Question: Kuinka monen yrityksen sähkötöiden johtajana ja laitteiston käytön johtajana voin toimia?

Answer: Sama henkilö saa olla nimettynä enintään kolmen toiminnanharjoittajan sähkötöiden johtajaksi samanaikaisesti. Käytön johtajalta ei välttämättä edellytetä palvelussuhdetta laitteiston haltijaan, eikä lukumäärää ole suoraan rajoitettu. Tärkeää kuitenkin on, että hän pystyy huolehtimaan niistä tehtävistä, jotka käytön johtajalle on määrätty. Käytön johtajana voi toimia, jos  käytön johtaja on laitteiston haltija tai tämän palveluksessa tai käytön johtaja on sellaisen yhteisön palveluksessa, jolla on kunnossapitosopimus laitteiston haltijan kanssa tai laitteistoon kuuluu enintään kolme muuntamoa.  Sama henkilö voi tarvittaessa toimia laitteiston käytön johtajana ja sähkötöiden johtajana. Sähkötöiden johtajalla ja käytön johtajalla on oltava toiminta-alueen kattava pätevyystodistus.

Question: Kuka saa tehdä sähkötöitä?

Answer: Kiinteisiin sähköasennuksiin sekä sähkölaitteiden korjaukseen kohdistuvia sähkötöitä saavat yleensä tehdä vain ne sähköalan ammattilaiset, joilla on oikeus tehdä näitä töitä. Keskeisin vaatimuksista on turvallisuudesta vastaava töiden johtaja, jolla on oltava toiminta-alueen kattava pätevyystodistus. Toiminnasta on myös tehtävä ilmoitus Tukesin rekisteriin. Tavallisena sähkönkäyttäjänä saat tehdä ainoastaan tiettyjä vähäisiä töitä, jos varmasti osaat tehdä ne oikein ja olet riittävästi perehtynyt työhön liittyviin ohjeisiin ja sähköturvallisuuteen. Tällaisia töitä ovat esimerkiksi  asunnon sulakkeen vaihtaminen valaisimen liittäminen katossa olevaan "sokeripalaan" sähkölaitteen rikkoutuneen pistotulpan, johdon ja johdossa olevan välikytkimen vaihtaminen yksivaiheisen jatkojohdon valmistaminen ja korjaaminen pistorasian ja valaisinkytkimen kannen irrottaminen ja kiinnittäminen esim. tapetoinnin ajaksi enintään 50 voltin vaihtojännitteisiin tai 120 voltin tasajännitteisiin sähköasennuksiin tai -laitteisiin kohdistuvat työt, esimerkiksi kyseisen jänniterajan alle jäävät aurinkopaneeliasennukset. Katso myös Kodin sähköturvallisuusopas.

Question: Kun vikavirtasuojakytkin laukeaa, mitä teen?

Answer: Vikavirtasuojakytkimen laukeaminen on merkki siitä, että virtapiirissä on liian suuri vuoto- tai vikavirta. Tämä voi aiheutua yksittäisen laitteen viasta tai likaantumisesta. Laukeamisen voi aiheuttaa myös se, että piiriin on kytketty liian monta laitetta. Tällöin laitteiden yhteinen vikavirta aiheuttaa laukaisun. Vian syytä voit selvittää seuraavasti:  Irrota vikakohteen selvittämiseksi pistotulppaliitäntäiset laitteet pistorasioista. Käännä vikavirtasuojakytkin takaisin ON-asentoon. Jos vikavirtasuojakytkin laukeaa heti uudelleen, on vika kiinteässä asennuksessa. Käänny tällöin sähköalan ammattilaisen puoleen. Jos vikavirtasuojakytkin pysyy ON-asennossa, jää vika pistotulppaliitäntäisten laitteiden puolelle. Liitä ne verkkoon erikseen, kukin vuorollaan. Laite, joka pistorasiaan kytkettäessä laukaisee vikavirtasuojan, on viallinen. Jos mikään yksittäinen laite ei aiheuta laukaisua, on vika mahdollisesti laitteiden määrässä.  Jo yksittäinen laite, esimerkiksi vanha pesuvesien kastelema pesukone tai muu hyvin likainen ja pölyinen sähkölaite, saattaa riittää laukaisun aiheuttamiseen. Jos normaali puhdistus ei auta, toimita laite huoltoon puhdistettavaksi ja korjattavaksi.

Question: Miksi Tukesin nettisivujen rekisterissä yritykseni toimintaoikeutena on A, vaikka olen tehnyt ilmoituksen S2-ryhmän töistä?

Answer: Rekisterissä kaikki sähköasennustöistä ilmoituksen tehneet (S1, S2, A, B, C), näkyvät toimintaoikeudella A (=asennustyöt), riippumatta urakointiryhmästä. Laitekorjaustöitä tekevät (S3 tai D) näkyvät toimintaoikeudella L (=laitekorjaus).

Question: Millaiset turvaetäisyydet sähköverkon johdoille on määritelty? Miten tunnistan erilaiset johdot?

Answer: Turvaetäisyydet sähköverkon johdoille löytyvät täältä. Pienjännitejohto      0,4/1 kV riippukierrejohto (AMKA) AMKA-johto on ns. riippukierrejohto, jossa mustalla muovilla eristetyt vaihejohtimet on kierretty kannatusköytenä toimivan paljaan metalliköyden ympärille. Johto on ripustettu puupylväisiin kiinnitettyjen kannattimien varaan. Johtoa käytetään pääasiassa taajamien ulkopuolella jakeluverkoissa sekä katujen, teiden ja lenkkipolkujen tms. valaistusverkoissa. Johdon korkeus maasta on yleensä vähintään 4 metriä ja tiestä 5,5 metriä. Pienjännitteisten riippukierrejohtojen varoetäisyys sekä sivuilla että alla on vähintään 0,5 metriä.     Keskijännitejohdot      20 kV avojohto 20 kilovoltin avojohto rakentuu kolmesta paljaasta metallisesta vaihejohtimesta, jotka ovat yleensä rinnakkain. Johtimet on kiinnitetty orressa oleviin eristimiin. Pylväät ovat useimmiten puuta. Johtoa käytetään pääasiassa jakeluverkkoyhtiöiden verkoissa taajamien ulkopuolella paikalliseen voimansiirtoon sähköasemien ja kuluttajamuuntajien välillä. Johdon etäisyys maasta on yleensä vähintään 5 metriä ja tiestä 6 metriä. Turvallinen työnteko edellyttää avojohtojen sivuilla vähintään 3 metrin ja niiden alapuolella vähintään 2 metrin turvaetäisyyttä.      PAS-johto, päällystetty avojohto 20 kV avojohto voidaan rakentaa myös käyttäen ohuella muovikerroksella päällystettyjä johtimia. Tällaisissa PAS-johdoissa johtimet ovat selvästi lähempänä toisiaan kuin tavallisessa 20 kV avojohdossa. PAS-johtoihin pätevät samat varoetäisyydet kuin muihinkin 20 kV johtoihin    Voimajohdot 100–400 kilovoltin avojohdot         Harustettu kaksijalkainen puupyväs Harustamaton yksijalkainen vapaasti seisova pylväs 110 kV:n eristinketju    110–400 kilovoltin (kV) johtoja käytetään Suomen kantaverkkoyhtiö Fingridin valtakunnallisessa voimansiirtoverkossa,110 kilovoltin johtoja myös alueellisessa voimansiirrossa. 110–400 kilovoltin johtojen jännitteen voi tunnistaa eristinketjun pituudesta ja eristinlautasten lukumäärästä.    Johdon jännite Eristinketjun pituus  Eristinlautasten lukumäärä    110 kV noin 1 metri 6–8   220 kV noin 2 metriä 10–12   400 kV noin 4 metriä 18–24      110–400 kV:n avojohdoissa on tavallisesti 3 vaihejohdinta (tai johdinparia) ja 2 ukkosjohdinta (ylimmät johdot). 110–400 kV:n johdot voi tunnistaa myös pylväiden ulkonäöstä. Taajamien ulkopuolella käytetään tavallisesti harustettuja kaksijalkaisia portinmuotoisia pylväitä. Vapaasti seisovia yksijalkaisia ristikkopylväitä käytetään yleensä kaupunkialueilla. 110 kV:n johdon pystysuora etäisyys maasta on yleensä vähintään 6 metriä ja tiestä 7 metriä, 220 kV:n johdolla vastaavat etäisyydet ovat noin 6,5 metriä ja noin 7,5 metriä, ja 400 kV:n johdolla noin 8 metriä ja noin 9 metriä. Maakaapelit Sähköverkossa käytetään maakaapeleita kaikilla jännitteillä. Maakaapeleita on pääasiassa kaupunkien keskustoissa ja taajama-alueilla. Sähköyhtiöiden toimialueilla on niiden omistamia ja hallinnoimia maahan asennettuja sähkö- ja ulkovalaistusverkon maakaapeleita sekä sähköverkon ohjauskaapeleita. Maakaapeli asennetaan vähintään 70 cm:n syvyyteen tai suojataan mekaanisesti esimerkiksi lujalla putkella. Vuosien myötä routa ja maanrakennustyöt voivat muuttaa kaapeleiden upotussyvyyttä, minkä vuoksi kaapeli kaivetaan esiin aina käsin. Maanalaisten kaapelien sijaintitiedot ovat saatavissa osoitteesta <link> tai paikallisesta sähköyhtiöstä. Materiaalia Raivaajan käsikirja Känn till säkerhetsriskerna Hengenvaara-esite Turvallinen toiminta -esitysaineisto

Question: Millaisia vaatimuksia sähköasennusten vikavirtasuojaukselle on asetettu eri aikoina?

Answer: Vikavirtasuojakytkin on herkkä suojalaite hengenvaaraa tai palovaaraa aiheuttavien sähköisten vikavirtojen varalle. Sitä käytetään tavanomaisen sulakesuojauksen lisänä tietyissä sähköasennuksen osissa. Kansainvälisten sähköasennusstandardien kehittymisen myötä vikavirtasuojakytkimiä on vuosien mittaan edellytetty yhä useampaan sähköasennuksen osaan. Vikavirtasuojan käyttöä on vaadittu vuodesta 1997 lähtien uusissa sähköasennuksissa muun muassa peseytymistilojen pistorasioille ja ulkopistorasioille. Lattialämmityskaapeleiden asennuksissa vikavirtasuojakytkintä alettiin ensin käyttää peseytymistiloissa, ja myöhemmin 2000-luvun puolessa välissä se tuli pakolliseksi kaikkiin lattia- ja kattolämmityskaapeleihin ja ‑kelmuihin. Vuoden 2007 lopulla uusittu sähköasennusstandardi edellytti vikavirtasuojakytkimiä entistä laajemmin. Suojausvaatimus laajeni tuolloin koskemaan lähes kaikkia pistorasioita huonetilasta riippumatta sekä kaikkia kylpy- ja löylyhuoneiden sähköasennuksia kiuasta lukuun ottamatta. Pistorasian suojaus voitiin jättää pois vain, jos oli kyse tietyn kiinteän laitteen (esimerkiksi jääkaappi tai astianpesukone) syöttöön tarkoitetusta pistorasiasta. Vuoden 2012 sähköasennusstandardin mukaan ilman vikavirtasuojausta sai jättää pistorasian, joka syöttää sellaista määrättyä laitetta, jonka syötön katkeamisesta voi aiheutua suurta haittaa (esimerkiksi jääkaappi tai pakastin). Valaistusryhmiä ei vielä kyseisen standardin mukaan tarvinnut suojata vikavirtasuojalla pesu- ja saunatiloja lukuun ottamatta. Vuoden 2018 alkupuolella käyttöön otetun asennusstandardin myötä vikavirtasuojausvaatimus laajeni koskemaan asuinrakennuksissa myös valaistusryhmiä ulkovalaistus mukaan lukien. Vikavirtasuojakytkimen nimellisvirta on tavallisesti 30 mA, jolloin se soveltuu sekä henkilö- että palosuojaukseen. Joissain tapauksissa edellytetään palosuojaukseen soveltuvia 300 mA:n suojia.

Question: Millaisista onnettomuuksista pitää ilmoittaa Tukesiin?

Answer: Onnettomuudesta/tapaturmasta ilmoittamisesta on säädetty eri toimialojen lainsäädännössä, esimerkiksi sähköturvallisuuslaissa (1135/2016) ja laissa vaarallisten kemikaalien ja räjähteiden käsittelyn turvallisuudesta (390/2005). Voit mielellään ilmoittaa onnettomuus-/tapaturmatietoa Tukesiin, vaikkei laki velvoittaisikaan sinua. Näin Tukesille muodostuu kattavampi käsitys kentän riskeistä. Tukesin onnettomuusilmoituslomakkeet Mikäli Tukesin valvomalla toimialalla tapahtunut onnettomuus/tapaturma/vaaratilanne on erittäin vakava, ota yhteyttä Tukesiin puhelimitse heti, kun se turvallisuuden kannalta on mahdollista.

Question: Milloin sähkölaitteistolle vaaditaan käytön johtaja?

Answer: Käytön johtaja on nimettävä, kun haltijan sähkölaitteistoon (kiinteistöön) kuuluu suurjännitteisiä (> 1000 V) osia (laitteistoluokat 2C ja 3C), tai pienjännitteisen sähkölaitteiston liittymisteho on yli 1 600 kVA (laitteistoluokka 2D). Käytön johtaja on nimettävä uudelle sähkölaitteistolle ja nimeämisestä on ilmoitettava Tukesille kolmen kuukauden kuluessa sähkölaitteiston käyttöönotosta. Henkilövaihdoksen yhteydessä uuden käytön johtajan nimeäminen on tehtävä kolmen kuukauden kuluessa ja tästä ilmoitus Tukesille kuukauden kuluessa.

Question: Milloin tietokoneiden huolto ja korjaus vaatii ilmoituksen tekemistä?

Answer: Yksittäisen piirikortin tai vastaavan osan vaihto tietokoneeseen ei edellytä sähkötyöoikeuksia. Samoin tällaisten komponenttien lisäykset ja erilliskoteloidun virtalähteen vaihto eivät edellytä sähkötyöoikeutta, jos laitteessa on niitä varten valmiit ja sopivat pistoliittimet ja jos käytetään vain valmistajan tai tavarantoimittajan ilmoittamia ja hyväksymiä vara- tai lisäosia. Lisäksi edellytetään, että valmistaja tai tavarantoimittaja on ilmoittanut, millaisia lisäyksiä voidaan tehdä, jotta verkko-osan kuormitettavuus ei ylity ja EMC-ominaisuudet pysyvät hyväksyttävinä. Edellä mainittujen töiden tekijöiden pitää olla perehtyneitä tai opastettuja tehtäviin ja niiden sähköturvallisuutta koskeviin vaatimuksiin. Jos työn tekijöillä ei ole täyttä varmuutta toimenpiteiden vaikutuksesta työnaikaiseen ja laitteiden lopulliseen sähköturvallisuuteen, on nämäkin työt annettava sähköalan ammattihenkilöiden tehtäväksi. Muunlaiset lisäykset ja komponenttitason korjaukset edellyttävät aina sähköalan ammattihenkilöä ja oikeutta tehdä sähkötöitä, eli ilmoitusta Tukesin rekisteriin.

Question: Minulla on voimassa oleva pätevyystodistus. Mitä minun pitää tehdä, että voin aloittaa sähkötöiden tekemisen?

Answer: Sinun on tehtävä sähkötöiden aloittamisesta ilmoitus Turvallisuus- ja kemikaalivirastolle lomakkeella SL1.

Question: Mistä pätevyystodistusta haetaan?

Answer: Pätevyystodistusta haetaan pätevyydenarviointilaitos Seti Oy:ltä.

Question: Mistä saan tietoa koneiden turvakytkimien ja turvalaitteiden käyttöön liittyvistä kysymyksistä?

