan forandre seg litt. Noen produsenter foreskriver også andre midler, kontakt leverandøren for nærmere informasjon.

Question: Hvordan kan jeg fjerne ugress i belegningen?

Answer: I likhet med rengjøring er det bedre å forebygge enn å helbrede. Det er flere tiltak som kan begrense problemet:Det bør lages en god avgrensing opp til eventuell beplanting.Fylte fuger gjør det vanskelig for ugresset å etablere seg.God drenering gir forholdsvis tørre fuger.Ved å feie belegningen ofte, stresses ugresset.Der hvor det er slitasje eller trafikk vokser det  ikke ugress.Det ugresset som vokser opp skal bekjempes så ofte som mulig så det ikke utvikler seg og sprer  flere frø.Eldre og helt fylte fuger har stor motstand overfor ugress. Den naturlige forseglingen gir en tett og forholdsvis hard overflate i fugene, noe som gjør det vanskelig for ugressfrø å spire. Hvis fugene ikke er helt fylt, samler de ugressfrø som dermed kan spire i fred mellom steinene. Derfor er det svært viktig å sørge for at fugene til stadighet er fylt med et egnet fugemateriale.Tidligere ble ugresset normalt bekjempet med en plantegift, men pga. miljøproblemer med sprøytegift er kommuner, stat, fylker og private delvis gått over til å benytte alternativer til plantegift, hovedsaklig termisk ugressbekjempelse (brenning) og soping/feiing .Prinsippet i den termiske ugressbekjempelsen er at en gassflamme, infrarød stråling eller damp bringer ugressets temperatur opp til ca. kokepunktet. Cellestrukturer sprenges og roten som forsøker å forsyne planten med vann, tørker ut og dør pga. av den kraftige fordampningen som skjer fra den ødelagte celleveggen.

Question: Hvordan skal fugene fylles?

Answer: Fugesand feies ned i fugene, og steinene feies helt rene før første vibrering. Ved vibrering med platevibrator vibreres steinene på plass slik at man får en slett flate.Ved vibreringen presses litt sand fra settelaget opp i fugene og låser steinenAvhengig av sandtype og vibrering fylles fugene 5-20 mm nedenfra og opp ved vibreringen. Det frarådes derfor å bruke geotekstiler under belegningssteinene.Det er ofte nødvendig å fylle sand i fugene i flere omganger. I fuktig vær kan det være nødvendig å vanne ned fugematerialet. Men det skal gjøres med så små mengder vann som mulig for å unngå oppbløting av bærelaget.

Question: Hvordan skal jeg montere en natursteinsmur?

Answer: Hvordan skal jeg montere en Granittmur?Murbygging, spesielt med dimensjoner som krever maskin- håndtering, krever meget store arealer til mellomlagring, arb- eidsområde for maskiner og maskinoppstillingsplass. Dette må det tas hensyn til allerede i planleggingsfasen.Fundamentering:Enhver mur, stor eller liten, krever god, frostsikker og drenert fundamentering. Fundamentet skal bære hele murens vekt, eks- empelvis vil bakketrykket for en 10 m høy mur bygget av stor blokk / ekstra stor maskinstein (skifer) være ca. 30 tonn pr. løpemeter mur.På den annen side vil en ensidig, 1 m høy mur bygget av handstein ha et bakketrykk på ca. 0,8 tonn pr. løpemeter mur. Oppføring av murer er i utgangspunktet søknadspliktig, er underlagt flere lovver, bl.a. pbl (Plan- og bygningsloven) og TEK10, og skal oppfylle følgende hovedkrav:KonstruksjonSikkerhet ved bruk. Nivåforskjeller som kan utgjøre fare skal sikres med gjerde e.l. Dette gjelder i eller i nærheten av uteoppholdsareal der nivåforskjellen er på mer enn 0,5 m og der det er hardt underlag.I utforming og plassering skal man ta hensyn til omgivelser og eksisterende bebyggelse, og sørge for god estetisk helhet.Tørrmur:De enkleste tørrmurer av bearbeidet granitt leveres med råsplittete sider, de har relativt store knøler på alle sider, og synlige borehull kan forekomme.Blokkene produseres med samme høyde slik at man får gjennomgående, horisontale fuger, og stussfugene bør monteres relativt tett, men ikke knas. Granittmurer stables med maskin, og det er enkelt å oppnå godt forband.Ved bearbeiding av de råsplittete sidene fjernes knølene og borehullene, og man får det man kaller råhuggete sider. Muren får følgelig tettere fuger, og man skal være oppmerksom på at høye murer vil gi stort flatetrykk i de horisontale fuger, og at det til en viss grad kan oppstå lokal knusing og / eller avskalling langs fugekantene. Dette skyldes kombinasjonen av trykk og sesongavhengige bevegelser i muren.For god stabilitet kreves store blokker for høyere murerStørre blokker monteres vanligvis med noe bredere fuger der mindre steiner kiles inn i de største sprekkene. Dette gir et pent og rustikt helhetsinntrykk. Kostnaden for montering blir mindre med store fuger enn om steinene skal hugges sammen mer nøyaktig.Steinene legges i forband med noe helling innover, og har bearbeidet stuss og ligg slik at de ligger støtt mot hverandre. Murens stabilitet blir bedre hvis man bruker store blokker hvor de største plasseres i bunn.Murt mur:Mørtelen skal være jordfuktig, og skal ligge tilbaketrukket fra visflaten, noe som gir skyggevirkning. Overflaten skal glattes med fugeskje, eller kan børstes med kost for å gi et mer rus- tikt preg.Vissiden på ensidige murer av granitt satt i mørtel har mange bearbeidingsmuligheter. Manuelt kan siden hugges, noe som gir et rustikt preg. I tillegg kan kantene rundt tilsettes slik at de setter en ramme rundt den huggete overflaten.Maskinelt kan overflaten flammes eller gradhugges, da får man en jevn overflate med ulike grader av ruhet

Question: Hvordan skal jeg rengjøre steinen, kan jeg bruke høytrykk?

Answer: På offentlige områder brukes det vanligvis feie- og sugemaskiner til rengjøring. Hvis disse brukes på dekker med fuger, som belegningsstein og heller, skal man være oppmerksom på at det er fare for at maskinene kan fjerne fugematerialet. Derfor bør man det første året kjøre med begrenset sug og trykk på børstene.Det skal kontrolleres jevnlig at fugematerialet ikke fjernes. På plasser og veier vil hellenes og belegningssteinenes farge endres med tiden; organiske og uorganiske urenheter faller ned fra luften, og det legges igjen gummi fra trafikken i overflaten.Overflaten vil bli en anelse mørkere med tiden. Regelmessig rengjøring med vann og kost eller høytrykksspyler kombinert med et rengjøringsmiddel fjerner de fleste urenheter. Det er bedre å ”holde det rent” i stedet for å ”gjøre rent”; det vil si jevnlig feie belegningen i stedet for å høytrykkspyle den en gang i året.Ved høytrykkspyling må man unngå å skade betongen: Man bør ha lavt trykk og/eller stor avstand fra dyse til stein. Det er viktig å sikre at betongens overflateruhet ikke økes.Hvis betongens overflateruhet økes, blir den mer mottakelig for urenheter. Hvis høytrykksspyler brukes, må vannstråleretningen høyst ha en vinkel på 30 grader med overflaten, fordi større vinkel kan medføre at fugesanden virvles opp.Tyggegummi: Skrapes av, oppbløtes evt. med kloroformOlje: Frisk våt olje suges opp med tørkepapir, sagflis, klut eller andre sugende produkter. Olje som er trykket ned i belegningen, vaskes av med skurepulver, oppvaskmiddel og varmt vann. Forskjellige typer motorrens er også velegnet. Olje skader ikke belegningen.Treimpregnering: Suges opp med klut eller papir. Vætes deretter med terpentin og dekkes med klut eller papir.Maling: Vannbasert våt maling suges opp med papir eller klut. Vaskes deretter av med vann. Våt maling på oljebasis suges opp med papir eller klut, og dekkes med sagflis eller annet oljeabsorberende produkt i ett døgn. Tørr maling skrubbes av med skurepulver. Maling som har trengt dypt inn, vaskes av med saltsyre (maks. 10%) eller brennes forsiktig av med blåselampe.Rust: Lett rust vaskes av med en 10% oksalsyre. Dyp rust fjernes med en pasta av like deler 15% natriumnitrat og glyserol. Pastaen skal sitte på 2-3 dager før avskraping og vasking.OBS! Ikke bruk mosefjerner som inneholder jernoksid.

Question: Hvordan skal jeg sette/montere Brostein?

Answer: All gatestein skal settes knas, dvs. at steinene skal settes inntil hverandre. Takfallet (tverrfall fra høyeste punkt på midten av gaten) bør være minimum 30‰ på kjørearealer og minimum 20‰ på gangarealer.I gater og områder med biltrafikk skal steinen settes i for- band i kjøreretningen, dvs. man skal ikke ha gjennomgående fuger i kjøreretningen.Spesielt i områder hvor trafikken endrer kjøreretning (vrid- ende trafikk) bør belegget oppdeles i felter med kraftig mot- hold, f.eks. med kantstein. Denne skal monteres dypt og under settelaget for å motstå de store krefter som opptrer. De små formatene av gatestein gir store muligheter til å skape ulike mønster som passer til flatenes former. De vanligste set- temåtene er rett-, bue- og diagonalsetting. MønstervirkningRettsettingNår stein settes i rette rekker, skal det være gjennomgående fuger på tvers av gateløpet, mens fugene i lengderetningen skal være forskjøvet minst en 1/3 av steinens side for å oppnå stabilitet (satt i forband).Det monteres 5-7 rekker om gangen, og etter setting av de første steiner måles bredden, og snorer trekkes parallelt i hele bredden og i riktig høyde, alternativt benyttes elektroniske instrumenter. Rettholt er også nødvendig å bruke.Retningssteiner plasseres ut jevnt fordelt på kjørebane- bredden. De justeres i høyde slik at det blir riktig høyde og helling på kjørebanen. Deretter fylles rekkene på med stein.Buesetting:Når stein settes i bue, skal forskyvningen være minst 1/5 av steinens sidekant.Begynn med å dele inn kjørebanebredden, eller den flate som skal settes, i et jevnt antall buer som er 1 – 1,5 m lange. Mot kantsteinene skal det være halvbuer. Plasser en stein på hver side av kjørebanen ved kantstøtten.Pilhøyden (buens høyde) skal være 1/5 av buens bredde. Legg ut steinene ved buens begynnelse. Sett steinen i bueform med de mindre steinene i begynnelsen og de større ved slutten av buen. Buene bør alltid gå mot fallet.Toppsteinene og endesteinene skal sitte på rette linjer for at buene ikke skal vandre. Buesetting gir som regel meget godt forband.Sirkelsetting:Man begynner med å sette ut sirkelens sentrum og markere høyden på en kjepp. Deretter markeres sirkelens ytterkant og høydesettingen der.Først setter man 4 ”store” steiner i et kryss. Så setter man diagonalt delte steiner i de åpne feltene. Deretter setter man 3 sirkler rundt krysset, disse steinene bør være så små som mulig, ca 80 x 80 mm, slik at man får smale fuger.Når dette er gjort, setter man 5 buer og fortsetter til alle buer sitter sam- men i sirkler. Disse buene bør være omtrent 55-75 cm lange. Når man setter sirkler er det viktig at radien på sirkelen holdes rett hele tiden. Dette gjøres ved å holde en snor spentfra sentrumspinnen. Snoren holdes strukket og får løpe fritt rundt sentrumspinnen. Høyden og hellingen på sirkelen kon- trolleres kontinuerlig med retteskive fra yttersteinene til kors- steinene ved sentrum.Når sirkelen er ferdig, tas sentrumspinnen bort og erstattes med en sentrumstein.

Question: Hvordan skal kantstein monteres?