Answer: Koneiden turvallisuuteen liittyvistä asioista huolehtii sosiaali- ja terveysministeriön työsuojeluosasto. Työsuojelupiirien tai kuntien tarkastajiin voi ottaa yhteyttä lisätietoja tarvittaessa.

Question: Mistä voin tarkistaa, onko yrityksellä oikeus tehdä sähkötöitä?

Answer: Tukesin rekisteröimät toiminnanharjoittajat löytyvät toiminnanharjoittajarekisteristä.

Question: Miten voin turvallisesti käyttää jatkojohtoja ulkotilassa?

Answer: Perusvaatimus on, ettei jatkojohtoa kytketä pistorasiaan, jota ei ole tarkoitettu tällaiseen käyttöön. Maadoittamattomasta sisätilan pistorasiasta ei koskaan saa ottaa syöttöä ulkotilaan. Turvallisinta on käyttää aina vikavirtasuojattua ulkopistorasiaa tai pistorasiaan asennettavaa ulkokäyttöön tarkoitettua vikavirtasuojakytkintä. Muita huomioon otettavia asioita ovat:  Älä käytä muovieristeisiä johtoja kylmällä säällä ulkona. Muovi kovettuu ja haurastuu pakkasessa. Ennen vuotta 1997 asennetuissa ulkopistorasioissa ei välttämättä ole vikavirtasuojaa. Käytä tällöin lisäsuojana erillistä pistorasiaan asennettavaa tai jatkojohdossa olevaa vikavirtasuojakytkintä. Älä käytä halkeilleita tai muuten rikkinäisiä jatkojohtoja. Jatkojohtojen on oltava roiskevedenpitäviä (pistorasiassa läppäkansi), jos ne ovat alttiina vedelle esim. sateella.

Question: Mitä on otettava huomioon, kun uusitaan tai muutetaan kylpyhuoneen sähköasennuksia? Miten sähkölaitteita käytetään turvallisesti kylpyhuoneessa?

Answer: Kylpyhuoneiden sähköasennuksille on asetettu erityisvaatimuksia, joiden tarkoituksena on suojata sähkön käyttäjiä sähköiskulta ja sähkölaitteita vedeltä. Erityisvaatimuksia ovat muun muassa vaatimukset vikavirtasuojauksesta, sähkölaitteiden suojaetäisyydet suihkuun ja ammeeseen sekä sähkölaitteiden kotelointiluokat. Kun suunnittelet sähköasennuksia, sinun on hyvä tietää perusasioita asennusvaatimuksista, vaikka varsinaisen asennustyön tekeekin sähköalan ammattilainen. Näin voit jo omissa suunnitelmissasi ja valaisinhankinnoissasi ottaa vaatimuksia huomioon. Tietoa kylpyhuoneiden sähköasennusten teknisistä vaatimuksista löydät täältä. Sähkötyöt on aina teetettävä Tukesin rekisterissä olevilla ammattilaisilla. Huolellinen ammattilainen takaa asennusten turvallisuuden. Omia virityksiä ei saa eikä kannata tehdä: niistä voi aiheutua hengenvaara. Muista sähkölaitteiden oikea käyttö. Laitteiden oikea sijoittelu ja huolellisuus viimeistelee kylpyhuoneen sähköturvallisuuden:  Järjestä hiustenkuivaajille, kihartimille ja sähköparranajokoneille sellainen hyvä säilytyspaikka, etteivät ne missään oloissa pääse putoamaan veteen. Muista irrottaa laitteen johto pistorasiasta heti käytön jälkeen. Opeta nuorille ja lapsille, ettei radioita ja cd-soittimia pidä tuoda kylpyammeen reunoille tai suihkun läheisyyteen. Koko perhe on syytä opastaa käyttämään oikein ja turvallisesti kylpyhuoneen sähkölaitteita.

Question: Mitä pätevyyksiä öljylämmitysalan asennus-, korjaus- ja huoltotyöt edellyttävät?

Answer: Öljylämmitysalan asennus-, korjaus- ja huoltoliikkeen palveluksessa on oltava  sähkötöiden johtaja, jolla on vähintään sähköpätevyys 3 ja öljylämmityssäädösten (VNa 558/2012) edellyttämän pätevyystodistuksen omaava vastuuhenkilö (Vastuuhenkilönä voi luonnollisesti olla myös yksi henkilö, jolla on molemmat pätevyydet.) tai vastuuhenkilö, jolla on ennen 1.9.1996 annettu LL-ryhmän öljylämmitysalan pätevyystodistus.  Oljylämmitysalan pätevyystodistukset myöntää Lämmitysenergia Yhdistys. Toiminnan aloittamisesta on tehtävä ilmoitus Turvallisuus- ja kemikaalivirastolle lomakkeella SL1.

Question: Mitä sähkötöitä S3-ryhmän urakoitsija saa tehdä?

Answer: Ryhmän S3 pätevyystodistus on työalueeltaan ns. laitekorjauspätevyys. Se ei oikeuta tekemään rakennusten laajoja sähköasennuksia. S3-urakoitsijan työalueeseen kuuluvia töitä ovat alle 1000V:n sähkölaitteiden irrottaminen paikoiltaan ja niiden uudelleen kiinnittäminen sekä rikkoontuneiden sähkölaitteiden ja -kalusteiden vaihtaminen uusiin. Samoin S3-urakoitsija saa asentaa yksittäisen ryhmäjohdon keskukselta tai asennusrasialta laitetta (esim. ilmalämpöpumppu) tai laitekokonaisuutta (esim. nosto-ovi) varten muuttamatta keskuksen rakennetta. S3-urakoitsijalle sallittuihin töihin eivät kuulu sähkötyöt, joissa joudutaan asentamaan useita sähkölaitteita ja kaapeleita asennuskokonaisuudeksi.

Question: Mitä tarkoitetaan vaatimuksella sähkötöiden johtajan palvelussuhteesta sähkötöitä tekevään yritykseen?

Answer: Sähkötöiden johtajan on oltava sähkötöitä tekevän yrityksen palveluksessa. Palveluksessa ololla tarkoitetaan työ- tai virkasuhdetta (palkkasuhde). Myös johtajan tai vastuunalaisen yhtiömiehen asema voi tulla kyseeseen, jos hänellä on organisatoriset edellytykset hoitaa tehtäviään ja kiinteä kosketus sähkötöihin. Lain vaatimuksella on sen perustelujen mukaan haluttu varmistaa, että sähkötöiden johtajan asema organisaatiossa antaa tosiasialliset mahdollisuudet tehtävien hoitamiseen ja että hänellä on riittävä kosketuspinta töiden suorittamiseen.

Question: Mitä vaatimuksia sähkölaitekorjaamoille on asetettu?

Answer: Sähkölaitekorjaamolla on oltava kiinteä toimipiste. Korjaamoille ja laboratorioille on asetettu erityisiä teknisiä vaatimuksia standardissa SFS 6000-8-803. Näitä ovat esimerkiksi kosketus- ja vikasuojaukseen sekä erottamiseen ja hätäkytkentään liittyvät vaatimukset. Ennen 1.1.2003 käyttöönotetuissa korjaamoissa voidaan soveltaa asennusvaatimusten osalta Sähkötarkastuskeskuksen tiedonantoa T49-84.

Question: Olen ammattikoulun jälkeen korjannut sähkö- ja elektroniikkalaitteita alan yrityksessä 5 vuotta. Nyt haluan perustaa oman korjaamon. Miten minun tulee menetellä?

Answer: Ensiksi sinun on suoritettava sähköturvallisuustutkinto 3. Sen jälkeen voit hakea pätevyystodistusta henkilöarviointilaitokselta (SETI Oy). Ennen sähkötöiden aloittamista sinun on tehtävä ilmoitus sähkötöistä Turvallisuus- ja kemikaalivirastolle lomakkeella SL1. Kopio pätevyystodistuksesta on liitettävä ilmoitukseen. Tutkintovaatimukset ja tutkinnon järjestäjät löydät Tukesin sähköturvallisuustutkintoja koskevalta verkkosivuilta.

Question: Olen ostanut asunnon, ja havaitsin kaupanteon jälkeen sen sähköasennuksissa virheitä. Myyjä ei suostu kustantamaan niiden korjausta. Mitä teen?

Answer: Sähköturvallisuuslain 1135/2016 47 §:n mukaan sähkölaitteiston haltija (yleensä omistaja) on lähtökohtaisesti vastuussa sähköasennusten turvallisuudesta ja siitä, että havaitut viat ja puutteet poistetaan riittävän nopeasti. Tukesin toimivaltaan eivät kuulu yksityisoikeudelliset riitatapaukset eikä korvausvastuiden määrittäminen. Neuvontaa tällaisissa asioissa saat Kilpailu- ja kuluttajavirastosta.

Question: Olen perustamassa sähköasennusliikkeen. Mitä työ- ja mittavälineitä minulla on oltava?

Answer: Edellytyksenä sähkötöiden tekemiselle on, että käytettävissäsi on toiminnan kannalta tarpeelliset työvälineet ja mittalaitteet:   yleismittari eristysresistenssimittari pihtiampeerimittari vaihejärjestyksen ilmaisin suojajohdinpiirien kunnon toteamiseen soveltuva mittari oikosulkuvirran määrittämiseen soveltuva mittari (vain ryhmäjohtoalueen tai laajemmissa töissä) ja jännitteenkoetin.  Asennustestereissä on useita edellä mainittuja mittausominaisuuksia, mutta jännitteenkoettimen on joka tapauksessa oltava erillinen laite. Jos teet ilmoituksen hissien tai hisseihin verrattavien henkilöiden nosto- ja siirtolaitteiden rakentamisesta, korjaamisesta tai huollosta on käytettävissäsi oltava edellisten lisäksi  nopeusmittari mittakello rakotulkki.  Lisäksi käytettävissäsi on oltava turvallisuustutkinnossa vaadittavat toimintasi kannalta tarpeelliset julkaisut.

Question: Olen sähköasentaja ja rakentamassa itselleni omakotitaloa. Saanko tehdä talooni itse sähkötyöt?

Answer: Sähköasentajana saat tehdä oman tai lähisukulaisesi hallinnassa olevan asunnon tai asuinrakennuksen sähköasennustyöt, kun haet henkilöarviointilaitokselta (Seti Oy) kelpoisuustodistuksen. Kelpoisuustodistuksen saamisen edellytyksistä on kerrottu tarkemmin Seti Oy:n verkkosivuilla. Lähisukulaisella tarkoitetaan puolisoa sekä omia tai puolison lapsia, vanhempia ja isovanhempia. Rakennetulle sähkölaitteistolle on tehtävä aina käyttöönottotarkastus, josta huolehdit asentajana itse. Sen lisäksi sinun on huolehdittava siitä, että sähköturvallisuuslain (1135/2016) mukainen valtuutettu tarkastaja tai valtuutettu tarkastuslaitos tekee sähkölaitteistolle varmennustarkastuksen. Lisätietoa tarkastustoiminnasta

Question: Onko sähköasennuksille tehtävä tarkastuksia määrävälein?

Answer: Asuinrakennuksia lukuun ottamatta kaikkien muiden rakennusten ja ulkoalueiden sähköasennukset on tarkastettava käyttöönoton jälkeen määräajoin, jos suojaavien sulakkeiden koko on yli 35 A. Tarkastettavia kohteita ovat esimerkiksi useimmat liike- ja teollisuusrakennukset, julkiset rakennukset, laajat yleisten paikkojen sähköasennukset sekä monet maatilojen tuotantorakennukset. Myös asuinrakennusten osana olevat sulakerajan ylittävät liiketilat tai muut vastaavat tilat on tarkastettava. Määräaikaistarkastuksia tekevät tarkastusalan ammattilaisina toimivat valtuutetut tarkastajat ja tarkastuslaitokset. Määräaikaistarkastusten enimmäisväli on muutoin 10 vuotta, mutta jakeluverkon haltijan sähköverkoille tarkastus on tehtävä 5 vuoden välein. Sähköasennuksen haltijan on huolehdittava tarkastuksen tilaamisesta. Katso myös Kiinteistöjen sähkökunnossapito ja määräaikaistarkastukset.

Question: Pitääkö autonlämmityspistorasioiden olla lukitussa tilassa?

Answer: Pistorasioiden asennusvaatimuksissa on ollut eräitä eroja asennuksen valmistumisajankohdasta riippuen. Yleissääntönä kaikenikäisille asennuksille voidaan kuitenkin pitää nykyisen standardin vaatimuksia, joiden mukaisesti pistorasia on  oltava rakenteeltaan turvapistorasia, (ns. lapsisuojattu pistorasia, jossa on sulkulevyt reikien lisäsuojana) tai asennettuna vähintään 170 cm:n korkeuteen tai asennettuna lukittuun koteloon tms. tilaan.  Useimmat paikoitusalueiden autonlämmitystolpat eivät täytä kumpaakaan kahdesta ensin mainitusta vaatimuksesta, joten kotelot on pidettävä lukittuina. Auton liitäntäjohtoa ei saa jättää tolppaan kiinni silloin, kun se ei ole kytkettynä autoon, koska tällöin kotelon lukinta käytännössä ohitetaan. Erityisen vaarallista on jättää johto roikkumaan kulkuväylille ja alueilla, joissa lunta aurataan koneilla tai joissa pikkulapset saattavat leikkiä. Ulos asennettujen pistorasioiden täytyy olla suojakoskettimella varustettuja asennusajankohdasta riippumatta. Sähköä ei saa missään tapauksessa ottaa autonlämmitykseen eikä muuhun käyttöön rakennuksen sisältä maadoittamattomasta pistorasiasta. Suojamaadoituspiirin puuttuminen tai laittoman kaksinapaisen jatkojohtovirityksen käyttö on yksi tavallisimmista syistä pihapiirin kuolemaan johtaneille sähkötapaturmille. Vuonna 1997 päättyi siirtymäkausi, jonka jälkeen asennettujen ulkopistorasioiden on oltava suojattuna ylivirtasuojan (sulake, johdonsuoja-automaatti) lisäksi vikavirtasuojakytkimellä. Vikavirtasuojakytkimen toiminta on tarkastettava määräajoin sen testipainikkeesta.

Question: Pitääkö sähköurakoitsijan tekemät sähköasennustyöt erikseen tarkastuttaa?

Answer: Sähkötöiden tekijän on tehtävä asennustöilleen työhön kuuluvana yksityiskohtainen käyttöönottotarkastus. Näin varmistetaan, että asennustyö on käyttöön otettaessa ja toiselle luovutettaessa turvallinen ja määräysten mukainen. Tarkastuksesta on laadittava käyttöönottotarkastuspöytäkirja. Allekirjoitettu pöytäkirja luovutetaan sähköasennusten haltijalle. Vähäisistä töistä ei tarvitse tehdä pöytäkirjaa, mutta tarkastuksen mittaustulokset on tarvittaessa luovutettava sähköasennusten haltijalle. Vähäisiä töitä ovat esimerkiksi yksittäisten sulakkeiden suojaamien virtapiirien muutostyöt ja kojeiden lisäykset silloin, kun ne eivät muodosta laajempaa kokonaisuutta. Jos asennustyö on laaja, esimerkiksi suojaavan sulakkeen koko on yli 35 A, sähkötöiden tekijän on huolehdittava käyttöönottotarkastuksen tekemisen lisäksi varmennustarkastuksen tilaamisesta ja teettämisestä. Varmennustarkastuksen tekee valtuutettu tarkastaja tai valtuutettu laitos. Myös tästä tarkastuksesta laadittu pöytäkirja pitää luovuttaa sähköasennusten haltijalle. Varmennustarkastusta ei kuitenkaan tarvitse teettää enintään kahden asuinhuoneiston asuinrakennukselle eikä sen muutostöille.