Answer: Tegn først opp et enkelt situasjonskart. Tenk nøye igjennom hva du har planlagt å anlegge foran kantsteinen, slik at du ikke legger forstøpen for høyt.Bestem deg for steintype: til private hager anbefales kantstein av granitt, i størrelse 8-20, eller 10x25 om du ønsker en mer dominerende stein på større arealer.Skift ut massene under kantsteinlinjen i forkant, gjerne 20-30 cm dypt. Sett steinen så tett som mulig, med ca. 1 mm avstand slik at du unngår å måtte spekke fugene med betong (betong forvitrer etter noen år).Sett kantsteinen så langt det lar seg gjøre langs en snor, deretter retter du inn linjen og legger ut for – og bakstøp.Det er viktig å beintråkke betongen samt forme den med pussebrettt – overflaten skal være jevn og fin. Når ferdig, dekk til med plast i ca. tre dager.Utstyr du behøver til å sette kantstein:Jernstikk av armeringsjern, f. eks. 10-12 mm i ca. 80 cm lengde.Snor, vater, slager, murskje, kappsag (til å dele kantsteinen), trillebår og spade

Question: Hvorfor oppstår forsenkninger/hjulspor?

Answer: Større fordypninger og spor kan med tiden oppstå av følgende årsaker:Belegningssteinsdekket setter seg på grunn av et for svakt bærelagBetongbelegningen utsettes for større belastninger enn forutsattTrerøtter løfter opp dekketIssvuller løfter opp dekket på grunn av frostfarlig bunnVann som siver inn på grunn av dårlige fuger.Større fordypninger og spor er uønsket. Det endrer på overflatens retthet og utseende og gir sjenerende vannansamlinger etter regnvær og isglatte områder om vinteren. Ved kumlokk o.l. oppstår det ofte fordypninger pga. for dårlig, eller manglende overhøyde ved leggingen. Oppretting av dette er lett. Utvikling av fordypninger og spor vil akselerere når det først kommer vann i dem. Dette skyldes at en del av dette vannet vil sive ned gjennom fugene og svekke settelaget og bærelaget slik at fordypningen eller sporene blir større hvis dekket belastes. Fordypninger og sporkjøringer utbedres ved å ta hellene eller belegningssteinene opp og justere bærelag og/eller settelaget og eventuelt fjerne trerøtter.Vedlikehold av fuger, kanter og reparasjonerIntakte fuger og kantsikring er en forutsetning for en lang levetid av dekker av belegningsstein. Dette stiller selvfølgelig krav til selve utførelsen, men det er også nødvendig med et visst vedlikehold av fugene og eventuell reparasjon av kantsikringen, hvis den skades.Etterfylling av fugerPå plasser, veier og innkjørsler med trafikkbelastning er det viktig at fugene er helt fylte med en velgradert sand. På plasser der det brukes feie- og sugemaskiner ved rengjøring, skal det kontrolleres at maskinen ikke suger opp fugematerialet.  Spesielt det første året bør det kjøres med begrenset sug og trykk på børstene. Det skal jevnlig kontrolleres at fugematerialet ikke fjernes. Deretter er fugene som regel rimelig forseglet og kan klare et større sug fra feie- og sugemaskinene. På terrasser og liknende kan etterskylling av fugene med strandsand friske opp dekket. Spesielt for steiner med slåtte kanter kan vinterens regn og snø ha fjernet litt av fugematerialet.Sikring av kanterHvis kjøretøy kommer tett inn til kanten av en belegningsoverflate, som ikke er sikret tilstrekkelig med kantstein, betong eller stabilt grus, kan lasten på kjøretøyet forårsake at steinene flytter seg. Dette ser ikke pent ut og dekkets bæreevne blir betydelig redusert. Den manglende bæreevnen kan forårsake setninger. Det er derfor viktig å reetablere kanten raskt etter en skade og eventuelt forsterke denne. Foregår vanningen av en vei eller plass utover kanten av dekket er det viktig å sørge for at rabatten ikke ”vokser” over dekket. Sand, grus og ugress medfører at rabatten blir høyere, og vannavstrømningen fra belegningssteinsdekket hindres. En korrekt kantsikring virker slik at steinene ikke sklir ut og bæreevnen ved kanten bevares.

Question: Kan jeg bruke Vibroplate oppå steinen når den er lagt?

Answer: Ja det både kan og skal du gjøre. Når du kjører over med Platevibrator, også kalt Hoppetusse, blir fugesanden ristet og komprimert godt ned i fugene. Settelaget vil under komprimering også trekke noen millimeter opp i fugen og steinen vil låse seg til underlaget.Bruker du grovere settelag enn fraksjon 0/5 eller 0/8 vil belegningssteinen ikke sette seg i settelaget, og fugesanden vil bare renne tvert i mellom fugene.

Question: Kan jeg bruke mosefjerner på betongprodukter?

Answer: Vær varsom ved bruk av mosefjerner, mange av produktene i markedet inneholder jern og vil medføre rust på belegget. Alge- og mosefjerner uten jern vil fungere.

Question: Kan jeg bruke salt for å fjerne is på dekket?

Answer: Salting kan ha en nedbrytende virkning på betongen og miljøet. Snøbelagte betongdekker bør feies rene og gruses.Eventuell is fjernes ved salting. Ved korrekt dosering av saltmengden vil saltingen selv gjennom mange vintre ha ubetydelig innflytelse på levetiden på dekket.Bruk alltid natriumklorid (NaCl), "kjøkkensalt". Ved spredning av en saltoppløsning (1 del salt oppløst i 4 deler vann) med egnet doseringsutstyr kan man komme ned på meget lave doseringsmengder av salt: 2,5 - 4,5 gram tørrstoff pr m2 mot is og frost.En kg salt rekker da til ca 300 m fortau. Minimering av saltforbruket krever innsikt i de forskjellige spredningsmetodene.Private husstander og mindre firmaer som sprer selv, kan begrense forbruket ved å bruke en væskeoppløsning og for eksempel en vannkanne med spreder.Anbefalt forbruk er 14-12 gram tørrstoff pr m2. Dette er en mye mindre mengde enn når man sprer håndfuller av salt ut på belegningen.

Question: Kan jeg hente selv eller komme å se på produktene?

Answer: Grunnet Corona er det ut 2020 dessverre ingen mulighet til å komme for å se på produkter. Vi har per 15. oktober åpnet for mulighet til å hente selv på alle lager med unntak av Aaltvedt, der det ikke er mulig å hente selv grunnet bedriftens HMS tiltak.

Question: Kan varer fra Benders, Aaltvedt, Granitt og Elvestein samkjøres?