Question: Tarvitseeko sähköasentajia vuokraava yritys sähkötöiden johtajaa? Entä sähkötöitä aliurakkana tekevä?

Answer: Sähkötöissä vuokratyövoiman käyttö on mahdollista ja alalla yleistä. Työvoiman vuokraajalla on luonnollisesti oltava toiminta-aluettaan vastaava oikeus sähkötöihin. Vuokralle antajalta tätä ei edellytetä, koska vuokratut työntekijät tekevät töitä vuokraajan työnjohdon suorassa alaisuudessa ja valvonnassa samoin kuin vuokraajan omatkin työntekijät. Vuokraajan sähkötöiden johtajan on huolehdittava myös vuokrattujen työntekijöiden ammattitaidon varmistamisesta ja opastuksesta. Sen sijaan, jos työ annetaan toisen tehtäväksi kokonaisuudessaan omana suoritteenaan (esim. aliurakkana), aliurakoitsijalla on oltava työtä vastaava oikeus sähkötöiden tekemiseen ja siis nimettynä oma sähkötöiden johtaja. Säädökset: Sähköturvallisuuslaki (1135/2016) 58 §

Question: Vaatiiko sähkölaitteiden valmistus oikeutta tehdä sähkötöitä?

Answer: Sähkölaitteiden valmistus ei vaadi ilmoitusta Tukesin rekisteriin, mutta niiden huolto- ja korjaustoiminnasta ilmoitus on tehtävä. Valmistajan pitää erikseen varmistaa, että laitemalli täyttää sekä sähköturvallisuus- että sähkömagneettisen yhteensopivuuden vaatimukset. Sarjatuotanto edellyttää sellaisen valmistuksen laadunvarmistuksen (kirjallinen ohje), että jokainen valmistettu laiteyksilö täyttää vaatimukset. Laitteessa pitää olla CE-merkki osoituksena laitetta koskevien direktiivien vaatimuksenmukaisuudesta. Valmistaja laatii kirjallisen vaatimustenmukaisuusvakuutuksen, jossa laite, sen valmistaja ja varmistuksessa käytetyt standardit tai muut asiakirjat on mainittu. Jos pyydät, lähetämme mallin vaatimuksenmukaisuusvakuutuksesta, puhelin 029 5052 000.

Question: Verkkoyhtiön yleistietolomakkeessa kysytään Tukes-numeroa. Mistä löydän sen?

Answer: Aiemmin toiminnanharjoittajat saivat erillisen asiakasnumeron, joka löytyy ilmoitusvahvistuksesta, jonka Tukes on lähettänyt tehtyäsi ilmoituksen sähkötöistä. Numeron voit tarkistaa myös Tukesin rekisteristä. Asiakasnumeron käytöstä ollaan luopumassa ja tulevaisuudessa rekisteröinnissä käytetään vain Y-tunnusta, mikä helpottaa myös sähköalan toimijoiden asiointia muille tahoille. Yksityishenkilöt, joilla ei ole Y-tunnusta, rekisteröidään nimen perusteella.

Question: Voinko tilata asennustöille itse ulkopuolisen tarkastuksen?

Answer: Voit sopia varmennustarkastuksen tilaamisesta, varmennustarkastajasta ja maksajasta, kun teet urakkasopimusta. Jos muuta ei ole sovittu, sähköurakoitsija on velvollinen huolehtimaan asiasta. Voit tilata vapaaehtoisen tarkastuksen haluamassasi laajuudessa sellaisellekin sähköasennustyölle, jolle ei säädösten perusteella vaadita varmennustarkastusta. Tarkastuksen voit myös tilata esimerkiksi silloin, jos olet ostanut asunnon ja epäilet sen sähköasennusten turvallisuutta.


Question: Jos lapsi käy ulkopuolisten päälle julkisella paikalla, saako lasta rajoittaa fyysisesti?

Answer: Jos lapsi käy ulkopuolisten päälle julkisella paikalla, tilanteeseen sovelletaan rikoslain 4 luvun 4 §:n hätävarjelua.  Rikoslaki (Finlex)

Question: Jos lapsi on sijoitettu avohuollon tukitoimenpiteenä ja on perusteltu syy epäillä päihteiden käyttöä, missä ja miten seulat voidaan ottaa?

Answer: Jos lapsi on sijoitettu avohuollon tukitoimenpiteenä, häneen ei voida soveltaa lastensuojelulain 11 luvun mukaisia rajoituksia. Tähän ei ole tehty muutoksia tässä yhteydessä. Jos avohuollon tukitoimena sijoitetun lapsen kohdalla tulee tarve henkilönkatsastukselle ja seulojen ottamiselle, tarvittaessa lapsi tulee toimittaa terveydenhuollon palvelujen piiriin ja arvioida kiireellisen sijoituksen tarve. Lapsen sijoitusta ja sijaishuoltopaikkaa tulee arvioida uudelleen ja tarvittaessa sijoittaa lapsi laitokseen, jossa on tarvittaessa mahdollista toteuttaa henkilönkatsastus.

Question: Ketkä saavat pitää kiinni lapsesta kuljetuksen aikana?

Answer: Lastensuojelulain 69 a §:n 5 momentin mukaan kiinnipitäminen on mahdollista vain autossa kuljetuksen turvallisuuden varmistamiseksi. Kiinnipito kuljetuksen aikana on sallittua esimerkiksi liikenneturvallisuudesta johtuvista syistä, jos lapsi yrittää hypätä liikkuvasta autosta tai on väkivaltainen aiheuttaen vaaratilanteen liikkeellä olevassa autossa. Lasta ei voida pitää kiinni kuljetuksen aikana varmuuden vuoksi. Kiinnipito on oikeutettu vaaratilanteiden estämiseksi ja turvallisuuden säilyttämiseksi. Kiinnipito ei ole mahdollista auton ulkopuolella tai muissa kulkuneuvoissa. Lapsesta voi pitää kiinni vain laitoksen hoito- ja kasvatushenkilökuntaan kuuluva työntekijä, jolla on lastensuojelulaissa tarkoitettu ammatillinen pätevyys, lapsen asioista vastaava sosiaalityöntekijä tai muu toimivaltainen viranomainen. Hätävarjelu on sallittu rikoslain 4 luvun 4 §:n mukaisissa tilanteissa.   Rikoslaki (Finlex)

Question: Koskeeko hyvää kohtelua koskeva suunnitelma ammatillista perhehoitoa?

Answer: Lastensuojelulain 61 b § ei velvoita ammatillisia perhekoteja laatimaan hyvää kohtelua koskevaa suunnitelmaa. Sen tekeminen on silti suositeltavaa niiltä osin, kuin se soveltuu perhehoitoon (perhehoidossa voidaan käyttää edelleen vain yhteydenpidon rajoitusta).

Question: Kuka voi kuljettaa lapsen takaisin sijaishuoltopaikkaan?

Answer: Kuljettamisen voi toteuttaa vain laitoksen hoito- ja kasvatushenkilökuntaan kuuluva työntekijä, jolla on lastensuojelulaissa tarkoitettu ammatillinen pätevyys, lapsen asioista vastaava sosiaalityöntekijä tai muu toimivaltainen viranomainen. Muu toimivaltainen viranomainen voi olla esimerkiksi lapsen oleskelukunnan vastaanottolaitoksen henkilökunta, toisen kunnan sosiaalityöntekijä tai poliisi. Vastuu lapsen kuljettamisesta on lapsen asioista vastaavalla sosiaalityöntekijällä ja lapsen omalla sijaishuoltopaikalla. Liikennevälineen kuljettaja voi olla ammattikuljettaja. Mahdollisia rajoitustoimenpiteitä kuljetuksen aikana autossa kuljetuksen turvaamiseksi voi käyttää vain lastensuojelulaitoksen työntekijä, lapsen asioista vastaava sosiaalityöntekijä tai muu toimivaltainen viranomainen. Rajoitustoimenpiteistä on tehtävä kirjallinen selvitys laitoksen johtajalle. Työaikaan ja työturvallisuuteen liittyvät asiat ovat työnantajan vastuulla. Niistä ei säädetä lastensuojelulaissa.

Question: Mikä ero on kasvatuksellisilla keinoilla ja rajoitustoimenpiteillä?

Answer: Kasvatuksen tarkoituksena on opettaa lasta ymmärtämään ympäröivän yhteiskunnan vaatimuksia sekä edesauttaa lasta tekemään ikäkautensa ja kehitystasonsa mukaisia omia valintoja ja ratkaisuja. Kasvatuksen tavoitteena on edistää lapsen hyvinvointia ja toteuttaa lapsen oikeutta hyvään hoitoon ja huolenpitoon. Lapsen hyvä hoito ja kasvatus sekä lapsen ikään ja kehitystasoon nähden tarpeellinen valvonta ja huolenpito on voitava perustella lapsen yksilölliseen ja tarpeenmukaiseen päivittäiseen huolenpitoon ja valvontaan liittyvänä toimena. Kasvatuksellisissa keinoissa tulee aina huomioida lapsen ikä ja kehitystaso sekä muut lapsen yksilölliset tarpeet ja olosuhteet. Kasvatuksellisten keinojen on oltava oikeassa suhteessa niiden tavoitteeseen. Rajoitustoimenpiteillä puututaan Suomen perustuslaissa turvattuihin perusoikeuksiin. Lapsen perusoikeuksiin voidaan kajota sijaishuollossa vain, jos lastensuojelulain rajoituksia koskevat edellytykset täyttyvät yksittäisessä tilanteessa. Rajoituksina voidaan käyttää vain lastensuojelulaissa säädettyjä toimenpiteitä. Lapsen hoito, kasvatus, valvonta tai huolenpito ei saa sisältää lastensuojelulaissa määriteltyjä rajoituksia. Hoito, kasvatus, valvonta tai huolenpito ei voi olla mielivaltaista, nöyryyttävää, alistavaa, ruumiillista kurittamista tai muulla tavoin loukkaavaa kohtelua. Kasvatukselliset keinot eivät myöskään voi olla tarkoitukseltaan, intensiteetiltään tai kestoltaan lastensuojelulain 11 luvussa olevaa rajoitusta vastaavia toimenpiteitä.

Question: Mikä ero on viiden vuoden järjestämisvelvollisuudella ja 25 vuoden ikärajalla?

Answer: Lastensuojelulain 75 §:ssä säädetään lapsen ja nuoren oikeudesta jälkihuoltoon. Pykälän 3 momentin mukaan kunnan velvollisuus järjestää jälkihuoltoa ja lapsen tai nuoren oikeus palata jälkihuoltoon päättyy viiden vuoden päästä siitä, kun lastensuojelun asiakkuus on päättynyt sijoituksen päättymisen jälkeen. Kunnan velvollisuus järjestää jälkihuoltoa ja nuoren oikeus jälkihuollon palveluihin päättyy kuitenkin viimeistään hänen täyttäessään 25 vuotta. Viiden vuoden määräaika jälkihuolto-oikeuteen lastensuojelun asiakkuuden päättymisestä ja 25 vuoden ikäraja jälkihuollon palvelujen saamisessa ovat kaksi eri asiaa. Jos nuori jatkaa sijoituksen päätyttyä lastensuojelun avopalveluissa tai jälkihuollon palveluissa, ei viiden vuoden määräajan laskeminen aktualisoidu. Tällöin jälkihuolto päättyy viimeistään, kun nuori täyttää 25 vuotta.

Question: Mikä on lainmuutoksen tarkoitus ja mitkä ovat keskeiset muutokset?

Answer: Lainmuutoksilla vahvistetaan lapsen oikeutta hyvään hoitoon ja kasvatukseen sekä lapsen ikään ja kehitystasoon nähden tarpeelliseen valvontaan ja huolenpitoon. Lainmuutos sisältää tarkennuksia rajoitusten käytölle asetettavista yleisistä edellytyksistä, kuten välttämättömyys- ja suhteellisuusvaatimuksesta sekä säännökset hyvän kohtelun suunnitelmasta, jolla voidaan parhaimmillaan vähentää rajoitustoimenpiteiden tarvetta. Lainmuutoksilla vahvistetaan kodin ulkopuolelle sijoitetun lapsen ja hänen huoltajansa oikeusturvaa ja tehostetaan valvontaa.

Question: Mikä on sosiaalipäivystyksen rooli kuljetuksessa?

Answer: Virka-ajan ulkopuolella, jos sijoittajakunnan vastuussa olevaa sosiaalityöntekijää ei saada kiinni, yhteys on otettava lapsen sijoittajakunnan sosiaalipäivystykseen. Sosiaalipäivystyksen sosiaalityöntekijä voi virka-ajan ulkopuolella kiireellisessä tilanteessa kuljettaa lapsen takaisin sijaishuoltopaikkaan ja voi tarvittaessa käyttää autossa välttämättömiä 69 a §:ssä mainittuja rajoitustoimenpiteitä. Ensisijainen vastuu lapsen palauttamisesta on kuitenkin lapsen sijaishuoltopaikalla ja lapsen asioista vastaavalla sosiaalityöntekijällä.

Question: Milloin itsenäistymisvarat maksetaan nuorelle?

Answer: Lastensuojelulain 77 §:n mukaan itsenäistymisvarat tulee maksaa nuorelle lähtökohtaisesti jälkihuollon päättyessä. Erityisestä syystä ne voidaan maksaa viimeistään, kun nuori täyttää 25 vuotta. Mikäli maksuajankohdasta on erimielisyys nuoren ja sosiaalityöntekijän välillä, on asiasta tehtävä muutoksenhakukelpoinen päätös.

Question: Millä kunnalla on järjestämisvastuu jälkihuollon palveluista?

Answer: Tähän ei ole tehty muutosta. Jälkihuollosta vastaa lapsen sijaishuollosta vastuussa oleva kunta. Harkinnanvaraisesta jälkihuollosta vastaa se kunta, jossa jälkihuoltoa koskeva päätös on tehty.

Question: Miten asiakassuunnitelman laatiminen muuttuu lakiuudistuksen jälkeen?

Answer: Lastensuojelulain 30 §:n mukaan lapsen asiakassuunnitelmaan tulee kirjata jatkossa myös, miten lapsen terveydenhuolto, varhaiskasvatus, perusopetus ja muu opetus järjestetään. Vanhempien erillisessä asiakassuunnitelmassa on lisäksi arvioitava, millä tavoin vanhemmille järjestettävän erityisen tuen avulla voidaan edistää perheen jälleen yhdistämistä lapsen etu huomioiden. Lapsen asiakassuunnitelma on jatkossakin täydennettävä tarvittaessa lapsen hoito- ja kasvatussuunnitelmalla. Hoito- ja kasvatussuunnitelma on aina tehtävä, jos lapseen kohdistetaan tai oletetaan kohdistettavan sijaishuollossa rajoituksia. Tarkoituksena on rajoitusten ennaltaehkäisy ja niihin varautuminen. Suunnitelma ei itsessään oikeuta rajoitusten käyttöä. Suunnitelman tekoon osallistuu sijaishuoltopaikan lisäksi lapsi ja lapsen asioista vastaava sosiaalityöntekijä. Lapsen huoltajat on otettava mukaan suunnitelman laatimiseen, ellei se ole ilmeisen tarpeetonta tai mahdotonta.

Question: Miten ja missä tilanteissa lapselta voidaan ottaa pois tupakkatuotteet?