Answer: Nei dessverre. Varene blir levert fra ulike lagerlokasjoner og kan derfor ikke leveres på samme bil.Aaltvedt blir levert fra Skien/Telemark, Benders + Benders Granitt fra Sandefjord og Granli/Kongsvinger, Miljøstein Granitt fra Drammen og Elvestein+Hagesingel fra Mysen/Østfold. Har du lagt produkter fra ulike grossist-lager i kurven og du ber om tilbud med frakt, sender vi ett tilbud med totalpris på hver leveranse.

Question: Kan varer returneres om vi har kjøpt for mye?

Answer: Vi tar dessverre ikke varer i retur. Vi selger produkter rett fra grossistlager derfor er ikke dette praktisk gjennomførbart. De fleste av produktene våre er lett omsettelige, vi anbefaler derfor å legge ut restvarer på vår "Kjøp/Salg" side på Facebook klikk her for å legge inn annonse

Question: Mini støttemur: Hvor mange Kurveblokker går det på 90°?

Answer: Det går med ca 10 blokker til en 90° kurve. Blokkenes lengde i front er 25 cm. Når du bruker kurveblokker vil ikke fugene flukte og du må kanskje sette inn en halvblokk i skiftet. Fugene må her justeres inn igjen før rette partier av muren. Det er viktig å ikke sette blokkene helt inntil hverandre i de første skiftene da muren heller innover og vil gi en krappere kurve i skiftene oppover.

Question: Må jeg bruke Jordarmeringsnett/Geonett?

Answer: Som hovedregel, skal du alltid bruke Jordarmeringsnett også kalt Geonett på murer over 60cm. Dersom du ikke bruker Geonett vil du få en pyntemur/hagemur og ikke Støttemur.Murblokkene har i seg selv ingen støtte for de horisontale og vertikale krefter som trykker på muren. Dette gjelder alle typer Støttemurblokker og uansett hvilken produsent du velger. En Støttemur= Kombinasjonen av Støttemurblokker+Bakfylling med komprimerte drenerende masser+Geonett.Geonettet lager enkelt forklart en lagvis sandwich mellom bakfylling og blokkene som binder det hele sammen til en sterk støttemur. Veiledningene til Aaltvedt klikk her og Benders (se veiledning på produktsiden) er kun veiledende og ingen fasit. Omfanget av hvor mye Geonett du skal bruke og type, kommer helt an på de stedlige forhold.Velger du å ikke bruke Geonett gjøres dette på eget ansvar og risiko.

Question: Må jeg grave ut all eksisterende masse nå jeg skal legge stein?

Answer: Nei, men det er viktig å sjekke om det er tilstrekkelig med pukk, ca 10-12 cm, for så å rette av med settesand 40-50mm. som komprimeres ned til ca 30mm.Settelaget skal ikke være for hardt, og ikke for løst komprimert. Komprimeres settelaget for hardt blir det vanskelig å justere belegningssteinen, og komprimeres det for løst kan du få problemer med ujevnt dekke og setningsskader.

Question: Må jeg tenke på hvor overflatevannet ender opp?

Answer: Av hensyn til både de kjørende og de gåendes sikkerhet og komfort, er det nødvendig å etablere et tilstrekkelig stort fall på veien eller plassen, som skal gi en effektiv fjerning av vann fra overflaten. Hvis vannet blir liggende, innebærer dette en risiko for vannplaning og glatte/isete områder på vinteren.Det bør brukes et tverrfall på 20 ‰ for fortau og 25 ‰ for veier. På plasser skal det forsøkes å nå et fall på 20 ‰. Dette er vanligvis nok til at det ikke samles vann på overflaten, også hvis det oppstår fordypninger og spordannelse.Det beste resultatet på plasser er når det velges linjefjerning av vannet i stedet for punktfjerning. Punktfjerning gjør det vanskelig å utføre de forskjellige lagene riktig, og kjørekomforten påvirkes kraftig av skarpe knekk ved delelinjer.Vanligvis er det 2 muligheter for å fjerne vann fra plasser: Linjefjerning og punktfjerning. Linjefjerning gir ofte det beste resultatet.Videre skal selve veien dreneres. Dette oppnås vanligvis ved å anlegge veggrøftene med en dybde som er minst 0,3 m lavere enn overflatekanten, eller ved å legge rør i rabattområdet langs begge veikanter. Dessuten skal overflaten ha et fall på 25 – 40 ‰. Avhengig av blant annet bunnens permeabilitet kan det også være nødvendig å legge et bunnsikringslag nederst i veiunderlaget.Dette vil drenere de overliggende lagene og virke kapillaritetsbrytende, slik at det ikke trenger vann opp i bærelaget fra bunnen. I tettbebyggelse kan det vanligvis unnlates å legge rør – dette skyldes blant annet at overflaten er veldig tett.Det er viktig å unngå at et bærelag blir mettet av vann. Hvis så skjer, reduseres lagets bæreevne vesentlig med setninger og spordannelse. Riktig fuging og vedlikehold av fugene er en forutsetning for tilstrekkelig tetthet i belegningssteinslaget. En stor del av de skadene som oppstår på veier, skyldes vann i underlaget. Ofte på grunn av galt fugemateriale eller ikke fylte fuger.


Question: Det er lange istapper fra takrennene rundt hele huset om vinteren, hva kommer det av?

Answer: Ofte er lange istapper et tegn på at det er dårlig isolert på loftet/taket ditt, noe som gjør at varmen fører til at snøen smelter. Det kan også være at luftingen på kaldloftet er for dårlig og det er årsaken til at det blir for varmt opp mot taket og snøen smelter.

Question: Dokumentasjon av produktegenskaper – hva vi det si?

Answer: TEK krever i kap. 5 at produsenten skal dokumentere egenskaper ved produkter som benyttes i byggverk eller konstruksjoner. Egenskapene skal dokumenteres i henhold til gjeldende Norsk Standard eller annen teknisk spesifikasjon, f.eks. NBI Teknisk Godkjenning eller NBI Produktsertifikat, inklusive ev. produktspesifikk monteringsveiledning.

Question: Er det lurt å bygge på huset?