Answer: Lastensuojelulain 65 §:n 4 momentin mukaan tupakkatuotteiden ja nikotiininesteiden haltuunotto on mahdollista lastensuojelulaitoksessa, kun ne esimerkiksi havaitaan lapsella tai löydetään muulla perusteella toteutetun henkilöntarkastuksen tai -katsastuksen yhteydessä. Haltuunoton toteuttaminen ei oikeuta kiinnipitoon eikä tupakkatuotteiden tai nikotiininesteiden etsiminen ole peruste henkilöntarkastukseen tai -katsastukseen eikä omaisuuden, lähetysten tai tilojen tarkastamiseen. Haltuunoton tekee laitoksen johtaja tai hoito- ja kasvatushenkilökuntaan kuuluva ja päätöksen laitoksen johtaja tai hänen määräämänsä laitoksen hoito- ja kasvatushenkilökuntaan kuuluva. Perhehoidossa ratkaisuun on pyrittävä keskustelemalla lapsen kanssa. Sijaisperheessä ja ammatillisissa perhekodeissa ei ole oikeutta käyttää muita lastensuojelulain mukaisia rajoituksia, kuin yhteydenpidon rajoittaminen. Lapsen henkeä ja terveyttä on kuitenkin suojeltava. Sekä laitoshoidossa että perhehoidossa on tärkeää kannustaa ja tukea lasta tupakoinnin lopettamiseen. Sosiaalityöntekijän ja laitoksen tulisi tässä tarkoituksessa huolehtia siitä, että lapsella on tosiasialliset mahdollisuudet tupakoinnin lopettamiseen. Mikäli lapsi tarvitsee tupakan vieroituslääkettä, arvion siitä tekee lääkäri.

Question: Miten ja missä tilanteissa lapselta voidaan ottaa puhelin pois?

Answer: Lapsi voi käyttää omistamaansa puhelinta ikä- ja kehitystasonsa mukaisesti. Mikäli puhelimen käytöstä ei aiheudu haittaa lapselle, ei ole perustetta puuttua sen käyttöön. Kasvatuksellisilla perusteilla puhelimen käyttöön voidaan puuttua silloin, kun sen käytöstä aiheutuu lapselle haittaa. Esimerkiksi jos lapsi ei nuku öisin puhelimen käytön takia, puhelin voidaan ottaa häneltä yöajaksi pois unen turvaamiseksi. Haitta on aina arvioitava suhteessa kyseessä olevan yksittäisen lapsen ikään, kehitystasoon ja yksilölliseen tilanteeseen. Erillistä rajoituspäätöstä ei tarvita. Toimenpide ei kuitenkaan voi olla tarkoitukseltaan, intensiteetiltään tai kestoltaan rajoitustoimenpidettä vastaava toimenpide. Tilanteen jatkuessa on tarpeen keskustella sosiaalityöntekijän kanssa mahdollisesta rajoituspäätöksen tekemisen tarpeesta. Puhelimen haltuunotto ei saa tosiasiallisesti rajoittaa lapsen yhteydenpitoa, ellei siitä tehdä erillistä päätöstä. Jos lastensuojelulain 65 §:n mukaiset edellytykset täyttyvät, eli puhelimesta on haittaa lapsen tai toisen henkilön hengelle tai terveydelle tai puhelin vakavasti haittaa sijaishuollon järjestämistä tai laitoksen yleistä järjestystä, on puhelimen pois ottamisesta tehtävä haltuunottopäätös.

Question: Miten menetellään, jos sijoituskunnan koulu ei pysty vastaamaan sijoitetun lapsen koulutarpeisiin?

Answer: Perustuslain 16 §:n ja lastensuojelulain 52 a §:n nojalla lapsella on oikeus perusopetukseen sijaishuollon aikana. Perusopetuslain 4 §:n mukaisesti kunta on velvollinen järjestämään sen alueella asuville oppivelvollisuusikäisille perusopetusta sekä oppivelvollisuuden alkamista edeltävänä vuonna esiopetusta. Lastensuojelulain nojalla sijoitetun lapsen perusopetuksen järjestäminen ja opetukseen ohjaaminen on sekä sijoittajakunnan että sijoituskunnan yhteinen vastuu. Sijoittajakunta on ensisijaisesti vastuussa siitä, että lapselle tai nuorelle järjestetään riittävät palvelut ja tukitoimet. Sillä on toimintavelvollisuus eli sen on oltava viivytyksettä ja aktiivisesti yhteydessä sijoituskuntaan. Lisäksi sosiaalihuoltolain 41 § korostaa yhteistyön merkitystä kaikessa työskentelyssä. Sijoittajakunnan on varmistettava, että lapsen perusopetus tullaan järjestämään sijoituskunnassa. Perusopetuksen järjestämisestä vastaa käytännössä kuitenkin sijoituskunta.

Question: Miten sosiaalityöntekijöiden tulee valvoa sijaishuoltopaikan tekemiä rajoituspäätöksiä ja arjen käytäntöjä?

Answer: Lapsen asioista vastavan sosiaalityöntekijän on arvioitava lapsen kokonaistilannetta koko sijoituksen ajan. Sijaishuoltopaikan on ilmoitettava lapsen asioista vastaavalle sosiaalityöntekijälle, jos lapseen on kohdistettu rajoituksia. Sosiaalityöntekijän on keskusteltava lapsen kanssa häneen kohdistettujen rajoitusten syistä ja mahdollisista vaikutuksista esimerkiksi hoito- ja kasvatussuunnitelmaan ja asiakassuunnitelmaan. Yhteistyö lapsen huoltajien kanssa on tärkeää, joten myös heidän kanssaan tulisi keskustella lapseen kohdistetuista rajoituksista, ellei se ole ilmeisen tarpeetonta tai mahdotonta. Erityisesti lapsen tilannetta on arvioitava sosiaalityöntekijän toimesta, jos lapseen kohdistetaan useita, peräkkäisiä, yhtäaikaisia tai pitkäkestoisia rajoituksia. Tällöin sosiaalityöntekijän on arvioitava mm. onko lapsella sopiva ja riittävä hoito, ovatko palvelut lapselle sopivat eli oikeanlaiset, onko lapsen sijoituspaikka hänelle sopiva ja vastaavatko sijaishuoltopaikan henkilöstön määrä ja osaaminen sekä tilat lapsen tarpeita. Lapsen asioista vastaavalla sosiaalityöntekijällä on vastuu lapsikohtaisesta valvonnasta sijaishuollon aikana. Tämä edellyttää, että sosiaalityöntekijän tapaa lasta myös kahden kesken.  Lapsen asioista vastaavalle sosiaalityöntekijälle on toimitettava laitoksen hyvää hoitoa koskeva suunnitelma, josta tulee käydä ilmi myös laitoksen arjen käytäntöjä.

Question: Miten toimitaan, jos lapsi poistuu luvatta laitoksesta tai ei palaa sinne sovitusti?

Answer: Lastensuojelulain 69 a §:n mukaan laitoksen tulee ottaa yhteyttä lapsen sijaishuollosta vastuussa olevaan viranomaiseen, jos lapsi poistuu luvatta laitoksesta tai ei palaa sinne luvallisen poistumisen jälkeen. Laitoksen ja lapsen sijaishuollosta vastuussa olevan viranomaisen tulee sopia yhteistyössä, kuinka tilanteessa toimitaan, kuka etsii lasta ja mistä lasta mahdollisesti etsitään. Kun lapsen olinpaikka on selvillä, on yhdessä sovittava, kuka lapsen noutaa ja kuljettaa takaisin laitokseen. Lapsen palauttamisesta sijaishuoltopaikkaan päättää lapsen asioista vastaava sosiaalityöntekijä. Laitoksesta luvatta poistuneen lapsen palauttamista koskeva sosiaalityöntekijän tai kiireellisessä tapauksessa laitoksen johtajan tai hänen määräämänsä laitoksen hoito- ja kasvatushenkilökuntaan kuuluvan henkilön päätös kirjataan lapsen asiakasasiakirjoihin. Asiasta ei tehdä muutoksenhakuoikeutta tai oikaisuvaatimusmahdollisuutta sisältävää kirjallista päätöstä. Lapsen etsintää ja kuljettamista ei saa toteuttaa ostopalveluna. Kiireellisissä tilanteissa lapsen palauttamisesta ja siihen liittyvästä kuljettamisesta ja turvallisesta järjestämistavasta vastaa laitoksen johtaja tai hänen määräämänsä laitoksen hoito- ja kasvatushenkilökuntaan kuuluva henkilö. Päätöksestä on kuitenkin ilmoitettava viipymättä lapsen asioista vastaavalla sosiaalityöntekijälle.

Question: Miten yhden vanhemman perhehoidossa tulisi toimia, jos lasta pitää lähteä etsimään yöaikaan?

Answer: Perhehoidon toimeksiantosopimuksissa on pohdittava, miten toimitaan yöaikaan äkillisesti tapahtuvissa tilanteissa.

Question: Mitkä ovat jälkihuollon ikärajan nousemisen voimaantulosäännökset ja kenelle jälkihuolto jatkossa kuuluu?

Answer: Jälkihuollon ikärajan nousu koskettaa niitä nuoria, joiden oikeus jälkihuoltoon on voimassa 1.1.2020. Tämä tarkoittaa niitä nuoria, jotka ovat jo jälkihuollon piirissä tai joilla on edelleen oikeus palata jälkihuollon piiriin 1.1.2020. Jälkihuoltoa on kuitenkin mahdollista järjestää harkinnanvaraisena myös niille nuorille, joilla ei siihen ole subjektiivista oikeutta. Jälkihuoltoa järjestetään lastensuojelulain mukaisena palveluna, mutta kunta voi sijoittaa sen hallinnollisesti itse parhaaksi katsomallaan tavalla.

Question: Mitkä ovat lain vaikutukset perhehoitoon?

Answer: Lapsen perusoikeuksien vahvistamista sekä hyvää hoitoa, kasvatusta, valvontaa ja huolenpitoa koskevat säännökset koskevat myös perhehoidossa olevia lapsia. Perhehoitoon ei laajennettu oikeutta käyttää uusia rajoitustoimenpiteitä. Yhteydenpidon rajoitus on jatkossakin ainoa rajoitus, jota voidaan käyttää perhehoidossa.

Question: Saako lasta rajoittaa fyysisesti, jos lapsella on hallussaan itsensä satuttamiseen sopivia välineitä ja hän uhkaa vahingoittaa itseään?

Answer: Lapselle tulee turvata hyvä hoito ja kasvatus sekä lapsen ikään ja kehitystasoon nähden tarpeellinen valvonta ja huolenpito. Lasta tulee suojella ja hänen henkeään ja terveyttään suojata. Tämä ei ole rajoittamistoimenpide. Lisäksi hätävarjelusta on säädetty rikoslain 4 luvun 4 §:ssä.  Rikoslaki (Finlex)

Question: Tuleeko sosiaalityöntekijän olla mukana hoito- ja kasvatussuunnitelmaa laadittaessa?

Answer: Lastensuojelulain 30 a §:n mukaan sijaishoitopaikan tulee täydentää yhteistyössä lapsen asioista vastaavan sosiaalityöntekijän kanssa asiakassuunnitelmaa tarvittaessa erillisellä hoito- ja kasvatussuunnitelmalla. Suunnitelma tulee laatia yhdessä lapsen kanssa ja tarvittaessa ottaa huoltajat mukaan suunnitteluun silloin, kun se on lapsen edun mukaista. Hoito- ja kasvatussuunnitelma on toimitettava tiedoksi lapsen asioista vastaavalle sosiaalityöntekijälle.

Question: Voidaanko lapsen ja vanhemman puheluita valvoa?

Answer: Lastensuojelulain 62 ja 63 §:ssä säädetään yhteydenpidon rajoittamisesta. Näihin pykäliin ei ole tullut muutoksia. Kielto pitää yhteyttä rajoittamispäätöksessä nimetyn henkilön kanssa puhelimitse voi olla täydellinen tai se voi olla muulla täsmällisesti ilmaistulla tavalla rajattu tai valvottu. Lapsen ja päätöksessä nimetyn henkilön väliset puhelut voidaan rajata tietyiksi päiviksi, tiettyyn kellonaikaan tai tietyn pituiseksi. Lapsen puhelua voidaan kuunnella, mutta ei kuunnella sitä, mitä puhelun toinen osapuoli puhuu. Kaikkien osapuolten tulee olla tietoisia päätöksessä päätetystä menettelystä.

Question: Voiko laitoksella olla kotiintuloajat kouluikäisille lapsille, vai tuleeko heille tehdä liikkumavapauden rajoittamispäätös?

Answer: Kasvatuksen, hoidon ja valvonnan tavoitteena on edistää lapsen hyvinvointia sijaishuoltopaikassa ja toteuttaa lapsen oikeutta hyvään hoitoon ja huolenpitoon. Rajojen asettaminen liittyy aina lapsen huolenpitoon ja se voi sitä kautta liittyä lapsen valvontaan. Lapsen kasvun turvaaminen sisältää lapsen hengen ja terveyden turvaamisen ja siihen liittyvän valvonnan tarpeen. Nämä tarpeet vaihtelevat eri ikäkausina ja riippuvat myös lapsen kehitystasosta ja henkilökohtaisista kyvyistä. Laitoksen henkilökunnan tulee tietää missä lapsi liikkuu ja asettaa tarvittaessa yksilölliset lapsen ikään ja kehitystasoon kuuluvat kotiintuloajat. Kotiintuloajat voivat vaihdella eri-ikäisillä lapsilla ja on arvioitava esimerkiksi se, mitä lapsi tekee iltaisin ja onko hänellä hyväksyttävä syy (esimerkiksi harrastus) viipyä pidempään ulkona. Näillä perusteilla kotiintuloajan asettaminen ei ole verrattavissa liikkumavapauden rajoittamiseen.

Question: Voiko laitos vuokrata toiselta laitokselta eristämistilan, jos lapsen omassa sijaishuoltopaikassa ei ole eristämiseen soveltuvaa huonetta?

Answer: Ei voi. Siirtyminen toisen laitoksen tiloihin voi vaarantaa lapsen ja henkilöstön turvallisuuden, toisen sijaishuoltopaikan lasten hyvinvoinnin sekä eristettävän lapsen yksityisyyden suojan.

Question: Voiko lapsi mennä kotiharjoitteluun, kun hänellä on liikkumisvapauden rajoitus?

Answer: Liikkumisvapauden rajoittamista koskevat edellytykset määritellään lastensuojelulain 69 §:ssä. Edellytyksiä ei ole muutettu nyt kyseessä olevassa lainmuutoksessa. Jatkossakin liikkumisvapauden rajoittamisen tulee olla lain edellytysten täyttyessä välttämätöntä ja lapsen edun mukaista. Rajoitus tarkoittaa, että lapsi ei voi poistua laitoksen alueelta, laitoksesta tai tietyn asuinyksikön tiloista tai että lapsi voi liikkua tai poistua päätöksessä yksilöidyltä alueelta vain yhdessä työntekijän tai muun aikuisen kanssa. Jos liikkumisvapauden rajoitukselle ei ole laissa määriteltyä perustetta, on rajoitus päätettävä. Tilanteessa, jossa lapsi lähtee kotiharjoitteluun, tulee liikkumisvapauden rajoitus päättää ja tarvittaessa arvioida sen perusteita uudelleen lapsen palatessa takaisin laitokseen. Jos lapsella on jo ennalta sovittu kotiharjoittelu ja se peruuntuu liikkumisvapauden rajoituksen vuoksi, tulee tehdä erillinen yhteydenpidon rajoittamisen päätös.

Question: Voiko oppisopimusopiskelija osallistua rajoitustoimenpiteisiin?

Answer: Ei voi, sillä opiskelija ei kuulu laitoksen pysyvään ammatilliseen hoito- ja kasvatushenkilöstöön.


Question: Kuinka reiluja pelit ovat?

Answer: Kaikki CasinoTopsOnlinen suosittelemat nettikasinosivustot harjoittavat reilun pelaamisen käytäntöä. Jokainen sivustollamme arvosteltu kasino on tarkistettu itsenäisesti, ja niiden satunnaislukugeneraattori (RNG) on varmistettu puolueettomaksi ja turvalliseksi. Ruletti, kolikkopelit, videopokeri, blackjack, baccarat ja muut pelit ovat luotettujen pelinvalmistajien luomia, joten niiden luotettavuus on varmistettu. Satunnaislukugeneraattorilla saadaan aikaan arvottuja pelituloksia. Fyysisten kasinoiden kolikkopelit toimivat samalla tavalla, ja niissä pelin tulokset arvotaan RNG-sirulla.

Question: Liittyykö bonuksiin pelirajoituksia?

Answer: Kasinoilla on oikeus mitätöidä voitot, jos käyttää bonusrahoja ehdoissa kiellettyihin peleihin. On todella tärkeää lukea bonuksen sopimusehdot ennen sen hyväksymistä. Totta kai joitain bonuksia voi käyttää mihin tahansa kasinopeliin, mutta joskus esimerkiksi kolikkopelibonuksia ei voi käyttää pöytäpelien pelaamiseen.

Question: Mikä on ilmainen käteisbonus?

Answer: Ilmainen käteisbonus on nettikasinoiden pelaajilleen tarjoama rahabonus, jonka saaminen ei edellytä oikean rahan tallettamista. Ilmaisen käteisbonuksen kierrätysvaatimukset on täytettävä ennen nostamista. Lähes kaikissa ilmaisissa käteisbonuksissa on nostorajoitus, joka on 10–20 kertaa bonussumma.

Question: Mikä on ilmaispelibonus?

Answer: Ilmaispelibonusten tarkoituksena on esitellä pelit ennen niiden pelaamista oikeasta rahasta. Lisäksi jos olet onnekas ja voitat ilmaispelibonuksella, voit saada jopa 300 euron käteisbonuksen tekemällä minimitalletuksen kasinolle.

Question: Mikä on lain vaatima ikä rahapelaamiseen verkossa?

Answer: Alaikäisten uhkapelaaminen on ehdottomasti kielletty nettikasinoilla ja rahapelisivustoilla. Suuomalaisten pelaajien on oltava 18 vuotta täyttäneitä avatakseen tilin ja pelatakseen rahapelejä netissä.

Question: Mikä on minimitalletus?

Answer: Minimitalletus on se summa, joka sinun vähintään tulee tallettaa kasinolle, jotta voit pelata. Tämä vaihtelee kasinokohtaisesti, mutta yleensä minimitalletus on 10 euroa.

Question: Mikä on talletusbonus ja miten sen voi saada?

Answer: Nettikasinon rahatalletuksesta on mahdollista saada käteispalkintoja. Tarjouksesta riippuen summat voivat olla 100 % talletussummasta tai enemmän. Jos talletat 500 € ja talletusbonus on 100 %, tilillesi talletetaan yhteensä jopa 1 000 €. Lue aina sopimusehdot läpi ennen kuin talletat varmistaaksesi, että olet oikeutettu bonuksen saamiseen. Uskolliset pelaajat palkitaan usein ilmaiskierroksilla ja ylimääräisillä talletusbonuksilla.

Question: Mikä on turnaus?

Answer: Turnaukset ovat hyvin suosittuja nettikasinoilla ja pokerisivustoilla. Saat tilaisuuden voittaa suuria summia pelaamalla ilmaisturnauksissa. Muissa turnauksissa on maksettava pieni summa, jotta pelaamista ja ensimmäisen sijan tavoittelua voi jatkaa. Grand Slam of Slots II oli Microgamingin suurin kolikkopeliturnaus koskaan. Siinä pelattiin vuosikymmenen suurinta kolikkopeliä, joka on tunnettu Thunderstruck II:sena. Ensimmäisen sijan saavuttanut pelaaja voitti huimat 100 000 euroa.

Question: Mikä on uskollisuusbonus?

Answer: Nettikasinoilla on saatavilla uskollisuusbonuksia säännöllisille pelaajille. Pelaajan tila määritellään pelaamisen perusteella ja voi kohota parhaimmillaan VIP-tasoille asti, joilla pelaajien saataville tulee eksklusiivisia tarjouksia ja erikoislahjoja.

Question: Mikä palautusprosentti on ja miten se vaikuttaa pelaamiseen?

Answer: Palautusprosentti (Return to Player, RTP) on itsenäisten tarkastusyritysten asettama prosentti, jonka tarkoituksena on näyttää keskimääräinen prosenttiosuus, jolla peli jakaa voittoja takaisin pelaajalle. Jos palautusprosentti on 95%, saat jokaisesta panostetusta eurosta keskimäärin 95 senttiä takaisin. Tämä arvio lasketaan sadoista tuhansista pelituloksisista.

Question: Minne otan yhteyttä ongelmien ilmetessä?

Answer: Parhailla nettikasinoilla on yleensä 24/7 toimiva asiakaspalvelu. Voit ottaa yhteyttä asiakaspalveluun live chatilla, puhelimitse tai sähköpostilla.

Question: Mistä pelilisenssi ja maksuraportit löytyvät nettikasinoilla?

Answer: CasinoTopsOnline kertoo jokaisessa kasinoarvostelussaan, minkä lisenssin alla kyseinen kasino toimii.Nettikasinon omilta sivuilta löydät kyseiset tiedot yleensä sivun alalaidasta. Suosittelemme pelaamaan vain sellaisilla sivustoilla, joilla on virallinen lisenssi esimerkiksi Maltalle, Viroon tai Gibraltarille.

Question: Miten etuja on pelaamisesta nettikasinolla?

Answer: Nettikasinoilla pelaamisesta on tullut monille suosittu tapa viettää aikaa. Se mahdollistaa pelaamisen missä ja milloin tahansa tietokoneella, tabletilla tai mobiililaitteella. Valittavissa on satoja kolikko- ja muita rahapelejä, ja niistä nauttiminen onnistuu missä vain.

Question: Miten rahan tallettaminen onnistuu?

Answer: Nettikasinoilla pelaajat voivat käyttää monia eri maksutapoja, jotka vaihtelevat luottokorteista nettilompakkoratkaisuihin. Kaikki CasinoTopsOnlinen esittelemät nettikasinot tarjoavat monia turvallisia ja nopeita rahansiirtotapoja, jotka tekevät rahojen nostamisesta ja tallettamisesta mutkatonta.

Question: Mitä bonukset ja tarjoukset ovat?

Answer: Bonuksilla ja tarjouksilla rahapelisivustoille houkutellaan lisää pelaajia ja palkitaan lojaaleja pelaajia. Kasinobonuksilla pelaajat saavat tilaisuuden kasvattaa pelitilinsä saldoa, pidentää peliaikaansa ja nostaa panoksia.

Question: Mitä eksklusiiviset bonukset ovat?

Answer: CasinoTopsOnlinen yhteistyösopimukset nettikasinoiden kanssa mahdollistavat sen, että voimme tarjota eksklusiivisia kasinobonuksia, joita voi hyödyntää vain silloin, kun kirjautuu kasinolle sivustomme linkkien kautta.

Question: Mitä ilmaiskierrokset ovat?

Answer: Tiettyihin kolikkopeleihin on mahdollista saada ilmaiskierroksia. Tätä varten on avattava peli ja käytettävä ilmaiskierrokset. Ilmaiskierrosten aikana kertyy voittoja, ja niiden päätyttyä saat voittosi käteisbonuksena, johon sovelletaan kierrätysvaatimuksia.

Question: Mitä kierrätysvaatimukset ovat?

Answer: Useimmissa tapauksissa bonuksiin sovelletaan kierrätysvaatimuksia, eli panostusvaatimuksia, jotka on täytettävä ennen voittojen nostamista. Kierrättämisellä tarkoitetaan kutakin peliin asetettavaa panosta huolimatta siitä, tuleeko pelistä voittoa vai ei. Yksinkertaisesti selitettynä pelien pelaamista on jatkettava tiettyyn pisteeseen asti, kunnes bonuksen voi nostaa.

Question: Mitä noston peruminen tarkoittaa?

Answer: Noston peruminen tarkoittaa sitä, että koko nostettavan summan tai osan siitä voi palauttaa rajoitetun ajan takaisin pelitilille, jolloin kyseistä summaa voi käyttää pelaamiseen noston sijaan. Kaikilla nettikasinoilla ei ole tarjolla tätä toimintoa. Lue aiheesta lisää tutustumalla nettikasinoiden arvosteluihimme.

Question: Mitä valuuttoja voin käyttää pelaamiseen?

Answer: Parhaiksi arvostelluilla verkkokasinoilla pelaajat voivat käyttää eri valuuttoja, kuten Yhdysvaltain tai Kanadan dollareita, euroja ja Ison-Britannian puntia. Myös muutamat kasinot antavat pelaajien pelata Australian dollareissa. Kasinot pyrkivät antamaan pelaajille mahdollisuuden tallettaa varoja ja nostaa voittoja heidän valitsemallaan valuutalla.

Question: Onko luotto-/pankkikortin käyttäminen rahapelisivustoilla turvallista?

Answer: Ehdottomasti. Kaikki luotto-/pankkikorttien tiedot tallennetaan turvalliselle palvelimelle, joka suojataan uusimmilla palomuurijärjestelmillä. Jos et pysty turvallisin mielin käyttämään korttiasi, voit valita yhden monista muista erinomaisista kasinojen rahansiirtotavoista, jotka hyväksytään useimmilla nettikasinoilla. Valitse mieluisimmät talletus- ja nostovaihtoehdot nettikasinoiden rahansiirtotapojen listaltamme.

Question: Onko nostettavassa summassa rajoituksia?

Answer: Useimmilla suosittelemillamme kasinoilla ei ole nostorajoituksia. Joillakin kasinoilla nostorajoitus on kuitenkin noin 5 000 euroa viikossa. Rajoitus riippuu pelitilin tilasta ja maksutavasta. Saat lisätietoa kasinoarvosteluistamme.

Question: Onko pelaaminen turvallista verkossa?

Answer: Vastaus on kyllä, jos tutustut rahapelioppaaseemme ja vältät pelaamista hämärillä sivustoilla.

Question: Ovatko rahani turvassa?

Answer: Nettikasinoilla on hyvin tarkat turvatoimet mitä tulee rahojen sekä myös henkilötietojen säilyttämiseen. CasinoTopsOnlinen listaamat kasinot noudattavat tietosuojakäytäntöjä. Tämän lisäksi kasinoiden tarjoamat pelit ovat ulkopuolisten viranomaisten tarkastamia.

Question: Voiko samalla kasinolla pelata selaimella ja ladatulla ohjelmistolla?

Answer: Samalla tilillä voi pelata molemmilla tavoilla. Useimmat nettikasinot mahdollistavat pelaamisen sekä selaimella ilman latausta, että ladattavallaa ohjelmistolla. Jos päätät asentaa kasino-ohjelmiston, useimmissa tapauksissa pääset käsiksi useampiin kasinopeleihin kuin selainversiossa.

Question: Voiko selainkasinolla pelata Macintosh OS -käyttöjärjestelmällä?

Answer: Kyllä. Useimmat netticasinot, bingosivustot ja pokerihuoneet ovat yhteensopivia Macien kanssa. Vuodesta 2011 alkaen kaikki Microgaming -selainkasinot ovat toimineet Macintosh -käyttöjärjestelmällä. Valitettavasti monien verkkokasinojen ohjelmisto ei ole ladattavissa Macille. Tätä varten on asennettava joko Boothcamp tai ohjelma nimeltä Parallels.

Question: Voinko käyttää useampaa maksutapaa?

Answer: Kyllä. Nettikasinot sallivat kahden tai useamman talletus- ja nostotavan käytön. Pidä mielessäsi, että petosten ehkäisemiseksi verkkokasinot eivät hyväksy talletusta luottokortilla ja nostoa toisella maksutavalla, kuten nettilompakolla. Muista aina tehdä nostopyyntö käyttäen samaa rahansiirtotapaa kuin jota käytit tallettamiseen.


Question: Kuinka monta kaiutinta kotiverkkoon voi määrittää samaan aikaan?

Answer: Enimmäismäärä riippuu Wi-Fi-verkon kaistanleveydestä. Useimmissa asunnoissa langattomaan verkkoon voi määrittää enintään neljä kaiutinta. Jos haluat määrittää järjestelmän useampaan kuin neljään huoneeseen, osa järjestelmistä kannattaa liittää verkkoon Ethernet-kaapelilla.

Question: Mihin Bose Skilliä voi käyttää?

Answer: Bose Skillin avulla voit soittaa musiikkia SoundTouch-kaiuttimistasi puhumalla Alexa-laitteelle, kuten Amazon Echo Dotille. Voit esimerkiksi sanoa "Alexa, play my jazz playlist in the Kitchen" (Alexa, soita jazz-soittolistaani keittiössä), jolloin soittolistan toistaminen alkaa Kitchen-nimisestä SoundTouch-kaiuttimesta. Voit myös hallita parhaillaan toistettavaa musiikkia sanomalla esimerkiksi "Alexa, pause the music in the Kitchen" (Alexa, keskeytä musiikki keittiössä), "Alexa, resume the music in the Kitchen" (Alexa, jatka musiikin soittamista keittiössä), "Alexa, turn up the volume in the Kitchen" (Alexa, lisää äänenvoimakkuutta keittiössä), "Alexa, skip to the next song in the Kitchen" (Alexa, vaihda seuraavaan kappaleeseen keittiössä) jne.

Question: Mikä on Alexa-laitteiden Bose SoundTouch Control Skill?

Answer: Alexa-laitteiden Bose SoundTouch Control Skillin avulla Bose SoundTouch -käyttäjät voivat hallita SoundTouch-kokemusta Alexan kautta puhumalla Amazon Echolle, Echo Dotille, Tapille tai muille Alexa-laitteille.

Question: Missä Bose SoundTouch Control Skill on saatavilla?

Answer: Bose SoundTouch Control Skill on saatavilla Yhdysvalloissa vain englanniksi.

Question: Missä käyttöjärjestelmissä SoundTouch-sovellusta voi käyttää?

Answer: Sovellus on yhteensopiva seuraavien käyttöjärjestelmien kanssa: Windows® 7, 8 ja 10, Mac OS X 10.8 ja uudemmat (64-bittiset), kaikki iPhone-, iPad- ja iPod touch -laitteet, joissa on iOS 8.2 -käyttöjärjestelmä tai uudempi, Android-laitteet, joissa on Android 4.4 -käyttöjärjestelmä tai uudempi.

Question: Miten vanhat asiakkaat saavat Bose SoundTouch Control Skillin käyttöönsä?

Answer: Bose SoundTouch Control Skill on kaikkien SoundTouch-käyttäjien saatavilla ilmaisella ohjelmistopäivityksellä. Itse Skill on maksuton, ja sen käyttöönotto tapahtuu Amazon Alexa -sovelluksen Skills-osiossa. Skillin käyttö edellyttää myös Alexa-laitetta, kuten Amazon Echoa tai Echo Dotia.

Question: Mitkä SoundTouch-kaiuttimet ovat yhteensopivia Bose SoundTouch Control Skillin kanssa?

Answer: Bose SoundTouch Control Skill on yhteensopiva kaikkien Bose SoundTouch-kaiuttimien kanssa.

Question: Mitkä SoundTouch-tuotteet ovat yhteensopivia Bose Skillin kanssa?

Answer: Bose Skill tukee kaikkia nykyisen sukupolven SoundTouch-kaiuttimia (SoundTouch 10, SoundTouch 20 III, SoundTouch 30 III, SoundTouch 300 -soundbar, Wave SoundTouch IV, SoundTouch SA-5 -vahvistin, langaton SoundTouch-sovitin ja Lifestyle 600- ja 650-kotiviihdejärjestelmät) sekä aiempia Bluetooth-yhteyttä tukevia SoundTouch-kaiuttimia ja -järjestelmiä.

Question: Mitkä musiikkipalvelut toimivat Bose Skillin ja SoundTouchin kanssa?

Answer: Tällä hetkellä Bose Skillin kanssa toimivat musiikkipalvelut ovat Amazon Music, Pandora, TuneIn, SiriusXM ja iHeartRadio.