Answer: Påbygging vil i mange tilfeller både teknisk og økonomisk være et aktuelt alternativ til tilbygg i plan med småhuset. Økningen i boarealet kan bli opptil 100 % om en hel annenetasje bygges på uten at noen del av påbygget stikker ut forbi etasjen under. Ved mer begrenset påbygging, f.eks. bygging av opplett, arker eller heving av takets helningsvinkel og/ eller takfot, kan deler av rommene i påbygget få skråtak og lave vegghøyder. Påbygg krever ikke fundamentering og reduserer heller ikke tomtearealet, og hagen kan i stor grad forbli urørt. Påbygg vil være mindre egnet enn f.eks. tilbygg dersom boligen skal ha livsløpsstandard. Å øke boarealet ved påbygg kan være økonomisk gunstig i forhold til tilbygg særlig om man kan utnytte de våtrommene som fins i den opprinnelige boligen og unngå å lage nye kostnadskrevende installasjoner. Har du planer om å bygge på? Les mer om priser påbygg og våre andre byggmestertjenester her.

Question: Hva bør jeg starte med når jeg skal bygge på huset?

Answer:
Skal du bygge på huset er det viktig å vite hva man har av restriksjoner. Hvis man har en skisse eller plan så kan du snakke med kommunen og få en indikasjon på hva som du må forholde deg til når det gjelder ditt hus – forhold til høyder, naboer, tomtegrenser og lignende. En god arkitekt vil vite om dette og vil kunne lage et forslag som passer med de muligheter og begrensninger som myndighetene gir i din kommune. Det er oftest anbefalt å bruke arkitekt for å få en gjennomført og god løsning. Når man har slike tegninger og løsninger så vil man også lettere kunne få konkrete priser og tilbud fra byggmester.
Har du planer om å bygge på? Les mer om priser påbygg og våre andre byggmestertjenester her.

Question: Hva bør man tenke på når man skal bytte vinduer i et borettslag?

Answer:
Vindusutskifting foregår ofte i bebodde boliger eller andre bygninger hvor vanlige aktiviteter skal gå sin gang. Arbeidet ønskes da utført på kortest mulig tid og med et minimum av støy, støv, trekk og andre ulemper. Med god planlegging og gjennomføring kan en håndtverker ta ut et gammelt vindu og sette inn et nytt, inklusive utfôringer og lister, på ca. en halv dag.
Andre hensyn
For brann- og lydklassifiserte vinduer er det spesielt viktig at monteringen utføres i overensstemmelse med anvisning fra produsenten. Monteringsanvisning skal alltid være tilgjengelig på byggeplassen. Når gamle, utette vinduer erstattes med nye, vil tidligere utettheter i og rundt vinduene tilnærmet forsvinne. I bygninger med bare naturlig ventilasjon kan det føre til for liten tilførsel av friskluft (til luft), slik at inneluftkvaliteten blir dårligere. I slike tilfeller vil luftfuktigheten inne bli høyere, og hyppigheten av innvendig kondens på vindusrutene øke. Innvendig kondens er et klart tegn på at ventilasjonen generelt er for dårlig og derfor bør forbedres. Ved å installere mekanisk ventilasjon med god varme-gjenvinning, vil problemet med innvendig kondens bli tilnærmet eliminert.

Question: Hva er beste løsningen når man skal bytte tak, takstein eller plateløsninger?

Answer: Det er mange forhold som bestemmer dette. Her har både type tak, og vinkelen på taket noe å si. Det betyr også noe hvilke snølaster som man må regne med. Dimensjoneringen av takstoler kan også påvirke dette valget. Ved å velge takstein så velger man noe som har lang tradisjon i norge og som i mange tilfeller har lengst levetid. Plateløsninger på tak er noe som har kommet mer og mer de senere årene og har vist seg å være gode alternativer. Plateløsningene er vesentlig enklere og letter i vekt. Undertak og dimensjonering av dette vil ha betydning for hva du bør velge.

Question: Hva er dampsperre?

Answer:
Hva er dampsperre?
Dampsperra har flere funksjoner.
Den skal hindre at det oppstår sjenerende trekk og varmetap på grunn av luftlekkasjer. Videre skal den hindre at fukt transporteres fra varm side og ut i de kaldere delene av en konstruksjon ved luftlekkasjer og diffusjon.

[caption id="attachment_3308" align="aligncenter" width="648"] Hva er Dampsperre?[/caption]

Question: Hva er ekstra viktig å tenke på når jeg vil innrede kjelleren som er en gammel kjeller?

Answer:
Fram til ca. 1970 ble de fleste kjellere bygd for oppbevaring og uten oppvarming.

Kjellerne var ikke beregnet til bruk som oppholdsrom, og kravene til fuktsikring var mindre strenge enn i dag. Det er derfor viktig å forsikre seg om at kjelleren er tørr.

 	Eventuelle lekkasjer og fuktgjennomslag utenfra gjennom golv og/eller vegger, må utbedres før man kan innrede oppholdsrom.
 	Utvendig isolering av kjellervegger gir best sikkerhet mot fuktskader.
 	Oppgraving, utvendig isolering og oppgradering av utvendig drenering anbefales derfor også for tilsynelatende tørre kjellere.
 	Kun innvendig isolering av grunnmurer mot terreng innebærer risiko for fuktskader, men er ofte det eneste reelle alternativet ved innredning av eksisterende kjeller.

Question: Hva er fuktsikring?

Answer: Fuktsikring av bygningsdeler under terreng skal hindre at det blir stående vann mot konstruksjonene, Tilførselen av vann ovenfra må begrenses, og det vannet som kommer inn mot bygningen, må dreneres vekk.  Bygningsdelene må ha utvendige sperresjikt som sikrer at vann ikke suges inn i konstruksjonene fra fuktige masser. Bygningsdelene må være lufttette slik at fuktig luft ikke trekkes inn fra grunnen. Hvis deler av yttervegger i lengre perioder blir stående under grunnvannsstanden må veggen bygges vanntett

Question: Hva må jeg tenke på når jeg skal bytte kledning på huset?

Answer: Det er mange ting man bør tenke på. Først bør man bestemme seg for hvilken type kledning man skal bruke, om den skal være stående eller liggende, og om den skal være av tre eller andre materialer. Hovedfunksjonen til kledningen er å beskytte veggkjernen mot klimapåkjenninger og mekaniske skader. Man bør bruke en ut-lektet, luftet og drenert kledning som gir totrinnstetning. I en vegg med totrinnstetning fungerer kledningen som en regnskjerm, mens det bakenforliggende tettesjiktet fungerer som vindsperre. Vann som driver inn bak kledningen, blir drenert ned, og kledningen tørker raskt ut på grunn av luftsirkulasjonen i luftespalten. Kledningen gir også UV-beskyttelse og mekanisk beskyttelse av vindsperra.

Question: Hva må man gjøre hvis man må åpne eller flytte en bærevegg?

Answer: Flytting av bærevegg kan gjøres ved å bygge den nye bæreveggen før man river den gamle. På denne måten slipper man å utstte konstruksjonen for manglende støtte/svik når opprinnelige bærevegg fjernes. Det er også viktig å beregne spenn og dimensjoner på bjelkelag før man flytter en bærevegg.

Question: Hva må man tenke på når man skal bytte vinduer i en enebolig?

Answer:
Det er visse ting og krav man bør tenkte på når man skal bytte vinduer i en bolig:
Funsjonskrav
Vindusinnfestingen må være solid, ikke bare for å unngå at vinduet skal falle ut eller blåse inn, men også for at vinduet skal fungere som forutsatt i mange år med åpning og lukking. Utvendig omramning og tetning skal hindre at regn og vind trenger inn i veggen via fugen mellom vindu og vegg. Samtidig må vinduet og fugen gis tilstrekkelig uttørkingsevne, slik at oppfuktede materialer tørker igjen fortest mulig. Fugen må være tilstrekkelig lufttett både på kald og varm side for å hindre gjennomgående luftlekkasjer og konveksjon i fugeisolasjonen.
Estetiske krav
I § 92 i pbl heter det: "Kommunen skal se til at historisk, arkitektonisk eller annen kulturell verdi som knytter seg til en bygnings ytre, så vidt mulig blir bevart." Med andre ord bør man i størst mulig grad søke å utbedre de eksisterende vinduene framfor å skifte dem ut. Dersom man likevel velger å skifte vinduene, bør man alltid ta kontakt med de lokale bygningsmyndighetene på forhånd. Den opprinnelige arkitekturen bør vanligvis bevares mest mulig uendret. Vinduer som utseendemessig er mest mulig like de gamle, er det beste. Det gjelder også åpne-/lukkefunksjonen. Vindusomramningen bør beholdes eller gis mest mulig samme utforming som tidligere. I bygninger hvor vinduene har vært skiftet ut tidligere, slik at bygningens uttrykk allerede er endret, bør man ved ny utskifting velge vinduer som utseendemessig er mest mulig lik de opprinnelige.

Question: Hvilke skader er vanligst på materialer i forbindelse med vannskade?

Answer:
Generelt

Bortsett fra mur og betong tåler de fleste bygningsmaterialer bare fukt i begrenset omfang før det oppstår problemer og skader. Når materialene blir stående opp-fuktet i lengre tid, er dette en ekstrem påkjenning som de fleste materialer benyttet innendørs ikke tåler.

De enkelte materialene

Overflatebehandling:

Papirtapeter og tapetlim er vanligvis ikke vannbestandige og går i oppløsning. De fleste andre overflatematerialer inkl. maling blir også skadet eller ødelagt som en konsekvens av skader på underlaget.

Gipsplater tar opp vann og blir bløte. Kartongen løsner. Våte plater deformeres lett og tørker/stivner i deformert tilstand. Gipsplater har også meget lett for å mugne.

Trebaserte plater:

Trefiber- og sponplater har stor fuktutvidelse. Spesielt er kantsvellingen et problem som gir varig deformerte skjøter. Platene kan også slå seg betydelig når de tørker.

Fuktbestandige sponplater og plater av kryssfinér har noe bedre fuktegenskaper enn andre plater, men tåler ikke å stå våte.

Tepper og golvbelegg er limt med limtyper som ikke er vannbestandige. Limet vil gå i oppløsning.

Keramiske fliser som er limt til betong med sementbasert lim, vil normalt tåle vann. Flisene kan imidlertid løsne ved større vanntrykksforskjeller, f.eks. hvis man raskt senker vannet i kjelleren med pumpe.

Varmeisolasjonsmaterialer:

Mineralullisolasjon, celluloseisolasjon, stubbloftsleire o.l. blir lett fylt med vann. Isolasjonen ligger i lukkede hulrom, og uttørkingen blir derfor svært langsom i forhold til de vannmengdene isolasjonen kan holde på.

Tregolv og parkett er i utgangspunktet spesialtørket til lavt fuktinnhold. Oppfukting gir derfor stor svelling. Ny uttørking gir sprekker og deformasjoner.

Utvendig kledning av tre, bindingsverk, golvbjelker og oppføringer av tre på betonggolv tar opp fukt og kan få sprekker ved uttørking. Treverket kan også vri seg ved uttørking. Soppskader kan oppstå raskt dersom trevirket blir stående fuktig.

Mur og betong tåler generelt fuktpåkjenninger godt. Konstruksjoner som blir eksponert for lave temperaturer

Question: Hvilken type konstruksjon skal jeg velge når jeg innreder kjelleren?

Answer:
Hvilken type konstruksjon skal jeg velge når jeg innreder kjelleren?
Det finnes flere alternativer når man f.eks. skal velge hvorduan man bør bygge opp gulvkonstruksjonen i kjelleren. Her er noen alternativer: Hvis utgangspunktet er et uisolert betonggolv uten fuktsperre, vil den sikreste løsningen være et nytt betonggolv med fuktsperre og varmeisolasjon. Denne konstruksjonen gir god beskyttelse mot fukttransport fra grunnen, og avstanden fra overkant golv og ned til eksisterende drensnivå (drensledningen) blir større enn før hvis det nye golvet legges oppå det gamle. Hvis det nye golvet skal erstatte det gamle og/eller legges dypere, må avstanden ned til dreneringen være minst 200 mm. Om senkning av golv i kjellere så må man være bevisst på dybden av dreneringen på utsiden av grunnmuren. Lett, flytende golv på fuktsperre og trykkfast varmeisolasjon lagt oppå det gamle betonggolvet kan også være et bra alternativ. Det samme gjelder tilfarergolv,. Det anbefales å legge noe isolasjonnder tilfarerne. Dersom man av hensyn til romhøyden eller av andre grunner ikke kan bygge opp golv med tilstrekkelig tykkelse, kan det også legges flytende golv på fuktsperre (uten isolasjon), ev. belegg direkte på eksisterende betonggolv. Slike belegg må være dampåpne. Av hensyn til varmetapet mot grunnen frarådes det å bruke golv-varme i uisolerte golv. Keramiske fliser og heller av naturstein på golv uten golv-varme gir dårlig varmekomfort og anbefales ikke.