Question: Mitä Bose SoundTouch Control Skillillä voi tehdä?

Answer: Bose SoundTouch Control Skillin avulla voit antaa Alexalle seuraavanlaisia komentoja: SoundTouch-esiasetetun musiikin soittaminen. Esimerkiksi "Alexa, ask Bose to play Preset 1" (Alexa, pyydä Bosea soittamaan esiasetusta 1).Sisällön soittaminen tietyssä huoneessa. Esimerkiksi "Alexa, ask Bose to play Preset 1 in the Living room" (Alexa, pyydä Bosea soittamaan esiasetusta 1 olohuoneessa).Toiston käynnistäminen, pysäyttäminen ja jatkaminen sekä kappaleiden ohittaminen. Esimerkiksi "Alexa, ask Bose to pause" (Alexa, pyydä Bosea keskeyttämään toisto).Äänenvoimakkuuden säätäminen. Esimerkiksi "Alexa, ask Bose to turn this up" (Alexa, pyydä Bosea lisäämään äänenvoimakkuutta).Saman musiikin kuunteleminen kaikkialla. Esimerkiksi "Alexa, ask Bose to play this everywhere" (Alexa, pyydä Bosea soittamaan tätä kaikkialla). Toistettavan kappaleen tietojen kysyminen. Esimerkiksi "Alexa, ask Bose what’s playing" (Alexa, kysy Boselta, mikä tämä kappale on). Järjestelmän käynnistäminen tai sammuttaminen. Esimerkiksi "Alexa, ask Bose to turn off." (Alexa, pyydä Bosea sammuttamaan virta).

Question: Mitä SoundTouch-järjestelmän asentamiseen tarvitaan?

Answer: Tarvitset vain Wi-Fi-kotiverkon ja älypuhelimen tai tablet-laitteen. Kaikki muu toimitetaan järjestelmän mukana.

Question: Mitä eroa on langattomilla SoundTouch 10-, 20- ja 30-kaiuttimilla?

Answer: SoundTouch 10-, 20- ja 30-järjestelmissä on Wi-Fi- ja Bluetooth®-yhteydet, ja kätevillä esiasetuspainikkeilla pääset kuuntelemaan lempimusiikkiasi yhdellä kosketuksella. Eri malleilla on eri äänentoistoteho, joten voit valita sopivimman laitteen huoneen koon mukaan. SoundTouch 10 on SoundTouch-malliston pienin kaiutin. Tehokas laite tuottaa kokoaan suurempaa, muhkeaa Bose-ääntä. SoundTouch 20 on pienikokoinen langaton kaiutin, joka täyttää koko huoneen kirkkaalla äänellä. SoundTouch 30 on suorituskykyisin yksiosainen langaton kaiuttimemme. Bosen waveguide-kaiutinteknologian tuottama syvä ja täyteläinen ääni täyttää kotisi suurimmankin huoneen. Toinen laitteiden välinen merkittävä ero on, että SoundTouch 20 ja 30 kertovat kappaleen, artistin, aseman ja yhteyden tiedot OLED-näytöllä, kun taas SoundTouch 10:ssä on neljä LED-merkkivaloa, jotka näyttävät vain yhteyden tilan.

Question: Mitä musiikkia voin suoratoistaa internetistä?

Answer: SoundTouch-kaiuttimilla voit kuunnella musiikkipalveluita, kuten Spotify®, Pandora®, iHeartRadio™, Deezer, TuneIn, Sirius ja Amazon Music (jos saatavilla).

Question: Onko kaiuttimessa akku?

Answer: Ei.

Question: Tukeeko järjestelmä Bluetooth-yhteyttä?

Answer: Kyllä. Voit yhdistää järjestelmään Bluetooth-laitteen ja kuunnella musiikkia entistä useammista lähteistä, kuten YouTubesta.

Question: Tukeeko kaiutin AirPlay-toistoa?

Answer: Ei. Nykyiset kaiuttimet eivät enää tue AirPlay-toistoa. Aiemman sukupolven SoundTouch 20- ja 30-laitteet kuitenkin tukevat sitä edelleen.

Question: Tukevatko kaiuttimet lyhyen kantaman langatonta NFC-teknologiaa?

Answer: Eivät. SoundTouch-kaiuttimet tukevat Bluetooth-yhteyden muodostamista laitteen painikkeiden tai hallintasovelluksen kautta.

Question: Täytyykö minun aina sanoa kaiuttimen nimi käyttäessäni Bose Skilliä?

Answer: Kyllä. Alexa ei tiedä, minne komennot ohjataan, ellet sisällytä kaiuttimen nimeä pyyntöihin/komentoihin.

Question: Voiko SoundTouch-järjestelmiä käyttää julkisissa Wi-Fi®-verkoissa (kuten lentokentillä tai kahviloissa)?

Answer: Ei. Vaikka useimpia näistä verkoista voi käyttää maksutta, niihin kirjautuminen tapahtuu eri tavalla kuin SoundTouch-sovelluksessa. SoundTouch-tuotteet on suunniteltu vain kotikäyttöön.

Question: Voiko SoundTouch-kaiuttimilla soittaa NAS-verkkoasemaan tallennettua musiikkia?

Answer: Kyllä. SoundTouch-kaiuttimet ovat yhteensopivia tiettyjen NAS-asemien, kuten Synologyn DiskStationin, Passport +:n ja Western Digitalin My Cloudin™, kanssa, joten niillä voi suoratoistaa musiikkikirjastoa myös ilman tietokonetta.

Question: Voiko SoundTouch-kaiuttimilla suoratoistaa AM/FM-radiota tai television ääntä huoneesta toiseen?

Answer: Kyllä. SoundTouch-kaiuttimilla voi kuunnella nettiradiota TuneIn-sovellusintegraation kautta.

Question: Voiko SoundTouch-kaiuttimilla suoratoistaa musiikkia useista eri tietokoneista?

Answer: Kyllä, musiikkia voi toistaa kaikista tietokoneista, joihin on asennettu SoundTouch-sovellus. Jokainen tietokone näkyy erillisenä kirjastona sovelluksen musiikkilähteiden luettelossa.

Question: Voiko eri SoundTouch-kaiuttimia käyttää yhdessä?

Answer: Kyllä. Voit käyttää kaikkia kaiuttimia, sekä uusia että vanhempia malleja, yhdessä toistensa kanssa ja tuoda musiikin kaikkialle kotiisi.

Question: Voiko laitteella kuunnella tietokoneeseen tallennettua musiikkia?

Answer: Kyllä. SoundTouch-järjestelmillä voi kuunnella tietokoneeseen tallennettua musiikkia iTunes- ja Windows Media Player -sovellusten kautta.

Question: Voinko ohjata Bose Skillin avulla musiikin toistoa useissa kaiuttimissa samanaikaisesti?

Answer: Ei. Tällä hetkellä musiikin toistaminen useista kaiuttimista ei onnistu pelkillä äänikomennoilla Bose Skillin kautta. Voit kuitenkin luoda tavalliseen tapaan ryhmiä SoundTouch-sovelluksessa, vaikka musiikin toisto olisi käynnistetty Bose Skillin kautta.

Question: Voinko suoratoistaa eri musiikkia eri huoneissa?

Answer: Mikäli sinulla on useita SoundTouch-tuotteita, voit suoratoistaa eri musiikkia eri huoneissa, samaa musiikkia kaikissa huoneissa tai mitä tahansa siltä väliltä.


Question: Haluan järjestää talutusratsastusta tapahtuman yhteydessä, kuinka toimin?

Answer: Tukes on laatinut ohjeistusta talutusratsastuksen järjestäjille. On tärkeää, että otat huomioon muun tapahtuman luonteen ja miten toiminta vaikuttaa talutusratsastukseen (esim. ilmapallojen puhalluspiste, pomppulinna). Talutusratsastuksessa asiakkaan jalkoja ei saa laittaa jalustinhihnojen väliin!

Question: Koskeeko kuluttajaturvallisuuslaki taloyhtiön leikkipaikkaa?

Answer: Kuluttajaturvallisuuslainsäädäntö koskee myös asunto-osakeyhtiöiden pihoilla olevia leikkikenttiä ja niiden yksittäisiä leikkikenttävälineitä. Lainsäädäntö edellyttää, että palvelun tarjoaja (esim. taloyhtiön hallitus) huolehtii leikkikentän kokonaisturvallisuuden lisäksi leikkikenttävälineiden rakenteellisesta turvallisuudesta sekä laitteiden riittävästä huollosta ja kunnossapidosta. Leikkikentät tukes.fissä

Question: Kuka valvoo päivähoidon turvallisuutta?

Answer: Aluehallintovirastot valvovat päiväkotien ja perhepäivähoidon turvallisuutta. Tukes voi valvoa päiväkotien pihojen turvallisuutta aukioloaikojen ulkopuolisen käytön osalta. Kuluttajaturvallisuuslaki on päiväkodin pihan osalta täydentävää, toissijaista lainsäädäntöä. Tukes valvoo kuluttajaturvallisuuslain noudattamista. Tukes valvoo tuoteturvallisuuden näkökulmasta kaikkia, myös muualla kuin päiväkotien pihoilla olevia, leikki- ja liikuntavälineitä (linkki sivulle, jossa tästä asiasta). Jos Tukes saa tietoonsa tiettyyn välinemalliin liittyvän turvallisuuspuutteen, esimerkiksi suunnittelu- tai valmistusvirheen, Tukes voi edellyttää korjaavia toimenpiteitä koko Suomessa. Lainsäädäntö: varhaiskasvatuslaki 36/1973, kuluttajaturvallisuuslaki 920/2011

Question: Kuka vastaa koulun pihan turvallisuudesta ja mikä viranomainen valvoo koulun pihan turvallisuutta?

Answer: Koulu, käytännössä koulun rehtori, vastaa koulun pihan turvallisuudesta. Koulun pihan turvallisuutta valvovaa viranomaista ei ole lainsäädännössä määritelty. Aluehallintovirasto selvittää kouluaikana tapahtuneita vakavia tapaturmia, joista on tehty valitus tai kantelu aluehallintovirastoon. Tukes voi valvoa koulujen pihojen turvallisuutta kouluaikojen ulkopuolisen käytön osalta. Esimerkiksi jos koulun pihalla kaatuu illalla jalkapallomaali lapsen päälle, siitä pitää ilmoittaa sekä kouluun että Tukesiin. Kuluttajaturvallisuuslaki on koulun pihan osalta täydentävää, toissijaista lainsäädäntöä. Tukes valvoo kuluttajaturvallisuuslain noudattamista. Tukes valvoo tuoteturvallisuuden näkökulmasta kaikkia, myös muualla kuin koulujen pihoilla olevia, leikki- ja ulkokuntoiluvälineitä sekä maaleja ja koripallotelineitä (linkki sivulle, jossa tästä asiasta). Jos Tukes saa tietoonsa tiettyyn välinemalliin liittyvän turvallisuuspuutteen, esimerkiksi suunnittelu- tai valmistusvirheen, Tukes voi edellyttää korjaavia toimenpiteitä koko Suomessa. Lainsäädäntö: perusopetuslaki 628/1998, kuluttajaturvallisuuslaki 920/2011

Question: Mikä on ohjelmapalvelu?

Answer: Ohjelmapalvelussa asiakas osallistuu itse aktiivisesti suoritettavaan toimintaan. Ohjelmapalveluja ovat erilaisissa toimintaympäristöissä, kuten sisä- ja ulkotiloissa, taajamissa, maastossa, ilmassa tai vesillä suoritettavat seikkailu-, elämys-, luonto- ja liikuntapalvelut. Ohjelmapalveluita ovat esimerkiksi moottorikelkkasafarit, koira- ja porosafarit, benji-hypyt ja pomppulinnat. Myös monet leirit ovat ohjelmapalveluita, jos leiriläiset itse osallistuvat erilaisiin aktiviteetteihin leirin aikana. Ohjelmapalveluja tarjotaan myös muiden palvelujen yhteydessä, esimerkiksi yleisötapahtumissa.

Question: Mikä on palveluntarjoajan vastuu, jos ulkona tarjottavaa kuluttajapalvelua käytetään palvelun aukioloaikojen ulkopuolella?

Answer: Palveluntarjoaja vastaa palvelun turvallisuudesta. Vastuu turvallisuudesta ulottuu myös aukioloaikojen ulkopuolelle. Palveluntarjoajan on annettava kuluttajalle selkeästi tiedot palvelun aukioloajoista. Tarvittaessa palvelun käyttö aukioloajan ulkopuolella pitää kieltää. Jos kuluttaja käyttää palvelua aukioloajan ulkopuolella, hänen oma vastuunsa mahdollisesta tapaturmasta korostuu. Esimerkiksi talviuintipaikoilla kuluttajille tulee antaa selkeästi tieto palvelun aukioloajoista ja siitä, milloin esim. liukkautta torjutaan. Tämä ohjaa kuluttajia käyttämään palvelua aukioloaikoina. Palveluntarjoajan on huolehdittava myös siitä, että rakenteet eivät saa olla rikki niin, että ne aiheuttavat vaaraa aukioloajan ulkopuolella palvelua käyttäville henkilöille. Esimerkiksi laiturirakenteiden tulee olla ehjät.

Question: Millaisista onnettomuuksista pitää ilmoittaa Tukesiin?

Answer: Kaikissa eläinpalveluissa tapahtuneista vakavista onnettomuuksista pitää tehdä ilmoitus Tukesiin. Myös vakavat läheltä piti -tilanteet pitää ilmoittaa, vaikka mitään vammoja ei olisi asiakkaille syntynytkään. Vakavilla onnettomuuksilla tarkoitetaan sellaisia loukkaantumisia, joissa on tarvittu ambulanssia tai lääkärin apua. Tällaisia ovat esimerkiksi murtumat ja aivotärähdykset. Ilmoitus pitää tehdä myös, jos tilanteeseen liittyy jotain muusta toiminnasta poikkeavaa, kuten useiden henkilöiden loukkaantuminen tai muu erityistilanne.

Question: Milloin eläinpalveluiden järjestäjän pitää laatia turvallisuusasiakirja?

Answer: Turvallisuusasiakirja pitää laatia seuraavissa palveluissa:  kotieläinpiha eläintarha- tai puisto ratsastuskoulu- tai ratsastustalli (myös vaellustallit, harrastetallit) poniravikoulu ravitalli, jos talli tarjoaa esimerkiksi kärryajeluja tms. asiakkaille. Normaalin valmennustallin, jossa valmennetaan asiakkaiden hevosia, mutta asiakkaat itse eivät osallistu toimintaan, ei tarvitse laatia turvallisuusasiakirjaa.

Question: Minkälaiset trampoliinit soveltuvat julkisille leikkikentille?

Answer: Yleisimmät marketeissa myytävät trampoliinit ovat tarkoitettu vain valvottuun kotikäyttöön omille pihoille. Julkisille leikkikentille soveltuvat pienemmät ja maatasoon asennettavat EN-1176 -leikkikenttävälinestandardin mukaiset trampoliinit, joiden tapaturmariski on pienempi ja käytön valvonnan tarve on vähäisempi.

Question: Miten laskettelukeskusten hyppyreiden turvallisuudesta voi varmistua?

Answer: Laskettelukeskuksien omistava yhtiö vastaa keskuksen turvallisuudesta kokonaisuudessaan. Tämä koskee myös esim. nuorison itse kasaamien hyppyreiden turvallisuutta. Toiminnanharjoittajan on huomioitava hyppyreihin liittyvät riskit ja otettava ne huomioon turvallisuussuunnittelussa. Kielto-, varoitus- ja opastetaulujen tulee olla materiaaliltaan kestäviä, selkeitä, ymmärrettäviä ja helposti havaittavia. Hyppyrialueet pitää erottaa selkeästi muista alueista (esim. muusta laskettelurinteestä). Tällä pyritään estämään se, ettei kukaan ajaudu hyppyriin vahingossa. Hyppyrit vaativat myös ylläpitoa esimerkiksi käytön aiheuttaman kulumisen, muuttuvien sääolosuhteiden ja ilkivallan vuoksi. Toiminnanharjoittaja vastaa hyppyreiden ylläpidosta, vaikka rinnekeskuksen alueella oleva hyppyri olisi harrastajien rakentama. Suomen hiihtokeskusyhdistys ry (SHKY) on laatinut ohjeistusta erilaisten hyppyreiden rakentamiseen. Ohjeistuksessa on huomioitu mm. hyppyreiden profiili, alastulo ja koko. Suositeltavaa onkin olla yhteydessä SHKY:een ennen hyppyreiden rakentamisen aloittamista.

Question: Miten palveluntarjoajan pitää huomioida tietosuojasäädökset?

Answer: Jokaisella asiakkaalla on oikeus hallita itseään koskevia tietoja myös kuluttajapalveluissa. Tätä kutsutaan tietosuojaksi. Asiakkaasta kerättäviä tietoja on käsiteltävä tietosuoja-asetuksen mukaisesti. Asiakkaan tietojen keräämistä turvallisuuden varmistamiseksi ei ole kielletty lainsäädännössä. Kun palveluntarjoaja kerää asiakkaastaan esim. terveystietoja palvelun turvallista toteuttamista varten, tietosuoja pitää huomioida. Ohjeita tietosuoja-asetuksesta pienille ja keskisuurille yrityksille (Euroopan komissio) Yrittäjän tietosuojaopas (Suomen yrittäjät) Videokoulutuksia tietosuoja-asetuksesta (Tietosuojavaltuutetun toimisto) Miten valmistautua tietosuoja-asetukseen? (Tietosuojavaltuutetun toimisto)

Question: Miten talviolosuhteet vaikuttavat leikkikenttien turvallisuuteen?

Answer: Leikkikentillä on talviaikaan erilaisia vaaroja kuin kesäaikaan. Palvelun käyttäjän pitää ymmärtää ja ottaa tämä huomioon toiminnassaan. Palveluntarjoajan tulee pitää leikkikentät riskinarviointiin perustuen sellaisessa kunnossa, ettei niistä aiheudu vaaraa käyttäjille talvellakaan. Leikkikentiltä ei kuitenkaan edellytetä kaikilta osin samaa turvallisuustasoa talvella. Esimerkiksi alustoilta ei voi edellyttää samanlaista kuntoa kuin kesäolosuhteissa.

Question: Miten uimaseuran harjoitusten uinninvalvonta pitää järjestää?

Answer: Myös seurojen vesiurheilun harrastajat voivat hukkua. Vesiturvallisuuden kannalta on hyvä ja suotavaakin, että uimahallin valvojat auttavat seuroja vesipelastustilanteissa. Tilannetta, jossa esimerkiksi uimaseurat siirtävät pelastusvastuun kokonaan uimahallille, ei kuitenkaan tulisi syntyä. Myös seurojen henkilökunnan tulisi olla vesipelastustaitoista. Varsinkin suurten harjoitusvuorojen kohdalla uimahallin asiakkaiden valvonta saattaisi kärsiä, jos valvojien huomio kiinnittyisi liiaksi uimaseurojen järjestämään uintiin. Yhdistysten jäsenilleen tarjoamaan toimintaan ei sovelleta kuluttajaturvallisuuslakia. Uimaseurojen valmennustoiminta ei ole kuluttajapalvelu, vaikka valmennus tapahtuisi uimahallin aukioloaikojen ulkopuolella. Uimahalli toimii tällaisissa tilanteissa tilanvuokraajana.

Question: Miten uinninvalvojien tauot kannattaa järjestää?

Answer: Uinninvalvojien lakisääteiset työtauot on järjestettävä niin, että valvonnan taso säilyy riittävänä. Allasturvallisuuden kannalta paras vaihtoehto on ajoittaa työtauot ruuhka-aikojen ulkopuolelle. Varsinaisen uinninvalvojan on päästävä nopeasti allastilaan esimerkiksi vesipelastustilanteessa. Varsinaisen uinninvalvojan taukoja sijaistavan työtekijän on todella valvottava allasturvallisuutta ja tunnettava kohteen riskit, hälytysjärjestelmät ja muut turvallisuuskäytännöt. Sijaisen on tiedettävä, missä varsinainen uinninvalvoja taukonsa aikana on. Sijaisen vaatetuksen on oltava sellainen, että hänet tunnistaa uinninvalvojaksi. Turvallisuuden kannalta paras tilanne on, että mahdollisimman monella hallityöntekijällä on valmius toimia vesipelastustilanteessa.

Question: Mitä pitää ottaa huomioon estejuoksutapahtumaa suunniteltaessa?

Answer: Esteitä suunnitellessa ja toteuttaessa kannattaa tutustua ohjelmapalveluiden ja yleisötapahtumien yleisiin asiakasturvallisuusvaatimuksiin ja esteiden turvallisuutta koskeviin ohjeisiin. Esteiden suunnittelussa voi käyttää apuna esim. parkour-standardia SFS-EN 16899:2016 (Urheilu- ja vapaa-ajan välineet. Parkourvälineet. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät). Jos estejuoksutapahtumaan osallistuu pieniä lapsia, pitää huomioida lapsiturvallisuuteen liittyvät standardit. Esimerkiksi leikkikenttävälinestandardeissa (SFS-EN 1176 ja 1177) on annettu ohjeita rakenteiden mitoitukseen. Turvallisuusasiakirjan laadinnasta löytyy lisää tietoa mm. kotisivuiltamme. Sieltä löytyy tietoa myös muista palveluntarjoajan velvollisuuksista.

Question: Mitä pitää ottaa huomioon, kun uimahalliin tulee ulkopuolisia palveluntarjoajia?

Answer: Ulkopuolisilla palveluntarjoajilla tarkoitetaan yrittäjiä, jotka ohjaavat uimahallissa esimerkiksi vesijumppaa tai vauvauintia, mutta joilla ei ole työsuhdetta uimahalliin. Ulkopuoliset palveluntarjoajat vastaavat tarjoamansa palvelun turvallisuudesta. Kun uimahalli vuokraa hallin tiloja ulkopuoliseen elinkeinotoimintaan, uimahallin pitää varmistua siitä, että ulkopuolinen palveluntarjoaja osaa tarjota palvelua turvallisesti. Ulkopuolisen palveluntarjoajan pitää olla riittävän pelastustaitoinen kyseiseen kohteeseen. Vaihtoehtoisesti ulkopuolinen palveluntarjoaja voi sopia uimahallin kanssa, että uimahalli järjestää uinninvalvonnan palvelun aikana.

Question: Mitä pätevyys- tai koulutusvaatimuksia on uinninvalvojille tai rantavalvojille?

Answer: Valvontaa tekevän henkilön tulee pystyä pelastamaan uimari siinä kohteessa, jossa hän työskentelee. Eli uinninvalvojan pitäisi pystyä pelastamaan asiakas kohteen haastavimmasta paikasta ja antaa riittävä ensiapu. Esimerkiksi vesipelastuskoulutus + EA1-koulutus on hyvä yhdistelmä.

Question: Olen perustamassa kotieläinpihaa, mitä minun pitää ottaa huomioon?

Answer: Kotieläinpiha vaatii luvan. Lisätietoja lupakäytännöstä saat aluehallintoviraston sivuilta. Eläinsuojelulainsäädännön vaatimukset pitää täyttää. Kotieläinpihoilla on usein myös lapsille tarkoitettuja leikkivälineitä. Jo hankintavaiheessa tulee huolehtia siitä, että leikkikenttävälineet täyttävät niitä koskevien turvallisuusstandardien SFS-EN 1176 ja SFS-EN 1177 vaatimukset. Myös laitteiden kunnossapito ja sijoittelu alueelle vaativat suunnittelua. Lisätietoa leikkivälineiden turvallisuudesta Jos kotieläinpihalla on kesäkahvila tms. muuta ruokapalvelua, sinun pitää olla yhteydessä oman kunnan ympäristöterveyden viranomaiseen.

Question: Ovatko ratsastuskilpailut kuluttajaturvallisuuslain alaista toimintaa?

Answer: Kyllä ovat, ja kilpailuista pitää laatia turvallisuusasiakirja. Asiakirjan voi myös yhdistää pelastussuunnitelmaan. Kiinnitä erityistä huomiota hevosten ja yleisön kulkureitteihin sekä hätätilannevalmiuteen.

Question: Pitääkö kaikista ohjelmapalveluista tehdä turvallisuusasiakirja?

Answer: Seikkailu-, elämys- ja luontopalveluista pitää laatia kuluttajaturvallisuuslain 7 §:n tarkoittama turvallisuusasiakirja. Myös muista ohjelmapalveluista, jotka voidaan rinnastaa edellä mainittuihin palveluihin ja joista voi aiheutua merkittäviä riskejä kuluttajille, tulee laatia turvallisuusasiakirja. Merkittävä riski on esimerkiksi hukkuminen, eli käytännössä kaikki vesillä toteutettavat ohjelmapalvelut ovat turvallisuusasiakirjavelvollisia. Vain sellaisista ohjelmapalveluista, joihin liittyvä riski on vähäinen, turvallisuusasiakirjan voi jättää laatimatta. On kuitenkin hyvä muistaa, että kaikki ohjelmapalvelut ovat lähtökohtaisesti kuluttajaturvallisuuslain soveltamisalalla. Palveluntarjoaja on aina vastuussa palvelun turvallisuudesta, vaikka sitä ei koskisikaan nimenomainen turvallisuusasiakirjan laatimisvelvollisuus.

Question: Pitääkö vanhat leikkikenttävälineet päivittää vastaamaan tämänhetkisiä standardeja?

Answer: Vanhoja leikkikenttävälineitä ei tarvitse päivittää vastaamaan tämän hetken turvallisuusvaatimuksia silloin, kun ne ovat turvallisia eivätkä aiheuta vaaraa käyttäjälleen.

Question: Sovelletaanko ulkomailla järjestettävään kuluttajapalveluun kuluttajaturvallisuuslakia?

Answer: Jos suomalainen yrittäjä järjestää palvelun ulkomailla ja myy sitä Suomessa, voidaan palveluun soveltaa kuluttajaturvallisuuslainsäädäntöä.

Question: Tarvitaanko vanhemmilta lupa, jos lapsi haluaa osallistua ohjelmapalveluihin?

Answer: Tukes suosittelee, ettei suuririskisiä ohjelmapalveluja (kuten esim. kiipeilypalveluja) tarjota alaikäisille ilman huoltajan suostumusta. Suostumus on hyvä varmistaa etukäteen esimerkiksi pyytämällä tätä kirjallisena. Alaikäisen vanhemmalle pitää tarjota riittävästi tietoa, jotta vanhempi voi arvioida, voiko alaikäinen palveluun osallistua esim. taitojensa tai terveydentilansa puolesta.

Question: Tarvitseeko ulkoliikuntapaikka turvallisuusasiakirjan?

Answer: Ulkokuntoilupaikalla pitää olla turvallisuusasiakirja silloin, kun se sisältää merkittäviä riskejä. Riskiä arvioitaessa huomioitavia tekijöitä ovat muun muassa kohteen koko, sijainti, maasto- ja ympäristöolosuhteet, käytössä olevat välineet ja niiden määrä, alueen käyttötarkoitus ja toiminnot sekä todennäköiset erityiskäyttäjäryhmät (esim. lapset, nuoret, aikuiset ja vanhukset). Esimerkiksi ulkokuntoilupaikkaa, jossa on isot käyttäjämäärät ja paljon vaativampia kuntoiluun ja voimailuun tarkoitettuja välineitä, koskee turvallisuusasiakirjan laatimisvelvollisuus. Toisaalta esimerkiksi senioripuistoja, joissa käytetään yksinkertaisia tasapainoiluun tarkoitettuja välineitä, ei koske lähtökohtaisesti turvallisuusasiakirjanlaatimisvelvollisuus. Myös pallopelialueet ja luistelukentät sekä hiihtoladut katsotaan lähtökohtaisesti kuluttajapalveluiksi, joita ei koske turvallisuusasiakirjanlaatimisvelvollisuus. Näistäkin kohteista voi silti laatia turvallisuusasiakirjan ja käyttää sitä apuna kohteen turvallisuuden parantamisessa.

Question: Voiko turvallisuusasiakirjan laatimisen ulkoistaa?

Answer: Turvallisuusasiakirja kannattaa laatia aina oman yrityksen näkökulmasta. Kokonaan turvallisuusasiakirjan laatimista ei voi ulkoistaa, mutta apuna voi käyttää ulkopuolista asiantuntijaa (esim. konsulttia). Tärkeintä asiakirjan laatimisessa on pohtia vaaroja ja riskejä juuri oman toiminnan näkökulmasta.

Question: Voiko uinninvalvojat korvata kameravalvonnalla?

Answer: Kameravalvonta on ensisijaisesti vain henkilövalvonnan apukeino. Uimahalleissa, vesipuistoissa, kylpylöissä ja muissa suurissa kohteissa uinninvalvojia ei voi korvata kameravalvonnalla. Uinninvalvonta voidaan järjestää kameroiden välityksellä hotelleissa, pienissä uimahalleissa, palvelukeskusten allastiloissa ja muissa vastaavissa kohteissa, joissa  altaita on vain vähän altaiden vesipinta-ala on pieni altaat ovat käytössä vain osa-aikaisesti käyttäjiä on vähän allastilassa ei ole hyppytornia, vesiliukumäkeä tai muita erityisen vaarallisia toimintoja.  On tärkeää, että kameroiden välittämää kuvaa seuraa henkilö, joka on riittävän pelastustaitoinen kyseiseen kohteeseen. Kameravalvontaa on käsitelty tarkemmin Tukes-ohjeessa 1/2015.


Question: Kuinka monta kanavaa L1 Pro -järjestelmissä on?

Answer: L1 Pro -järjestelmissä on kolme kanavaa ja yhteensä viisi tuloa. Niissä on kaksi 6,35 mm:n XLR-phantom-yhdistelmätuloa, 6,35 mm:n ja 3,5 mm:n AUX-liitännät ja Bluetooth®-suoratoisto-ominaisuus. Valaistujen pyörivien enkooderien ansiosta äänenvoimakkuuden, äänensävyn ja jälkikaikuasetusten kanavakohtainen säätäminen on helppoa. Kun yhdistät useita lähteitä kanavaan 3, säädä kunkin kanavan miksausta säätämällä tulolähteiden äänenvoimakkuuksia ja säädä yleistä äänenvoimakkuuden tasoa kanavan 3 äänenvoimakkuuden säätimellä. Valitse jokin optimoiduista järjestelmän EQ-esiasetuksista esimerkiksi livemusiikkia ja tallennettua musiikkia varten. Erillisen ToneMatch-portin ansiosta voit liittää lisää soittimia ja muita äänilähteitä – tarvitset vain yhden kaapelin järjestelmän ja Bosen T4S- tai T8S-mikserin (valinnainen) välillä kulkevaa virtaa ja digitaalista ääntä varten.

Question: Mikä on L1 Mix -sovellus?

Answer: L1 Mix on erityisesti siirrettäviä L1 Pro -kaiutinjärjestelmiä varten kehitetty sovellus. L1 Mix -sovelluksen avulla voit säätää mikserin asetuksia helposti puhelimella tai tabletilla. Voit siis esimerkiksi kävellä tilassa, kuunnella miksausta ja säätää sitä samalla. Kun säädät parametreja sovelluksessa, L1 Pro -järjestelmän LED-enkooderi liikkuu ja synkronoituu reaaliaikaisesti, joten L1 Pro -järjestelmän sovelluksen ja mikserin parametrit vastaavat aina toisiaan. Sovelluksessa on myös pääsy koko ToneMatch-kirjastoon, joka sisältää mukautetut EQ-esiasetukset. Se on ladattavissa ilmaiseksi sekä Google Play Kaupasta että Applen App Storesta.