Question: Hvor lang holdbarhet har et nytt tak?

Answer:
Levetider på tak varierer ut fra type tekking/tak man velger. F.eks. så har asfaltshingel en levetid på 20-35 år.

Betongtakstein har en levetid på 30-60 år. Ser man på plater av stål/aluminium så har disse levetider på 30-50 år. Levetiden avhenger ofte i forhold til klima, oppbygging, og kvalitet på utførelsen og materialene.

Question: Hvor lenge holder en drenering?

Answer: En drenering har en levetid på 20-60år. Dette er et stort sprang i levetiden. Klima, beliggenhet og fuktpåkjennig er vesentlige faktorer som spiller inn på hvor lang levetid en drenering har. Når en drenering utføres, så vil kvaliteten på utførelsen også bety vesentlig for levetiden til dreneringen.

Question: Hvor mange vanlige typer taktekkinger kan jeg velge mellom?

Answer:
Takshingel
Asfalt-takshingel brukes som taktekning på luftede, skrå tak. Shingel kan brukes på takfall ned til 15° på bærende undertak av tre.
Takstein
Takstein er en mye brukt måte å tekke tak på. Her finnes mange varianter av type stein, farger og løsninger. Moderne takstein er vanligvis vesentlig tettere enn gamle taksteinstyper. Dersom man bruker steintekning med god tetthet, kan helningen på taket gå ned til 15° på steder med liten slagregnsbelastning. Man bør være oppmerksom på at produsentene av takstein stiller krav til type undertak i forhold til takvinkel og type takstein for å kunne opprettholde sine garantier.
Takplater
Profilerte metallplater kan benyttes som tekning på alle typer tak, forutsatt at krav om tett undertak og minste anbefalte takvinkel er overholdt.
Aluminiumsplater
Aluminiumsplater kan brukes på de fleste steder i Norge. Imidlertid kan korrosjon på aluminium være et problem på steder med sterkt sure eller sterkt alkaliske forurensninger eller kobberholdig og karbonholdig støv. Man bør også være oppmerksom på fare for galvanisk korrosjon på grunn av direkte kontakt mellom ulike metaller. I praksis er kombinasjon av ubehandlet aluminium og kobber spesielt uheldig.
Stålplater
Stålplater kan brukes i innlandet på steder med lite industriforurensning. I klimautsatte kyststrøk og på steder med sterk industriforurensning er stålplatene ofte utsatt for kantkorrosjon. Kantkorrosjon kan forebygges ved spesiell behandling av eksponerte snittflater.
Takpapp
Asfalttakbelegg brukes til tekking av flate, kompakte tak. Kompakte tak, og til tekking av kompakte og luftede, skrå tak. Takbelegget kan være ballastert, mekanisk festet eller klebet.
Asfalttakbelegg
Asfalttakbelegg brukes også som innebygd vanntettende sjikt (ofte kalt membran) i torvtak, i flate tak med beplantning, og i forskjellige terrassekonstruksjoner. Man kan bruke tekkesystemer av ett-lags eller av tolags asfalttakbelegg. Ved systemet med tolags asfalttakbelegg kalles det første laget over takkonstruksjonen underlagsbelegg, og det øverste, eksponerte laget kalles over-lags-belegg. Det øverste laget helsveises, eventuelt helklebes, til det underste laget. Tekkesystem med kun ett-lags asfalttakbelegg brukes både ved utbedringsprosjekter og ved nybygg.

Question: Hvordan innrede en kjeller som i dag kun har betonggulv og vegger?

Answer:
Skal du innrede en kjeller så er det en del ting man bør tenke på:

 	Hvor gammelt er huset og hvordan var det med drenering og fuktbeskyttelse når dette ble bygget?
 	Hva skal kjelleren innredes som – soverom – eller bare oppholdsrom som kjellerstue?
 	Er det krav fra myndighetene i forhold til å få kjellerrom godkjent som en del av boarealet?
 	Er det krav til høyde i rommene?
 	Radon – hvordan forholder jeg meg til dette?
 	Ventilasjon – er det tilstrekkelig, eller hva må/bør evt gjøres?
 	 Er det krav til rømningsveier – og hva må eventuelt til for å få til dette?
 	Hvordan er kravene til dagslys inn i kjeller?
 	Hvordan bør jeg isolere vegger og gulv?

Question: Hvordan kan jeg vite at de håndverkerne som har gitt meg tilbud er til å stole på?

Answer:
Det viktigste man bør tenke på når man velger firma til utførelse av arbeider er følgende:

 	Firmaets eksistens, hvor lenge har de drevet

 	Antall ansatte, størrelse på firma

 	Omtaler, - hvilke omtaler har firma

 	Bruk av håndverkere. Er det faglig utdannede håndverkere, eller er det utenlands arbeidskraft?

Question: Hvordan vet man om en vegg er en bærevegg?

Answer: En bærevegg går alltid motsatt av bjelkelag/sperrer i konstruksjonen. Dette er slik fordi at en bærende vegg vil være støtte for etasjeskillere/takkonstruksjon.

Question: Hvorfor er det nødvendig med ventilasjon og avtrekk?

Answer: For å redusere faren for fuktskader er lav luftfuktighet viktig. Tiltak for å oppnå dette er god ventilasjon og oppvarming. Rommene må ha frisklufttilførsel gjennom ventiler i ytterveggene eller spalteventiler i vinduene. Kjelleren må ha avtrekksventilasjon, f.eks. naturlig avtrekk via kanal over tak i bygninger med min. 1 ½ etasje, eller helst mekanisk avtrekk.

Question: Hvorfor iser det på taket mitt om vinteren?

Answer: Når det dannes is på taket så er dette ofret tegn på at det er for varmt under undertaket. Det vil si at varmen fra huset presser opp under taket og smelter snøen undenfra. Dette danner is og istapper.

Question: I kjelleren lukter det fuktig eller muggent – hva kan være årsaken?

Answer: I mange kjellere så vil man ha en noe typisk kjellerlukt som kan minne litt om mugg/fukt. I eldre kjellere så er dette nokså vanlig. Årsaken er som oftest at det er relativt fuktig i kjelleren kombinert med lite ventilasjon. Eldre kjellere/hus er fundamentert rett på grunn. Det vil si at de står i kontakt med jord/leire og fukt trekkes opp i vegger og gulv fra grunnen. Dette kan skje selv om dreneringen er oppgradert i nyere tid.

Question: Jeg har fått en vannskade - Hva må jeg tenke på?

Answer: Når det oppstår vannskader i bygninger, er det viktig å gjennomføre en del tiltak så raskt som mulig. Hensikten er å hindre at det oppstår muggdannelse, og å redusere og hindre andre følgeskader på og rundt skadestedet.

Question: Jeg har lekkasje inn i huset fra taket – hvordan finner jeg ut av problemet?

Answer:
For å kunne lokalisere en lekkasje så må man se hvor lekkasjen kommer ut og er synlig. Hvis dette er et par etasjer unna taket, så kan lekkasjepunktet være et stykke unna – vann kan vandre i etasjeskiller på plast, plater og lignende.

 	Er lekkasjen konstant
 	Er lekkasjen kun når det regner
 	Renner det vann, eller kun drypping?

Punktene over kan si noe om hvor stor utettheten. Har du et loft, så vil det være nyttig å kunne søke etter lekkasjen her, om du kan se hvor vann trekker gjennom taket. Når man har lokalisert lekkasjepunktet innenfra, så kan man se på utsiden og trolig finne utettheten, eller svakheten i tekkingen som gjør at det lekker inn. Så er det bare å utbedre skaden!

Question: Jeg skal bytte taket mitt – må jeg bytte undertak?

Answer: Å bytte tak er ofte en stor og kostbar jobb. Det utvendige yttertaket har hatt den største slitasjen, og i mange tilfeller så vil et undertak i god nok stand kunne tåle en levesyklus til med et nytt yttertak. Disse forholdene bør vurderes i hvert enkelt tilfelle, og vil også i mange tilfeller ha sammenheng med hvor gammelt og slitt yttertaket er.

Question: Jeg trenger en ny garasjeport - hva gjør jeg?

Answer: Trenger du en ny garasje, eller rehabilitering av garasjen kan du ta kontakt til oss og vi ordner det.

Question: Jeg vil bygge garasje og lurer på pris og regler – skal jeg søke om lov?

Answer: Trenger du å bygge garasje, eller kanskje få ombygget den garasjen du allerede har. Har du behov for å få bygget på en ekstra etasje eller kanskje en leilighet på loftet? Vel, du kan ta kontakt med oss og vi hjelper deg med regler, søknader alt etter dine ønsker. Vi kommer ut til deg og ser på forholdene, setter sammen en plan sammen med deg, finner de rette delene og presenterer en enkel løsning. Pris for en garasje kommer helt an på dine ønsker. Be om tilbud og pris på garasje

Question: Kan vannskader gi dårlig inneklima og helseproblemer?

Answer: Feil eller manglende utbedring av vannskader i bygninger kan i verste fall føre til alvorlige helseproblemer og svekke bæreevne i bygningsdeler. Med mindre alle skadde materialer blir skiftet eller tørket skikkelig ut, vil oppvekst av sopp, mugg og andre mikroorganismer raskt komme i gang. Slike mikroorganismer kan både gi alvorlige råteskader i konstruksjonene og slippe ut stoffer som er helseskadelige. I nyere bygninger er det derfor som regel nødvendig å åpne opp fuktige konstruksjoner, fjerne materialer som ikke lar seg utbedre og tørke grundig før reparasjonsarbeidene kan starte.

Question: Koster det for å få BOVG til å se en jobb og komme med et pristilbud?

Answer: Vi utfører gratis befaring når det gjelder prising av jobber innen bygg, rør, el og våtrom. Skal man ha hjelp til å komme med forslag og løsninger som innebærer skissering og utarbeidelse av planer overfor myndigheter og lignende, så tar vi timebetalt for dette.

Question: Når ble det vanlig å drenere?

Answer: Fram til ca. 1970 ble de fleste kjellere bygd for oppbevaring og uten oppvarming. Kjellerne var ikke beregnet til bruk som oppholdsrom, og kravene til fuktsikring var mindre strenge enn i dag.

Question: Pris på nytt tak. Hva koster det å få lagt nytt tak?

Answer:
Pris på nytt tak. Hva koster det å få lagt nytt tak?
Det enkleste svaret er: "Det kommer an på"

Spør en prosjektleder eller en byggmester om råd

eller

Be om et prisoverslag her

Question: Skal jeg alltid bruke dampsperre på yttervegg?

Answer: Bruk av dampsperre må også sees i sammenheng med hvordan bygget er bygget ellers. Dampsperre ble først vanlig å bruke fra slutten av 60 tallet. Nyere bygg skal og bør ha dampsperre mot kalde flater som yttervegger, kaldloft etc.

Question: Vi har planer om et tilbygg på huset, hva er det første man bør gjøre i prosessen?

Answer:
Noe av det første man bør gjøre er å få klarlagt mulighetene man har i forhold til et påbygg:

 	Hvor mye kan jeg bygge på i kvm i forhold til tomten
 	Er det krav i forhold til høyder, naboer eller lignende

Mange som skal bygge på de prøver å lage planer/skisser selv. Dette kan være ok, men blir ofte vanskelig å få en god og riktig pris på hos en entreprenør. Jo klarere planene er før du går ut å søker leverandør jo bedre og letter er prosessen. Det er absolutt å anbefale å bruke arkitekt som kan komme med forslag og innspill som ligger innenfor de ønsker og behov som du har, og samtidig vet begrensningene og mulighetene i forhold til myndigheter/regler. Har du planer om tilbygg på huset? Les mer om priser tilbygg og våre andre byggmestertjenester