Question: Mikä on L1 Pro -järjestelmä?

Answer: L1 Pro -järjestelmä on Bosen Portable PA -järjestelmä muusikoille, yhtyeille ja DJ-esityksiin. Saatavilla on kolme L1 Pro -järjestelmää: L1 Pro8, L1 Pro16 ja L1 Pro32.Kaikissa L1 Pro -järjestelmissä on modulaarinen rakenne, joten ne on helppo pakata, kantaa ja asentaa.L1 Pro32 on Bosen kaikkien aikojen kehittynein L1 Portable Line Array ‑järjestelmä. Siinä on 32 Articulated Array -elementtiä, ja se sopii keskisuuriin ja suuriin esiintymistiloihin ja tapahtumiin, kuten häihin, klubeille ja festivaaleille. L1 Pro32 ‑järjestelmässä ei ole sisäänrakennettua bassokaiutinta, vaan järjestelmään voi lisätä joko Bose Sub1- tai Sub2 Powered Bass Module -bassoyksikön, jossa on myös RaceTrack-elementit.Kaikissa L1 Pro -järjestelmissä on sama sisäänrakennettu mikseri, jossa on taajuuskorjain, jälkikaiku ja phantom-virta sekä Bluetooth® suoratoisto ja pääsy ToneMatch-esiasetusten koko kirjastoon.L1 Pro -järjestelmät ovat lisäksi yhteensopivia L1 Mix -sovelluksen kanssa, joten voit hallita järjestelmän mikseriä täysin langattomasti älypuhelimella tai tabletilla.Suorassa L1 Pro32 ‑järjestelmässä on 32 2-tuumaista Articulated Array -neodyymielementtiä, joten se takaa yhtenäisen peittoalueen. 180 asteen vaakasuuntaisen peiton, erittäin hyvin kohdistetun pystysuuntaisen peittoalueen ja tähänastisista L1-järjestelmistä etäisyyteen nähden korkeimman SPL-suorituskyvyn ansiosta järjestelmä takaa monitahoiset äänen yksityiskohdat sekä selkeän ja tasaisen äänen jopa suurten tilojen reunoille.

Question: Mikä on L1 Pro -järjestelmän optimaalinen sijoituspaikka?

Answer: L1 Pro -järjestelmät on suunniteltu sijoitettaviksi esiintyjän taakse, joten ne toimivat sekä heidän monitorinaan että tilan etuosan PA-järjestelmänä. Suurissa äänenvoimakkuuksissa L1 Pro -järjestelmä voidaan sijoittaa eteen tai sivulle, jos pystytään hallitsemaan häiritsevää äänen kiertoa.

Question: Mikä on RaceTrack-elementti?

Answer: RaceTrack-elementti on stadionin muotoinen muunnin, jonka erilaiset leveys-korkeussuhteet tuottavat äänen erilaisen jakautumisen kaiutinkartion alueelle. Sen optimoitu suorituskyky ja siirrettävyys vetää vertoja kömpelömmille pyöreille elementeille. Rakenteen ansiosta kaiutinkotelo on kapea, mutta järjestelmän suorituskyky vastaa perinteistä bassokaiutinta ilman suurta kokoa. L1 Pro8- ja L1 Pro16 -järjestelmissä on sisäänrakennetut bassokaiuttimet, joissa on RaceTrack-elementit. L1 Pro32 -järjestelmään yhdistetään Bose Sub1- tai Sub2 Powered Bass Module -bassoyksikkö, joissa on myös RaceTrack-elementit.

Question: Mikä on kardioiditila?

Answer: Jos käytössäsi on kaksi Sub2 Powered Bass Module -bassoyksikköä, voit sijoittaa bassokaiuttimen suoraan L1-järjestelmän eteen kardioiditilan avulla. Kardioiditila sopii erinomaisesti ulkotapahtumiin ja estää mikrofonien alataajuuksien kiertoääniä. Jos et halua basson vievän huomiota esityksesi aikana tai häiritsevän naapureita, kardioiditilan avulla voit vähentää taakse suuntautuvaa bassoenergiaa -10 dB ja kohdistaa sen eteenpäin haluttuun suuntaan.

Question: Millaisissa tiloissa L1 Pro32 -järjestelmää voi käyttää?

Answer: L1 Pro 32 sopii erinomaisesti keskisuuriin ja suuriin esiintymistiloihin ja tapahtumiin, kuten häihin, klubeille ja festivaaleille.L1 Pro 32 ‑järjestelmässä on yhtenäinen peittoalue. Suorassa järjestelmässä on 32 2-tuumaista Articulated Array -neodyymielementtiä. 180 asteen vaakasuuntaisen peiton, erittäin hyvin kohdistetun pystysuuntaisen peittoalueen ja tähänastisista L1-järjestelmistä etäisyyteen nähden korkeimman SPL-suorituskyvyn ansiosta järjestelmä takaa monitahoiset äänen yksityiskohdat sekä selkeän ja tasaisen äänen jopa suurten tilojen reunoille.

Question: Mistä saan lisätietoja L1 Pro -järjestelmistä ja vinkkejä järjestelmän parhaaseen mahdolliseen hyödyntämiseen?

Answer: Voit keskustella muiden L1 Pro -järjestelmän käyttäjien ja tuotetiimiin kanssa, saada tarkempaa tuotetukea tai jakaa kokemuksiasi Bosen Portable PA -yhteisön sivulla.

Question: Miten laaja peittoalue L1 Pro32 -järjestelmällä on?

Answer: L1 Pro 32 ‑järjestelmässä on yhtenäinen peittoalue. Suorassa järjestelmässä on 32 2-tuumaista Articulated Array -neodyymielementtiä. 180 asteen vaakasuuntaisen peiton, erittäin hyvin kohdistetun pystysuuntaisen peittoalueen ja tähänastisista L1-järjestelmistä etäisyyteen nähden korkeimman SPL-suorituskyvyn ansiosta järjestelmä takaa monitahoiset äänen yksityiskohdat sekä selkeän ja tasaisen äänen jopa suurten tilojen reunoille.

Question: Miten pitkä takuu L1 Pro -järjestelmällä on?

Answer: Jokaisella L1 Pro -järjestelmällä on kahden vuoden rajoitettu takuu Yhdysvalloissa. Takuuehdot voivat vaihdella muissa maissa.

Question: Miten uudet L1 Pro -järjestelmät eroavat Bosen perinteisistä L1-järjestelmistä?

Answer: Perinteisiin L1-järjestelmiin verrattuna L1 Pro -järjestelmien äänentoisto on suorituskykyisempi ja niitä on kätevämpi siirtää paikasta toiseen. Tämä johtuu siitä, että niissä on pienemmät keskitaajuuksien kaiutinelementit ja kapeat, tehokkaat bassokaiuttimet, joissa on voimakkaamman ja täyteläisemmän basson tuottavat ainutlaatuiset RaceTrack-elementit. Uuden ja optimoidun käyttöliittymän ansiosta käyttäjä voi kytkeytyä suoraan järjestelmään ja säätää äänensävyä ja jälkikaikuasetuksia yhdellä painalluksella. 6,35 mm:n XLR-yhdistelmätulojen avulla voit yhdistää järjestelmään sekä mikrofonin että kitaran ilman ToneMatch-mikserin käyttöä. L1 Pro -järjestelmissä on myös langaton Bluetooth-yhteys, joten voit suoratoistaa langattomasti laadukasta ääntä mobiililaitteestasi ja hallita mikseriäsi L1 Mix -sovelluksella.L1 Pro -järjestelmät ovat yhteensopivia ToneMatch-miksereiden kanssa, joten voit käyttää muitakin tuloja kuin järjestelmän sisäänrakennettua mikseriä. L1 Pro -järjestelmät ovat huomattavasti kehittyneempiä ja ominaisuuksiltaan monipuolisempia kuin alkuperäinen L1-järjestelmä, mutta ne noudattavat alkuperäisiä siirrettävyyden, yksinkertaisuuden ja huoneen täyttävän äänen periaatteita.

Question: Miten voin hyödyntää stereoääntä tuottavia soittimia tai laitteita?

Answer: L1 Pro -järjestelmät ovat yksikanavaisia PA-järjestelmiä. Stereoäänen tuottaminen edellyttää kahden järjestelmän ja ToneMatch-mikserin käyttämistä. DJ Controlleria tai muuta miksausyksikköä, jossa on erikseen vasemman- ja oikeanpuoleiset lähtöliitännät, voidaan myös käyttää, jos halutaan tuottaa stereoääntä kahden L1 Pro -järjestelmän avulla.

Question: Mitä USB-C-huoltoportti tekee?

Answer: USB-C-huoltoportti on suunniteltu laiteohjelmistopäivityksiä varten.

Question: Mitä hyötyä integroidusta ToneMatch-äänenkäsittelystä on?

Answer: ToneMatch-esiasetukset ovat T4S- ja T8S ToneMatch-miksereiden optimoituja EQ-asetuksia, jotka on tarkoitettu monille suosituille mikrofoneille ja soittimille. Ne muuttavat hyvän äänentoiston erinomaiseksi hetkessä. ToneMatchin taajuuskorjauksen avulla voi optimoida äänen ominaisuudet yhtä lailla akustista kitaraa kuin dynaamista käsimikrofonia äänilähteenä käytettäessä. Valitse mikrofoni (MIC), soitin (INST) tai pois käytöstä (OFF) ToneMatch-painikkeella.L1 Pro -järjestelmiin on esiasennettu ToneMatch-asetukset dynaamiselle käsimikrofonille (MIC) ja piezolla varustetun akustisen/sähkökitaran (INST) asetus. Voit myös käyttää L1 Mix -sovelluksella koko ToneMatch-kirjastoa ja ladata jonkin valmiista ToneMatch-esiasetuksista.

Question: Mitä järjestelmän taajuuskorjain tekee?

Answer: Valitse käyttämäsi äänisovelluksen mukaan jokin järjestelmän EQ-asetuksista koko miksausta varten ja äänentoiston optimoimiseksi.OFF: Järjestelmän taajuuskorjaus pois käytöstäLIVE: Käytä live-esityksissä, joissa käytetään mikrofoneja ja/tai soittimiaMUSIC: Käytä tallennetun musiikin toistoon ja DJ-esityksissäSPEECH: Käytä puhetapahtumissa

Question: Onko L1 Pro -järjestelmissä analoginen äänilähtö järjestelmän laajentamista varten?

Answer: Kyllä. L1 Pro -järjestelmissä on balansoidut XLR-linjalähdöt toiseen L1 Pro -järjestelmään, audioyksikköön tai tallennusliittymään lähettämistä varten.

Question: Onko L1 Pro -järjestelmissä phantom-virta?

Answer: Kyllä. Onko L1 Pro -järjestelmissä 48 V:n phantom-virta kanavissa 1 ja 2 kondensaattorimikrofoneja varten.

Question: Onko L1 Pro -järjestelmissä sisäänrakennettu Bluetooth-yhteys?

Answer: Kyllä. Kaikissa L1 Pro -järjestelmissä on Bluetooth-yhteys, joten ne voivat suoratoistaa korkealaatuista AAC-pakattua ääntä yhteensopivista laitteista ja antaa yleisölle erinomaisen kuuntelukokemuksen.

Question: Onko L1 Pro -järjestelmissä yleisvirtalähde kaikkia pistorasiatyyppejä varten?

Answer: Kyllä. L1 Pro -järjestelmissä on yleisvirtalähde, joten niitä voi käyttää 100–240 V:n jännitealueilla. Järjestelmän ostoalueella käytössä oleva IEC-virtajohto toimitetaan tuotepakkauksen mukana.

Question: Onko L1 Pro -järjestelmät suunniteltu DJ-esityksiä varten?

Answer: Kyllä. Ammattilaistasoisen äänenlaadun, erinomaisen siirrettävyyden ja helpon asennuksen ansiosta L1 Pro -järjestelmät sopivat erilaisiin käyttötarkoituksiin, kuten pieneksi PA-järjestelmäksi DJ-esityksiin, yhteisö- ja urheilutapahtumiin tai minne tahansa, missä tarvitaan laadukasta ja helppokäyttöistä äänen vahvistusta.Voit käyttää ToneMatch-mikseriä ja kahta L1 Pro -järjestelmää stereoäänen tuottamiseksi. Järjestelmän EQ-asetus "Music" on optimoitu DJ-esityksiä varten.

Question: Ovatko Bosen T4S- ja T8S ToneMatch -mikserit yhteensopivia L1 Pro -järjestelmien kanssa?

Answer: Kyllä. Bosen T4S- ja T8S-miksereitä voidaan käyttää L1 Pro -järjestelmien kanssa, ja ne ovat saatavilla lisävarusteena. Kaikissa L1 Pro -järjestelmissä on ToneMatch-portti, joka mahdollistaa virran ja äänen siirtämisen järjestelmän ja mikserin välillä yhden johdon avulla. Kaikissa L1 Pro -järjestelmissä on ToneMatch-portti T4S- tai T8S-ToneMatch-mikserin virransyöttöä varten.Yhdistetyn mikserin ToneMatch-asetukset optimoidaan L1 Pro -järjestelmää varten.

Question: Ovatko L1 Pro -järjestelmät vedenkestäviä?

Answer: Ei. L1 Pro -järjestelmät eivät ole roiskesuojattuja tai vedenkestäviä. Niitä voidaan käyttää ulkona, mutta niitä ei kuitenkaan saa jättää suoraan auringonvaloon pitkäksi aikaa, eivätkä ne saa altistua sateelle, sillä niillä ei ole IPX-luokitusta.

Question: Voiko L1 Pro -järjestelmiä käyttää ulkona?

Answer: Kyllä. Järjestelmä sopii käytettäväksi sekä sisällä että ulkona. L1 Pro32 -järjestelmässä on 180 asteen vaakasuuntainen peitto ja tarkka pystysuuntainen peitto, jonka ansiosta ääni heikkenee vain vähän etäisyyden kasvaessa, joten se sopii erinomaisesti ulkotapahtumiin. L1 Pro -järjestelmiä ei kuitenkaan saa jättää suoraan auringonvaloon pitkäksi aikaa, eivätkä ne saa altistua sateelle, sillä niillä ei ole IPX-luokitusta.

Question: Voiko L1 Pro -järjestelmää käyttää Bosen muiden Portable PA -järjestelmien kanssa?

Answer: Kyllä. Kaikkia järjestelmiä voidaan käyttää samalla lavalla. L1 Pro -järjestelmä on kuitenkin tarkoitettu käytettäväksi sekä monitorina että tilan etuosan PA-järjestelmänä, joten muita järjestelmiä ei tarvita.

Question: Voinko yhdistää kahden L1 Pro32 -järjestelmän Sub2-bassoyksiköt kardioiditilaan?

Answer: Kyllä, mutta bassoyksiköiden kanssa on käytettävä Multiple Mono -liitäntää, jotta kardioiditila toimii ilman vaihevirhettä.

Question: Voinko yhdistää ulkoisen bassokaiuttimen, kuten Bose Sub1- tai Sub2 Powered Bass Module -bassoyksikön, mihin tahansa L1 Pro -järjestelmään?

Answer: Kyllä. Sub1- ja Sub2-bassoyksiköt käyttävät omaa virtalähdettä, ja ne voidaan yhdistää minkä tahansa L1 Pro -järjestelmän linjalähtöön. L1 Pro32 ja Sub1- tai Sub2-bassoyksikkö yhdistetään SubMatch-kaapelilla, jonka kautta kulkevat sekä virta että ääni.